# Euroopa Liidu L 207/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 207 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik30. juuni 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 207

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik30. juuni 2020

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2020/899, 26. juuni 2020, protokolli, millega muudetakse Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Jordaania Hašimiidi Kuningriigi valitsuse vahelist Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingut, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, liidu ja selle liikmesriikide nimel sõlmimise kohta | 1 |
| | * | Teatis, mis käsitleb Euroopa Liidu ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu jõustumise kuupäeva | 3 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2020/900, 25. juuni 2020, millega muudetakse määrust (EL) 2019/1838 teatavate 2020. aasta kalapüügivõimaluste osas Läänemeres ja muudetakse määrust (EL) 2020/123 teatavate 2020. aasta kalapüügivõimaluste osas liidu vetes ja väljaspool liitu | 4 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2020/901, 29. juuni 2020, liidu toetuse kohta Tuumarelvakatsetuste Üldise Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) ettevalmistuskomisjoni tegevusele selle järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamiseks massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames | 15 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2020/902, 29. juuni 2020, millega muudetakse otsust 2013/354/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel (EUPOL COPPS) | 30 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2020/903, 29. juuni 2020, millega muudetakse otsust 2013/233/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissiooni Liibüas (EUBAM Libya) | 32 |
| | * | Nõukogu Otsus (ÜVJP) 2020/904, 29. juuni 2020, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/1424 seoses kuupäevaga, mil kaotab kehtivuse toetus OSCE tegevusele, millega vähendatakse väike- ja kergrelvade ja tavalaskemoonaga ebaseadusliku kaubanduse ja nende liigse hankimise ohtu Põhja-Makedoonia Vabariigis ja Gruusias | 34 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2020/905, 29. juuni 2020, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/1428, millega toetatakse Maputo tegevuskava rakendamist, et viia ellu jalaväemiinide kasutamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise keelustamise ning nende hävitamise 1997. aasta konventsioon | 35 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2020/906, 29. juuni 2020, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2019/615, mis käsitleb liidu toetust meetmetele tuumarelva leviku tõkestamise lepingu (NPT) osalisriikide 2020. aasta läbivaatamiskonverentsi ettevalmistamiseks | 36 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2020/907, 29. juuni 2020, millega muudetakse otsust 2014/512/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas | 37 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu otsus (EL) 2020/899, 26. juuni 2020, protokolli, millega muudetakse Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Jordaania Hašimiidi Kuningriigi valitsuse vahelist Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingut, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, liidu ja selle liikmesriikide nimel sõlmimise kohta

1

*

Teatis, mis käsitleb Euroopa Liidu ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu jõustumise kuupäeva

3

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) 2020/900, 25. juuni 2020, millega muudetakse määrust (EL) 2019/1838 teatavate 2020. aasta kalapüügivõimaluste osas Läänemeres ja muudetakse määrust (EL) 2020/123 teatavate 2020. aasta kalapüügivõimaluste osas liidu vetes ja väljaspool liitu

4

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2020/901, 29. juuni 2020, liidu toetuse kohta Tuumarelvakatsetuste Üldise Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) ettevalmistuskomisjoni tegevusele selle järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamiseks massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames

15

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2020/902, 29. juuni 2020, millega muudetakse otsust 2013/354/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel (EUPOL COPPS)

30

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2020/903, 29. juuni 2020, millega muudetakse otsust 2013/233/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissiooni Liibüas (EUBAM Libya)

32

*

Nõukogu Otsus (ÜVJP) 2020/904, 29. juuni 2020, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/1424 seoses kuupäevaga, mil kaotab kehtivuse toetus OSCE tegevusele, millega vähendatakse väike- ja kergrelvade ja tavalaskemoonaga ebaseadusliku kaubanduse ja nende liigse hankimise ohtu Põhja-Makedoonia Vabariigis ja Gruusias

34

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2020/905, 29. juuni 2020, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/1428, millega toetatakse Maputo tegevuskava rakendamist, et viia ellu jalaväemiinide kasutamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise keelustamise ning nende hävitamise 1997. aasta konventsioon

35

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2020/906, 29. juuni 2020, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2019/615, mis käsitleb liidu toetust meetmetele tuumarelva leviku tõkestamise lepingu (NPT) osalisriikide 2020. aasta läbivaatamiskonverentsi ettevalmistamiseks

36

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2020/907, 29. juuni 2020, millega muudetakse otsust 2014/512/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas

37

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 30.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 207/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 207/1

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2020/899,

26. juuni 2020,

protokolli, millega muudetakse Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Jordaania Hašimiidi Kuningriigi valitsuse vahelist Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingut, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, liidu ja selle liikmesriikide nimel sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

võttes arvesse Horvaatia ühinemisakti, eriti selle artikli 6 lõike 2 teist lõiku,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas nõukogu otsusega (EL) 2016/803 (2) on allakirjastatud protokoll, millega muudetakse Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Jordaania Hašimiidi Kuningriigi valitsuse vahelist Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingut, (3) et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga (edaspidi „protokoll“), tingimusel et see sõlmitakse. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas nõukogu otsusega (EL) 2016/803 (2) on allakirjastatud protokoll, millega muudetakse Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Jordaania Hašimiidi Kuningriigi valitsuse vahelist Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingut, (3) et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga (edaspidi „protokoll“), tingimusel et see sõlmitakse.

| (2) | Protokoll tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(2)

Protokoll tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Protokoll, millega muudetakse Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Jordaania Hašimiidi Kuningriigi valitsuse vahelist Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingut, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, (4) kiidetakse liidu ja selle liikmesriikide nimel heaks.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik(ud), kes on volitatud liidu ja selle liikmesriikide nimel hoiule andma protokolli artiklis 3 sätestatud heakskiitmiskirja.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 26. juuni 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  Nõusolek anti 12. detsembril 2018 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Nõukogu 7. mai 2015. aasta otsus (EL) 2016/803 protokolli, millega muudetakse Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Jordaania Hašimiidi Kuningriigi valitsuse vahelist Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingut, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga liidu ja selle liikmesriikide nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (ELT L 132, 21.5.2016, lk 79).

2

(3)  Lepingu tekst on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas (ELT L 334, 6.12.2012, lk 3).

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  Protokolli tekst on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas (ELT L 132, 21.5.2016, lk 81) koos allkirjastamise otsusega.

4

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 30.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 207/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 207/3

---

Teatis, mis käsitleb Euroopa Liidu ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu jõustumise kuupäeva

Hanois 30. juunil 2019 allkirjastatud Euroopa Liidu ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vaheline vabakaubandusleping (1) jõustub 1. augustil 2020.

1

---

(1)  
  ELT L 186, 12.6.2020, lk 3.

1

---

MÄÄRUSED

| 30.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 207/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 207/4

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2020/900,

25. juuni 2020,

millega muudetakse määrust (EL) 2019/1838 teatavate 2020. aasta kalapüügivõimaluste osas Läänemeres ja muudetakse määrust (EL) 2020/123 teatavate 2020. aasta kalapüügivõimaluste osas liidu vetes ja väljaspool liitu

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) 2019/1838 (1) on määratud kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused 2020. aastaks. Sellega on kehtestatud Läänemeres kahe tursavaru kudemiskohtade sulgemise ajad, välja arvatud kalalaevadele, mille kogupikkus on alla 12 meetri ja mis püüavad kala teatavate seisevpüünistega. Erand ei hõlma siiski püüki triivõngejadadega. Siiski leitakse, et triivõngejadade kasutamine peaks olema lubatud ja seega tuleks see lisada erandisse, nagu eelmistes kalapüügivõimalusi käsitlevates määrustes. Määrust (EL) 2019/1838 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) 2019/1838 (1) on määratud kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused 2020. aastaks. Sellega on kehtestatud Läänemeres kahe tursavaru kudemiskohtade sulgemise ajad, välja arvatud kalalaevadele, mille kogupikkus on alla 12 meetri ja mis püüavad kala teatavate seisevpüünistega. Erand ei hõlma siiski püüki triivõngejadadega. Siiski leitakse, et triivõngejadade kasutamine peaks olema lubatud ja seega tuleks see lisada erandisse, nagu eelmistes kalapüügivõimalusi käsitlevates määrustes. Määrust (EL) 2019/1838 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (2) | Nõukogu määrusega (EL) 2020/123 (2) on määratud 2020. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu määrusega (EL) 2020/123 (2) on määratud 2020. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu.

| (3) | Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) jõudis oma 16.–20. märtsi 2020. aasta täiskogu istungi aruandes järeldusele, et Keldi mere merlangi (Merlangius merlangus) kaaspüügi puhul on 100 mm rombikujuliste võrgusilmadega noodapära, mille paneeli ruudukujulise võrgusilma suurus on 160 mm, määruse (EL) 2020/123 (millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused 2020. aastaks) artikli 13 lõike 1 punktis a sätestatud parandusmeetmetes loetletud neljast erinevast noodapära kujundusest kõige selektiivsem. STECFil ei olnud usaldusväärseid hinnanguid tursa (Gadus morhua) selektiivsuse kohta 100 mm rombikujuliste silmadega noodapära puhul, mille paneeli ruudukujulise võrgusilma suurus on 160 mm. Et tagada asjaomaste merlangivarude taastumine, on seega asjakohane lubada jätkuvalt kasutada sellist noodapära ja ruudukujuliste võrgusilmadega paneeli kombinatsiooni. Keldi mere tursa taastumise tagamiseks tuleks 100 mm rombikujuliste võrgusilmadega noodapära, mille paneeli ruudukujulise võrgusilma suurus on 160 mm kasutamist jätkata tõstetud õngejadaga. |
| --- | --- |

(3)

Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) jõudis oma 16.–20. märtsi 2020. aasta täiskogu istungi aruandes järeldusele, et Keldi mere merlangi (Merlangius merlangus) kaaspüügi puhul on 100 mm rombikujuliste võrgusilmadega noodapära, mille paneeli ruudukujulise võrgusilma suurus on 160 mm, määruse (EL) 2020/123 (millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused 2020. aastaks) artikli 13 lõike 1 punktis a sätestatud parandusmeetmetes loetletud neljast erinevast noodapära kujundusest kõige selektiivsem. STECFil ei olnud usaldusväärseid hinnanguid tursa (Gadus morhua) selektiivsuse kohta 100 mm rombikujuliste silmadega noodapära puhul, mille paneeli ruudukujulise võrgusilma suurus on 160 mm. Et tagada asjaomaste merlangivarude taastumine, on seega asjakohane lubada jätkuvalt kasutada sellist noodapära ja ruudukujuliste võrgusilmadega paneeli kombinatsiooni. Keldi mere tursa taastumise tagamiseks tuleks 100 mm rombikujuliste võrgusilmadega noodapära, mille paneeli ruudukujulise võrgusilma suurus on 160 mm kasutamist jätkata tõstetud õngejadaga.

| (4) | Põhjameres on tursa (Gadus morhua) kalastussuremus (F) alates 2016. aastast suurenenud ja on nüüd hinnanguliselt suurem kui kalastussuremuse piirväärtus (Flim), st piirväärtus, mis pikas perspektiivis annab tulemuseks varude keskmise suuruse (Blim) tasemel. Flim tasemest suurema püügi korral väheneb varu Blim tasemest madalamale. Sellest tulenevalt on kudekarja biomass (SSB) alates 2015. aastast vähenenud ja on hinnanguliselt väiksem kui Blim. Blim on võrdluspunkt, mis on ette nähtud parimates kättesaadavates teaduslikes nõuannetes, eelkõige Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICESi) poolt, ja millest allpool võib paljunemisvõime väheneda. Lisaks on juurdekasv on olnud madal alates 1998. aastast, kuid 2016. ja 2018. aastal oli see erakordselt madal. |
| --- | --- |

(4)

Põhjameres on tursa (Gadus morhua) kalastussuremus (F) alates 2016. aastast suurenenud ja on nüüd hinnanguliselt suurem kui kalastussuremuse piirväärtus (Flim), st piirväärtus, mis pikas perspektiivis annab tulemuseks varude keskmise suuruse (Blim) tasemel. Flim tasemest suurema püügi korral väheneb varu Blim tasemest madalamale. Sellest tulenevalt on kudekarja biomass (SSB) alates 2015. aastast vähenenud ja on hinnanguliselt väiksem kui Blim. Blim on võrdluspunkt, mis on ette nähtud parimates kättesaadavates teaduslikes nõuannetes, eelkõige Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICESi) poolt, ja millest allpool võib paljunemisvõime väheneda. Lisaks on juurdekasv on olnud madal alates 1998. aastast, kuid 2016. ja 2018. aastal oli see erakordselt madal.

| (5) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/973, (3) millega kehtestatakse Põhjamere mitmeaastane kava, artikli 7 lõikele 2, kui teaduslikest nõuannetest nähtub, et kõnealuse määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud mis tahes kalavaru kudekarja biomass on väiksem kui Blim, tuleb võtta täiendavaid parandusmeetmeid, et tagada asjaomase kalavaru kiire taastumine maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikust kõrgemal tasemel. Eelkõige võivad kõnealused parandusmeetmed hõlmata asjaomase kalavaru sihtpüügi peatamist ning püügivõimaluste piisavat vähendamist kas selliste või muude kalavarude puhul, mille püügiga piirkonnas kaasneb tursa kaaspüük, või mõlemate puhul. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/973, (3) millega kehtestatakse Põhjamere mitmeaastane kava, artikli 7 lõikele 2, kui teaduslikest nõuannetest nähtub, et kõnealuse määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud mis tahes kalavaru kudekarja biomass on väiksem kui Blim, tuleb võtta täiendavaid parandusmeetmeid, et tagada asjaomase kalavaru kiire taastumine maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikust kõrgemal tasemel. Eelkõige võivad kõnealused parandusmeetmed hõlmata asjaomase kalavaru sihtpüügi peatamist ning püügivõimaluste piisavat vähendamist kas selliste või muude kalavarude puhul, mille püügiga piirkonnas kaasneb tursa kaaspüük, või mõlemate puhul.

| (6) | Kuna Põhjamere-äärsete liikmesriikide piirkondlik rühm ei ole esitanud ühist soovitust pikemaajaliste meetmete kohta, teeb komisjon ettepaneku kehtestada kooskõlas Euroopa Liidu ja Norra vahel võetud kohustustega täiendavad 2020. aasta kalapüügivõimalustega funktsionaalselt seotud tehnilised meetmed, mis on kooskõlas Euroopa Komisjoni ja nõukogu ühisavaldusega. |
| --- | --- |

(6)

Kuna Põhjamere-äärsete liikmesriikide piirkondlik rühm ei ole esitanud ühist soovitust pikemaajaliste meetmete kohta, teeb komisjon ettepaneku kehtestada kooskõlas Euroopa Liidu ja Norra vahel võetud kohustustega täiendavad 2020. aasta kalapüügivõimalustega funktsionaalselt seotud tehnilised meetmed, mis on kooskõlas Euroopa Komisjoni ja nõukogu ühisavaldusega.

| (7) | Selleks et vähendada nende kalavarude püüki, mille puhul on kehtestatud kaaspüügi lubatud kogupüük, tuleks kalapüügipiirkondades, kus kõnealuseid kalavarusid püütakse, kehtestada kalapüügivõimalused tasemel, mis aitab taastada ohustatud varude biomassi kestlikku taset. Samuti tuleks kehtestada kalapüügivõimalustega funktsionaalselt seotud tehnilised meetmed. Põhjamere mitme liigiga püügipiirkondi käsitlevas ülevaates leiab ICES, et kuna püügitavasid ei ole muudetud ja toimub ebaseaduslik tagasiheide, on tursapüük hinnanguliselt 40 000 tonni. Vähendamaks ohtu, et püük ületab märkimisväärselt kokkulepitud lubatud kogupüüki, on vaja püügi edasiseks piiramiseks võtta täiendavaid meetmeid. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et vähendada nende kalavarude püüki, mille puhul on kehtestatud kaaspüügi lubatud kogupüük, tuleks kalapüügipiirkondades, kus kõnealuseid kalavarusid püütakse, kehtestada kalapüügivõimalused tasemel, mis aitab taastada ohustatud varude biomassi kestlikku taset. Samuti tuleks kehtestada kalapüügivõimalustega funktsionaalselt seotud tehnilised meetmed. Põhjamere mitme liigiga püügipiirkondi käsitlevas ülevaates leiab ICES, et kuna püügitavasid ei ole muudetud ja toimub ebaseaduslik tagasiheide, on tursapüük hinnanguliselt 40 000 tonni. Vähendamaks ohtu, et püük ületab märkimisväärselt kokkulepitud lubatud kogupüüki, on vaja püügi edasiseks piiramiseks võtta täiendavaid meetmeid.

| (8) | Liit on Norraga sõlmitud kalandussuhteid käsitlevate kokkulepete ja protokollidega (4) ette nähtud korras pidanud Norraga konsultatsioone kalapüügiõiguste üle. Lepinguosalised on kokku leppinud, et soovitavad oma vastavatel ametiasutustel võtta täiendavaid parandusmeetmeid, et täiendada juba 2019. aasta detsembris kokku lepitud lubatud kogupüüki, et pakkuda 2020. aastal ajutist täiendavat kaitset nii tursa noorkaladele kui ka täiskasvanud tursale. Need meetmed peaksid hõlmama hooajalisi püügikeelde noorkalade kaitseks, piirangualasid, millel on konkreetsed juurdepääsutingimused, ning püügivahenditel põhinevate uute meetmete kehtestamist. |
| --- | --- |

(8)

Liit on Norraga sõlmitud kalandussuhteid käsitlevate kokkulepete ja protokollidega (4) ette nähtud korras pidanud Norraga konsultatsioone kalapüügiõiguste üle. Lepinguosalised on kokku leppinud, et soovitavad oma vastavatel ametiasutustel võtta täiendavaid parandusmeetmeid, et täiendada juba 2019. aasta detsembris kokku lepitud lubatud kogupüüki, et pakkuda 2020. aastal ajutist täiendavat kaitset nii tursa noorkaladele kui ka täiskasvanud tursale. Need meetmed peaksid hõlmama hooajalisi püügikeelde noorkalade kaitseks, piirangualasid, millel on konkreetsed juurdepääsutingimused, ning püügivahenditel põhinevate uute meetmete kehtestamist.

| (9) | ICES avaldas 9. märtsil 2020 nõuande hariliku süvameregarneeli (Pandalus borealis) püügi kohta ICESi 3.a rajoonis ja 4.a rajooni idaosas (Skagerrak, Kattegat ja Põhjamere põhjaosa Norra süvikus). Kõnealuse nõuande põhjal ja pärast Norraga konsulteerimist on asjakohane kehtestada liidu hariliku süvameregarneeli kvoodiks ICESi 3.a rajoonis 3 266 tonni, mis on kooskõlas maksimaalse jätkusuutliku saagikusega. |
| --- | --- |

(9)

ICES avaldas 9. märtsil 2020 nõuande hariliku süvameregarneeli (Pandalus borealis) püügi kohta ICESi 3.a rajoonis ja 4.a rajooni idaosas (Skagerrak, Kattegat ja Põhjamere põhjaosa Norra süvikus). Kõnealuse nõuande põhjal ja pärast Norraga konsulteerimist on asjakohane kehtestada liidu hariliku süvameregarneeli kvoodiks ICESi 3.a rajoonis 3 266 tonni, mis on kooskõlas maksimaalse jätkusuutliku saagikusega.

| (10) | ICESi 14. aprilli 2020. aasta nõuande kohaselt ei tohiks kilu (Sprattus sprattus) püük ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes (Põhjameri) ja ICESi 3.a rajoonis (Skagerrak ja Kattegat) ületada 207 807 tonni ajavahemikul 1. juulist 2020 kuni 30. juunini 2021. Seega tuleks kilu püügivõimalusteks ICESi 2.a rajooni liidu vetes ja ICESi 4. alapiirkonnas selleks ajavahemikuks määrata 169 778 tonni ning ICESi 3.a rajoonis 38 029 tonni, mis on kooskõlas maksimaalse jätkusuutliku saagikusega. |
| --- | --- |

(10)

ICESi 14. aprilli 2020. aasta nõuande kohaselt ei tohiks kilu (Sprattus sprattus) püük ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes (Põhjameri) ja ICESi 3.a rajoonis (Skagerrak ja Kattegat) ületada 207 807 tonni ajavahemikul 1. juulist 2020 kuni 30. juunini 2021. Seega tuleks kilu püügivõimalusteks ICESi 2.a rajooni liidu vetes ja ICESi 4. alapiirkonnas selleks ajavahemikuks määrata 169 778 tonni ning ICESi 3.a rajoonis 38 029 tonni, mis on kooskõlas maksimaalse jätkusuutliku saagikusega.

| (11) | Anšoovise (Engraulis encrasicolus) TAC ICESi 9. ja 10. alapiirkonnas ning Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) 34.1.1 liidu vetes ajavahemikul 1. juulist 2020 kuni 30. juunini 2021 on kuni selle ajavahemiku kohta teadusliku nõuande esitamiseni null. ICES esitab oma nõuande kõnealuse kalavaru kohta 2020. aasta juuni lõpus. Tagamaks, et püügitegevus saab jätkuda ajani, mil TAC viimase teadusliku nõuande alusel kehtestatakse, tuleks ajutiseks TACiks kehtestada 4 018 tonni, tuginedes 2019. aasta kolmanda kvartali püügile. Lubatud ajutist kogupüüki tuleks muuta vastavalt ICESi teaduslikele nõuannetele. |
| --- | --- |

(11)

Anšoovise (Engraulis encrasicolus) TAC ICESi 9. ja 10. alapiirkonnas ning Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) 34.1.1 liidu vetes ajavahemikul 1. juulist 2020 kuni 30. juunini 2021 on kuni selle ajavahemiku kohta teadusliku nõuande esitamiseni null. ICES esitab oma nõuande kõnealuse kalavaru kohta 2020. aasta juuni lõpus. Tagamaks, et püügitegevus saab jätkuda ajani, mil TAC viimase teadusliku nõuande alusel kehtestatakse, tuleks ajutiseks TACiks kehtestada 4 018 tonni, tuginedes 2019. aasta kolmanda kvartali püügile. Lubatud ajutist kogupüüki tuleks muuta vastavalt ICESi teaduslikele nõuannetele.

| (12) | 2020. aasta kalandusalaste nõupidamiste 19. detsembri 2019. aasta lõppotsuste kooskõlastatud protokollis leppisid lepinguosalised kokku, et lisaks 50 000 tonnile heeringale (Clupea harengus), mida Norral on lubatud oma kvoodist püüda 4.a ja 4.b püügipiirkonna liidu vetes ning mida liit võib oma kvoodist püüda Norra vetes lõuna pool laiuskraadi 62° N, eraldatakse täiendav kogus kuni 10 000 tonni, kui Norra või liit sellist suurendamist taotleb. Seda kokkulepet tuleks rakendada liidu õiguses. |
| --- | --- |

(12)

2020. aasta kalandusalaste nõupidamiste 19. detsembri 2019. aasta lõppotsuste kooskõlastatud protokollis leppisid lepinguosalised kokku, et lisaks 50 000 tonnile heeringale (Clupea harengus), mida Norral on lubatud oma kvoodist püüda 4.a ja 4.b püügipiirkonna liidu vetes ning mida liit võib oma kvoodist püüda Norra vetes lõuna pool laiuskraadi 62° N, eraldatakse täiendav kogus kuni 10 000 tonni, kui Norra või liit sellist suurendamist taotleb. Seda kokkulepet tuleks rakendada liidu õiguses.

| (13) | Vaikse ookeani lõunaosa piirkondlik kalandusorganisatsioon (SPRFMO) vaatas 14.–18. veebruaril 2020 toimunud 2020. aasta koosolekul läbi kaitsemeetme tšiili stauriidi (Trachurus murphyi) kohta, mille suhtes ei olnud kalapüügivõimalusi määruses (EL) 2020/123 veel kindlaks määratud. Kohaldatavaid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. |
| --- | --- |

(13)

Vaikse ookeani lõunaosa piirkondlik kalandusorganisatsioon (SPRFMO) vaatas 14.–18. veebruaril 2020 toimunud 2020. aasta koosolekul läbi kaitsemeetme tšiili stauriidi (Trachurus murphyi) kohta, mille suhtes ei olnud kalapüügivõimalusi määruses (EL) 2020/123 veel kindlaks määratud. Kohaldatavaid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses.

| (14) | Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioon (NAFO) otsustas oma 23.–27. septembril 2019 toimunud aastakoosolekul lõpetada harilike limapeade (Beryx splendens) püügi NAFO 6. alapiirkonnas kalavaru võimaliku ammendumise tõttu. Seepärast tuleks kõnealust meedet rakendada liidu õiguses ja keelatud liikide loetelu tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(14)

Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioon (NAFO) otsustas oma 23.–27. septembril 2019 toimunud aastakoosolekul lõpetada harilike limapeade (Beryx splendens) püügi NAFO 6. alapiirkonnas kalavaru võimaliku ammendumise tõttu. Seepärast tuleks kõnealust meedet rakendada liidu õiguses ja keelatud liikide loetelu tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (15) | Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitus 16–05, millega vähendati Vahemere mõõkkala (Xiphias gladius) lubatud kogupüüki 2020. aastal, on juba liidu õiguses rakendatud. Siiski andis ICCATi sekretariaat 2020. aasta jaanuaris välja suunised Vahemere mõõkkala lubatud kogupüügi arvutamiseks. Seetõttu tuleb liidu kvooti vastavalt ajakohastada. |
| --- | --- |

(15)

Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitus 16–05, millega vähendati Vahemere mõõkkala (Xiphias gladius) lubatud kogupüüki 2020. aastal, on juba liidu õiguses rakendatud. Siiski andis ICCATi sekretariaat 2020. aasta jaanuaris välja suunised Vahemere mõõkkala lubatud kogupüügi arvutamiseks. Seetõttu tuleb liidu kvooti vastavalt ajakohastada.

| (16) | India Ookeani Tuunikomisjon (IOTC) võttis 17.–21. juunil 2019 peetud 2019. aasta koosolekul vastu kulduim-tuuni (Thunnus albacares) püügi uued piirnormid, mis ei mõjuta liidu piirnorme kõnealuse komisjoni raames. See vähendas siiski peibutuspüügivahendite, varustuslaevade ja mõõtevahenditega varustatud poide kasutamise võimalusi. Seepärast tuleks määrust (EL) 2020/123 täiendavalt muuta, et rakenduseeskirjad kajastaksid nõuetekohaselt India Ookeani Tuunikomisjoni lepinguosaliste otsuseid. |
| --- | --- |

(16)

India Ookeani Tuunikomisjon (IOTC) võttis 17.–21. juunil 2019 peetud 2019. aasta koosolekul vastu kulduim-tuuni (Thunnus albacares) püügi uued piirnormid, mis ei mõjuta liidu piirnorme kõnealuse komisjoni raames. See vähendas siiski peibutuspüügivahendite, varustuslaevade ja mõõtevahenditega varustatud poide kasutamise võimalusi. Seepärast tuleks määrust (EL) 2020/123 täiendavalt muuta, et rakenduseeskirjad kajastaksid nõuetekohaselt India Ookeani Tuunikomisjoni lepinguosaliste otsuseid.

| (17) | India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe (SIOFA) osaliste kuuendal kohtumisel 2019. aasta juulis võeti vastu otsus põhjalähedase püügi meetmete ja püügikoormuse piiramise kohta kokkuleppega reguleeritavas piirkonnas. Need meetmed võeti liidu õigusesse üle määrusega (EL) 2020/123. Siiski tuleks teha täiendavaid muudatusi tagamaks, et rakenduseeskirjad kajastaksid nõuetekohaselt SIOFA otsuseid seoses põhjalähedase püügi piirangutega. |
| --- | --- |

(17)

India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe (SIOFA) osaliste kuuendal kohtumisel 2019. aasta juulis võeti vastu otsus põhjalähedase püügi meetmete ja püügikoormuse piiramise kohta kokkuleppega reguleeritavas piirkonnas. Need meetmed võeti liidu õigusesse üle määrusega (EL) 2020/123. Siiski tuleks teha täiendavaid muudatusi tagamaks, et rakenduseeskirjad kajastaksid nõuetekohaselt SIOFA otsuseid seoses põhjalähedase püügi piirangutega.

| (18) | Komisjon annab kalapüügilitsentsid Venezuela lipu all sõitvatele laevadele, et võimaldada neil püüda riffahvenat Euroopa vetes Prantsuse Guajaana ranniku lähedal. Määruses (EL) 2020/123 on sätestatud 45 kalapüügiloa andmine. Kõnealuste lubade andmiseks tuleb tõendada, et laevaomaniku ja Prantsuse Guajaana departemangus asuva töötlemisettevõtja vahel on sõlmitud kehtiv leping. Loa andmise menetluse ajal kahe aasta jooksul tuleks teatavatel tingimustel lubada püügitegevuse järjepidevust. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon annab kalapüügilitsentsid Venezuela lipu all sõitvatele laevadele, et võimaldada neil püüda riffahvenat Euroopa vetes Prantsuse Guajaana ranniku lähedal. Määruses (EL) 2020/123 on sätestatud 45 kalapüügiloa andmine. Kõnealuste lubade andmiseks tuleb tõendada, et laevaomaniku ja Prantsuse Guajaana departemangus asuva töötlemisettevõtja vahel on sõlmitud kehtiv leping. Loa andmise menetluse ajal kahe aasta jooksul tuleks teatavatel tingimustel lubada püügitegevuse järjepidevust.

| (19) | ICESi alarajoonides 2a, 3a ja 4 teatavate püügivahenditega tobiapüügiks kasutatavate laevade suhtes tuleks kohaldada keeluperioode 1. augustist kuni 31. detsembrini 2020 ja 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2021. |
| --- | --- |

(19)

ICESi alarajoonides 2a, 3a ja 4 teatavate püügivahenditega tobiapüügiks kasutatavate laevade suhtes tuleks kohaldada keeluperioode 1. augustist kuni 31. detsembrini 2020 ja 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2021.

| (20) | Määrust (EL) 2020/123 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(20)

Määrust (EL) 2020/123 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (21) | Määrustes (EL) 2019/1838 ja (EL) 2020/123 sätestatud püügi piirnorme kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2020. Käesoleva määrusega kehtestatud püügi piirnorme käsitlevad sätted peaksid seetõttu jõustuma võimalikult kiiresti. Lubatud kogupüügi tasemete muutmist, Läänemerel tehtavat täiendavat erandit ja Keldi meres püügivahendi kasutamise jätkuvat lubamist käsitlevaid sätteid tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2020.Kuna asjaomased kalapüügivõimalused ei ole veel ammendatud või neid suurendatakse ja kehtestatakse käesoleva määrusega leebemad normid, siis selline käesoleva määruse tagasiulatuv kohaldamine ei mõjuta õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse põhimõtteid. |
| --- | --- |

(21)

Määrustes (EL) 2019/1838 ja (EL) 2020/123 sätestatud püügi piirnorme kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2020. Käesoleva määrusega kehtestatud püügi piirnorme käsitlevad sätted peaksid seetõttu jõustuma võimalikult kiiresti. Lubatud kogupüügi tasemete muutmist, Läänemerel tehtavat täiendavat erandit ja Keldi meres püügivahendi kasutamise jätkuvat lubamist käsitlevaid sätteid tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2020.Kuna asjaomased kalapüügivõimalused ei ole veel ammendatud või neid suurendatakse ja kehtestatakse käesoleva määrusega leebemad normid, siis selline käesoleva määruse tagasiulatuv kohaldamine ei mõjuta õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse põhimõtteid.

| (22) | Ühendkuningriigiga on konsulteeritud vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (5) artikli 130 lõikele 1, |
| --- | --- |

(22)

Ühendkuningriigiga on konsulteeritud vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (5) artikli 130 lõikele 1,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2019/1838 muutmine

Määruse (EL) 2019/1838 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

Artikkel 2

Määruse (EL) 2020/123 muutmine

Määrust (EL) 2020/123 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklile 3 lisatakse järgmised punktid:






  „j) | „mõõtevahenditega varustatud poi“ – poi, mis on selgelt tähistatud kordumatu viitenumbriga, mis võimaldab tuvastada selle omaniku ja on varustatud satelliitseiresüsteemiga selle asukoha jälgimiseks; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklile 3 lisatakse järgmised punktid:

„j)

„mõõtevahenditega varustatud poi“ – poi, mis on selgelt tähistatud kordumatu viitenumbriga, mis võimaldab tuvastada selle omaniku ja on varustatud satelliitseiresüsteemiga selle asukoha jälgimiseks;

| k) | „toimiv poi“ – mis tahes eelnevalt aktiveeritud, sisselülitatud ja merel triivival peibutuspüügivahendil või triivival alusel kasutatav mõõtevahenditega varustatud poi, mis edastab asukohti ja mis tahes muud kättesaadavat teavet, näiteks kajaloodi prognoose.“ |
| --- | --- |

k)

„toimiv poi“ – mis tahes eelnevalt aktiveeritud, sisselülitatud ja merel triivival peibutuspüügivahendil või triivival alusel kasutatav mõõtevahenditega varustatud poi, mis edastab asukohti ja mis tahes muud kättesaadavat teavet, näiteks kajaloodi prognoose.“

| 2) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 12a
  Tobiapüügi keeluajad
  ICESi 2a ja 3a rajoonis ning ICESi 4. alapiirkonnas on töönduslik tobiapüük põhjatraali, nooda või samalaadsete veetavate püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on alla 16 mm, keelatud 1. augustist kuni 31. detsembrini 2020 ja 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2021.“ |
| --- | --- |

2)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 12a

Tobiapüügi keeluajad

ICESi 2a ja 3a rajoonis ning ICESi 4. alapiirkonnas on töönduslik tobiapüük põhjatraali, nooda või samalaadsete veetavate püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on alla 16 mm, keelatud 1. augustist kuni 31. detsembrini 2020 ja 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2021.“

| 3) | Artikli 13 lõike 1 punkti a neljas taane asendatakse järgmisega:






  „— | 100 mm noodapära, mille paneeli ruudukujulise võrgusilma suurus on 160 mm“. |
| --- | --- | --- |

3)

Artikli 13 lõike 1 punkti a neljas taane asendatakse järgmisega:

„—

100 mm noodapära, mille paneeli ruudukujulise võrgusilma suurus on 160 mm“.

| 4) | Artikkel 14 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 14
  Parandusmeetmed seoses tursaga Põhjameres

  1.   Püügikeelualad, välja arvatud pelaagiliste püügivahendite jaoks (seinnoodad ja traalid), ning keeluajad on sätestatud IV lisas.


  2.   Laevadel, mis püüavad põhjatraalide ja nootadega, mille väikseim silmasuurus on 4.a ja 4.b rajooni puhul vähemalt 70 mm ning 3.a rajooni puhul vähemalt 90 mm, ning õngejadadega, (6) on keelatud püüda kala ICESi 4.a rajooni liidu vetes, põhja pool laiuskraadi 58° 30′ 00′′ N ja lõuna pool laiuskraadi 61° 30′ 00′′ N ning ICESi 3a.20 rajooni (Skagerrak), 4.a ja 4.b rajooni liidu vetes, põhja pool laiuskraadi 57° 00′ 00′′ N ja ida pool pikkuskraadi 5 00′ 00′′ E.


  3.   Erandina lõikest 2 võivad lõikes 2 osutatud kalalaevad püüda kala lõikes 1 osutatud piirkondades, tingimusel et nad vastavad vähemalt ühele järgmistest kriteeriumidest:






  a) | tursapüügi osakaal ei ületa 5 % kogupüügist püügireisi kohta; laevad, mille tursapüügi osakaal ajavahemikul 2017–2019 ei ületanud 5 % kogupüügist loetakse sellele kriteeriumile vastavaks, kui nad kasutavad ka edaspidi kõnealusel ajavahemikul kasutatud püügivahendit; selle eelduse võib ümber lükata; |
| --- | --- | --- |

4)

Artikkel 14 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 14

Parandusmeetmed seoses tursaga Põhjameres

1.   Püügikeelualad, välja arvatud pelaagiliste püügivahendite jaoks (seinnoodad ja traalid), ning keeluajad on sätestatud IV lisas.

2.   Laevadel, mis püüavad põhjatraalide ja nootadega, mille väikseim silmasuurus on 4.a ja 4.b rajooni puhul vähemalt 70 mm ning 3.a rajooni puhul vähemalt 90 mm, ning õngejadadega, (6) on keelatud püüda kala ICESi 4.a rajooni liidu vetes, põhja pool laiuskraadi 58° 30′ 00′′ N ja lõuna pool laiuskraadi 61° 30′ 00′′ N ning ICESi 3a.20 rajooni (Skagerrak), 4.a ja 4.b rajooni liidu vetes, põhja pool laiuskraadi 57° 00′ 00′′ N ja ida pool pikkuskraadi 5 00′ 00′′ E.

3.   Erandina lõikest 2 võivad lõikes 2 osutatud kalalaevad püüda kala lõikes 1 osutatud piirkondades, tingimusel et nad vastavad vähemalt ühele järgmistest kriteeriumidest:

a)

tursapüügi osakaal ei ületa 5 % kogupüügist püügireisi kohta; laevad, mille tursapüügi osakaal ajavahemikul 2017–2019 ei ületanud 5 % kogupüügist loetakse sellele kriteeriumile vastavaks, kui nad kasutavad ka edaspidi kõnealusel ajavahemikul kasutatud püügivahendit; selle eelduse võib ümber lükata;

| b) | kasutatakse reguleeritud ja väga selektiivset põhjatraali või noota, mille tulemusena väheneb tursapüük teadusliku uuringu kohaselt vähemalt 30 % võrreldes laevadega, mis püüavad määruse (EL) 2019/1241 V lisa B osa punktis 1.1 määratletud standardsuuruses võrgusilmaga veetavate püünistega. STECF võib selliseid uuringuid hinnata. Kui STECFi negatiivse hinnangu kohaselt ei peeta püügivahendeid enam kasutuskõlbulikeks käesoleva artikli lõikes 2 määratletud piirkondades; |
| --- | --- |

b)

kasutatakse reguleeritud ja väga selektiivset põhjatraali või noota, mille tulemusena väheneb tursapüük teadusliku uuringu kohaselt vähemalt 30 % võrreldes laevadega, mis püüavad määruse (EL) 2019/1241 V lisa B osa punktis 1.1 määratletud standardsuuruses võrgusilmaga veetavate püünistega. STECF võib selliseid uuringuid hinnata. Kui STECFi negatiivse hinnangu kohaselt ei peeta püügivahendeid enam kasutuskõlbulikeks käesoleva artikli lõikes 2 määratletud piirkondades;

| c) | laevadel, mis kasutavad põhjatraale ja nootasid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 100 mm [TR1], kasutatakse järgmisi väga selektiivseid püügivahendeid:






  — | pauntraalid (belly trawls), mille väikseim võrgusilma suurus on 600 mm; |
| --- | --- | --- |

c)

laevadel, mis kasutavad põhjatraale ja nootasid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 100 mm [TR1], kasutatakse järgmisi väga selektiivseid püügivahendeid:

—

pauntraalid (belly trawls), mille väikseim võrgusilma suurus on 600 mm;

| — | traali tõstetud põhjatross (0,6 m); |
| --- | --- |

—

traali tõstetud põhjatross (0,6 m);

| — | horisontaalne eralduspaneel suure võrgusilmaga selektiivsusaknaga; |
| --- | --- |

—

horisontaalne eralduspaneel suure võrgusilmaga selektiivsusaknaga;

| d) | laevade puhul, mis kasutavad põhjatraale ja nootasid, mille võrgusilma suurus on 4.a piirkonnas vähemalt 70 mm ja 3.a piirkonnas vähemalt 90 mm, kuid alla 100 mm [TR2], kasutatakse järgmisi väga selektiivseid püügivahendeid:






  — | lestalisi ja tursklasi eraldav horisontaalne sortimisvõre, mille võresamm on kuni 50 mm ja millel on vaba väljapääsuava tursklaste jaoks; |
| --- | --- | --- |

d)

laevade puhul, mis kasutavad põhjatraale ja nootasid, mille võrgusilma suurus on 4.a piirkonnas vähemalt 70 mm ja 3.a piirkonnas vähemalt 90 mm, kuid alla 100 mm [TR2], kasutatakse järgmisi väga selektiivseid püügivahendeid:

—

lestalisi ja tursklasi eraldav horisontaalne sortimisvõre, mille võresamm on kuni 50 mm ja millel on vaba väljapääsuava tursklaste jaoks;

| — | selektiivtraali paneel, mille ruudukujulise võrgusilma suurus on 300 mm; |
| --- | --- |

—

selektiivtraali paneel, mille ruudukujulise võrgusilma suurus on 300 mm;

| — | sortimisvõre, mille võresamm on kuni 35 mm ja millel on vaba väljapääsuava kaladele; |
| --- | --- |

—

sortimisvõre, mille võresamm on kuni 35 mm ja millel on vaba väljapääsuava kaladele;

| e) | laevade suhtes kohaldatakse tursapüügi vältimise riiklikku kava, et ruumiliste või tehniliste meetmete või nende kombinatsiooni abil hoida tursapüük jätkuvalt kooskõlas kalastussuremuse määraga, mis vastab kindlaksmääratud püügivõimalustele, mis põhinevad teaduslikus nõuandes esitatud tasemetel. STECF (liikmesriikide puhul) ja asjaomane riiklik teadusasutus (kolmandate riikide puhul) peaksid selliseid kavasid hindama hiljemalt kaks kuud pärast kava rakendamist ning vajaduse korral neid täiendavalt muutma, kui sellistes hinnangutes leitakse, et kava eesmärki ei saavutata; |
| --- | --- |

e)

laevade suhtes kohaldatakse tursapüügi vältimise riiklikku kava, et ruumiliste või tehniliste meetmete või nende kombinatsiooni abil hoida tursapüük jätkuvalt kooskõlas kalastussuremuse määraga, mis vastab kindlaksmääratud püügivõimalustele, mis põhinevad teaduslikus nõuandes esitatud tasemetel. STECF (liikmesriikide puhul) ja asjaomane riiklik teadusasutus (kolmandate riikide puhul) peaksid selliseid kavasid hindama hiljemalt kaks kuud pärast kava rakendamist ning vajaduse korral neid täiendavalt muutma, kui sellistes hinnangutes leitakse, et kava eesmärki ei saavutata;

4.   Liikmesriigid tõhustavad lõikes 2 osutatud laevade seiret, kontrolli ja järelevalvet, et kontrollida käesoleva artikli lõike 3 punktides a–e sätestatud tingimuste täitmist.

(6)  Püügivahendite koodid: OTB, OTT, OT, TBN, TBS, TB, TX, PTB, SDN, SSC, SX, LL, LLS.“
  "

6

| 5) | Artikli 16 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:






  „o) | harilik limapea (Beryx splendens) NAFO 6. alapiirkonnas.“ |
| --- | --- | --- |

5)

Artikli 16 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:

„o)

harilik limapea (Beryx splendens) NAFO 6. alapiirkonnas.“

Beryx splendens

| 6) | Artikkel 27 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 27
  Triivivad peibutuspüügivahendid ja varustuslaevad

  1.   Triivivad peibutuspüügivahendid peavad olema varustatud mõõtevahenditega varustatud poidega. Muude poide, näiteks raadiopoide kasutamine on keelatud.


  2.   Seinnoodalaev ei tohi korraga jälgida rohkem kui 300 toimivat poid.


  3.   Igale seinnoodalaevale aastas hangitavate mõõtevahenditega varustatud poide maksimumarvuks on kehtestatud 500. Ühelgi seinnoodalaeval ei tohi kunagi olla üle 500 mõõtevahenditega varustatud poi (varus olev poi ja toimiv poi).


  4.   Varustuslaevade maksimumarv on kaks varustuslaeva vähemalt viie seinnoodalaeva kohta, mis kõik sõidavad ühe liikmesriigi lipu all. Käesolevat sätet ei kohaldata liikmesriikide suhtes, kes kasutavad ainult ühte varustuslaeva.


  5.   Ühte seinnoodalaeva ei toeta ühelgi ajal rohkem kui üks liikmesriigi lipu all sõitev varustuslaev.


  6.   Liit ei kanna ühtegi uut või täiendavat varustuslaeva IOTC püügiluba omavate laevade registrisse.“ |
| --- | --- |

6)

Artikkel 27 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 27

Triivivad peibutuspüügivahendid ja varustuslaevad

1.   Triivivad peibutuspüügivahendid peavad olema varustatud mõõtevahenditega varustatud poidega. Muude poide, näiteks raadiopoide kasutamine on keelatud.

2.   Seinnoodalaev ei tohi korraga jälgida rohkem kui 300 toimivat poid.

3.   Igale seinnoodalaevale aastas hangitavate mõõtevahenditega varustatud poide maksimumarvuks on kehtestatud 500. Ühelgi seinnoodalaeval ei tohi kunagi olla üle 500 mõõtevahenditega varustatud poi (varus olev poi ja toimiv poi).

4.   Varustuslaevade maksimumarv on kaks varustuslaeva vähemalt viie seinnoodalaeva kohta, mis kõik sõidavad ühe liikmesriigi lipu all. Käesolevat sätet ei kohaldata liikmesriikide suhtes, kes kasutavad ainult ühte varustuslaeva.

5.   Ühte seinnoodalaeva ei toeta ühelgi ajal rohkem kui üks liikmesriigi lipu all sõitev varustuslaev.

6.   Liit ei kanna ühtegi uut või täiendavat varustuslaeva IOTC püügiluba omavate laevade registrisse.“

| 7) | Artikkel 46 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 46
  Põhjalähedase püügi piirangud

  „Liikmesriigid tagavad, et nende lipu all sõitvad laevad, mis püüavad kala SIOFA kokkuleppega hõlmatud piirkonnas:






  a) | piiravad oma iga-aastast põhjalähedast püügikoormust ja saaki nende aastate keskmisele aastasele tasemele, mil nende laevad kõnealuses SIOFA kokkuleppega hõlmatud piirkonnas tegutsesid, vaatlusperioodi jooksul, mille kohta on olemas komisjonile deklareeritud andmed; |
| --- | --- | --- |

7)

Artikkel 46 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 46

Põhjalähedase püügi piirangud

„Liikmesriigid tagavad, et nende lipu all sõitvad laevad, mis püüavad kala SIOFA kokkuleppega hõlmatud piirkonnas:

a)

piiravad oma iga-aastast põhjalähedast püügikoormust ja saaki nende aastate keskmisele aastasele tasemele, mil nende laevad kõnealuses SIOFA kokkuleppega hõlmatud piirkonnas tegutsesid, vaatlusperioodi jooksul, mille kohta on olemas komisjonile deklareeritud andmed;

| b) | ei laienda põhjapüügikoormuse ruumilist jaotust, välja arvatud õngejadade ja mõrdade kasutamise meetodid, kaugemale piirkondadest, kus viimastel aastatel püük toimus; |
| --- | --- |

b)

ei laienda põhjapüügikoormuse ruumilist jaotust, välja arvatud õngejadade ja mõrdade kasutamise meetodid, kaugemale piirkondadest, kus viimastel aastatel püük toimus;

| c) | ei tohi kalastada IK lisas kindlaks määratud Atlantis Banki, Corali, Fools Flat, Middle of Whati, Walter’s Shoali ajutistel kaitsealadel, välja arvatud püük õngejadade ja mõrdadega ning tingimusel, et kõnealustes piirkondades kala püüdes peab alati pardal olema teadusvaatleja.“ |
| --- | --- |

c)

ei tohi kalastada IK lisas kindlaks määratud Atlantis Banki, Corali, Fools Flat, Middle of Whati, Walter’s Shoali ajutistel kaitsealadel, välja arvatud püük õngejadade ja mõrdadega ning tingimusel, et kõnealustes piirkondades kala püüdes peab alati pardal olema teadusvaatleja.“

| 8) | Artikkel 51 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 51
  Keeluajad
  Kolmanda riigi laevad, millel on lubatud püüda tobiaid ja seotud kaaspüüki ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes, ei tohi püüda tobiaid kõnealuses alapiirkonnas põhjatraali, nooda või samalaadsete veetavate püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on alla 16 mm järgmistel ajavahemikel:






  a) | 1. augustist kuni 31. detsembrini 2020; |
| --- | --- | --- |

8)

Artikkel 51 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 51

Keeluajad

Kolmanda riigi laevad, millel on lubatud püüda tobiaid ja seotud kaaspüüki ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes, ei tohi püüda tobiaid kõnealuses alapiirkonnas põhjatraali, nooda või samalaadsete veetavate püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on alla 16 mm järgmistel ajavahemikel:

a)

1. augustist kuni 31. detsembrini 2020;

| b) | 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2021.“ |
| --- | --- |

b)

1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2021.“

| 9) | IA, ID, IH ja V lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale. |
| --- | --- |

9)

IA, ID, IH ja V lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artiklit 1, artikli 2 punkti 3 ja artikli 2 punkti 9 koostoimes II lisa punkti 1 alapunktidega a ja e ning punktidega 2 ja 3 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2020.

Artikli 2 punkte 1, 2 ja punkte 5–8 ning artikli 2 punkti 9 koostoimes II lisa punkti 1 alapunktidega b, c ja d ning punktiga 4 kohaldatakse alates 1. juulist 2020.

Artikli 2 punkti 4 kohaldatakse alates 15. augustist 2020.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. juuni 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  Nõukogu 30. oktoobri 2019. aasta määrus (EL) 2019/1838, millega määratakse 2020. aastaks kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused ning muudetakse määrust (EL) 2019/124 teatavate püügivõimaluste kohta teistes vetes (ELT L 281, 31.10.2019, lk 1).

1

(2)  Nõukogu 27. jaanuari 2020. aasta määrus (EL) 2020/123, millega määratakse 2020. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu (ELT L 25, 30.1.2020, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrus (EL) 2018/973, millega kehtestatakse Põhjamere põhjalähedaste kalavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava, täpsustatakse Põhjamerel kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 676/2007 ja (EÜ) nr 1342/2008 (ELT L 179, 16.7.2018, lk 1).

3

(4)  Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vaheline kalanduskokkulepe (EÜT L 226, 29.8.1980, lk 48).

4

(5)  
  ELT L 29, 31.1.2020, lk 7.

5

---

I LISA

Määruse (EL) 2019/1838 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Tabelis, milles on tursa püügi võimalused ICESi alarajoonides 25–32, asendatakse joonealune märkus 2 järgmisega:






  „(2) | Alarajoonides 25 ja 26 on keelatud kõnealuse kvoodi alusel püüda 1. maist kuni 31. augustini.
  Erandina esimesest lõigust võib kala püüda üksnes teadusuuringute eesmärgil, tingimusel et uuringud toimuvad täielikus kooskõlas määruse (EL) 2019/1241 artiklis 25 sätestatud tingimustega.
  Erandina esimesest lõigust ei kohaldata kõnealust keeldu liidu kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on alla 12 meetri ja mis püüavad nakkevõrkude, raamvõrkude või abaratega või põhjaõngejadade, õngejadade, ridvata õngede ja haardõngede või sarnaste passiivpüünistega piirkondades, kus vee sügavus on alla 20 meetri vastavalt pädeva riikliku asutuse välja antud ametliku merekaardi koordinaatidele. Nende kalalaevade kaptenid tagavad, et liikmesriigi kontrolliasutused saaksid nende püügitegevust igal ajal jälgida.“ |
| --- | --- | --- |

1)

Tabelis, milles on tursa püügi võimalused ICESi alarajoonides 25–32, asendatakse joonealune märkus 2 järgmisega:

„(2)

Alarajoonides 25 ja 26 on keelatud kõnealuse kvoodi alusel püüda 1. maist kuni 31. augustini.

Erandina esimesest lõigust võib kala püüda üksnes teadusuuringute eesmärgil, tingimusel et uuringud toimuvad täielikus kooskõlas määruse (EL) 2019/1241 artiklis 25 sätestatud tingimustega.

Erandina esimesest lõigust ei kohaldata kõnealust keeldu liidu kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on alla 12 meetri ja mis püüavad nakkevõrkude, raamvõrkude või abaratega või põhjaõngejadade, õngejadade, ridvata õngede ja haardõngede või sarnaste passiivpüünistega piirkondades, kus vee sügavus on alla 20 meetri vastavalt pädeva riikliku asutuse välja antud ametliku merekaardi koordinaatidele. Nende kalalaevade kaptenid tagavad, et liikmesriigi kontrolliasutused saaksid nende püügitegevust igal ajal jälgida.“

| 2) | Tabelis, milles on tursa püügi võimalused ICESi alarajoonides 22–24, asendatakse joonealused märkused 1 ja 2 järgmisega:






  „(1) | Alarajoonis 24 üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole alarajoonis 24 lubatud.
  Erandina esimesest lõigust võib turska sihtpüügina püüda üksnes teadusuuringute eesmärgil, tingimusel et need uuringud viiakse läbi täielikus kooskõlas määruse (EL) 2019/1241 artiklis 25 sätestatud tingimustega.
  Erandina esimesest lõigust lubatakse selle kvoodi all alarajoonis 24 püüda liidu kalalaevadel, mille kogupikkus on alla 12 meetri ja kes püüavad nakkevõrkude, raamvõrkude või abaratega, põhjaõngejadade, õngejadade, ridvata õngede ja haardõngede või muude passiivpüünistega piirkondades kuni kuue meremiili kaugusel mõõdetuna lähtejoontest piirkondades, kus vee sügavus on alla 20 meetri vastavalt pädeva riikliku asutuse väljaantud ametliku merekaardi koordinaatidele. Nende kalalaevade kaptenid tagavad, et liikmesriigi kontrolliasutused saaksid nende püügitegevust igal ajal jälgida. |
| --- | --- | --- |

2)

Tabelis, milles on tursa püügi võimalused ICESi alarajoonides 22–24, asendatakse joonealused märkused 1 ja 2 järgmisega:

„(1)

Alarajoonis 24 üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole alarajoonis 24 lubatud.

Erandina esimesest lõigust võib turska sihtpüügina püüda üksnes teadusuuringute eesmärgil, tingimusel et need uuringud viiakse läbi täielikus kooskõlas määruse (EL) 2019/1241 artiklis 25 sätestatud tingimustega.

Erandina esimesest lõigust lubatakse selle kvoodi all alarajoonis 24 püüda liidu kalalaevadel, mille kogupikkus on alla 12 meetri ja kes püüavad nakkevõrkude, raamvõrkude või abaratega, põhjaõngejadade, õngejadade, ridvata õngede ja haardõngede või muude passiivpüünistega piirkondades kuni kuue meremiili kaugusel mõõdetuna lähtejoontest piirkondades, kus vee sügavus on alla 20 meetri vastavalt pädeva riikliku asutuse väljaantud ametliku merekaardi koordinaatidele. Nende kalalaevade kaptenid tagavad, et liikmesriigi kontrolliasutused saaksid nende püügitegevust igal ajal jälgida.

| (2) | Kõnealuse kvoodi alusel on keelatud püüda alarajoonides 22 ja 23 alates 1. veebruarist kuni 31. märtsini ning alarajoonis 24 alates 1. juunist kuni 31. juulini.
  Erandina esimesest lõigust võib kala püüda üksnes teadusuuringute eesmärgil, tingimusel et uuringud toimuvad täielikus kooskõlas määruse (EL) 2019/1241 artiklis 25 sätestatud tingimustega.
  Erandina esimesest lõigust ei kohaldata kõnealust keeldu liidu kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on alla 12 meetri ja mis püüavad nakkevõrkude, raamvõrkude või abaratega või põhjaõngejadade, õngejadade, ridvata õngede ja haardõngede või sarnaste passiivpüünistega piirkondades, kus vee sügavus on alla 20 meetri vastavalt pädeva riikliku asutuse välja antud ametliku merekaardi koordinaatidele. Nende kalalaevade kaptenid tagavad, et liikmesriigi kontrolliasutused saaksid nende püügitegevust igal ajal jälgida.“ |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuse kvoodi alusel on keelatud püüda alarajoonides 22 ja 23 alates 1. veebruarist kuni 31. märtsini ning alarajoonis 24 alates 1. juunist kuni 31. juulini.

Erandina esimesest lõigust võib kala püüda üksnes teadusuuringute eesmärgil, tingimusel et uuringud toimuvad täielikus kooskõlas määruse (EL) 2019/1241 artiklis 25 sätestatud tingimustega.

Erandina esimesest lõigust ei kohaldata kõnealust keeldu liidu kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on alla 12 meetri ja mis püüavad nakkevõrkude, raamvõrkude või abaratega või põhjaõngejadade, õngejadade, ridvata õngede ja haardõngede või sarnaste passiivpüünistega piirkondades, kus vee sügavus on alla 20 meetri vastavalt pädeva riikliku asutuse välja antud ametliku merekaardi koordinaatidele. Nende kalalaevade kaptenid tagavad, et liikmesriigi kontrolliasutused saaksid nende püügitegevust igal ajal jälgida.“

---

II LISA

Määruse (EL) 2020/123 IA, ID, IH ja V lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | IA lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | tabel, milles on esitatud heeringa püügi võimalused 4. püügipiirkonna liidu ja Norra vetes põhja pool laiuskraadi 53° 30′ N, asendatakse järgmisega:









  „Liik: | Heeringas (1) | Püügipiirkond: | 4. püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool laiuskraadi 53° 30′ N |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Clupea harengus | (HER/4AB.) |
| Taani | 59 468 | | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. |
| Saksamaa | 39 404 | |
| Prantsusmaa | 20 670 | |
| Madalmaad | 51 717 | |
| Rootsi | 3 913 | |
| Ühendkuningriik | 55 583 | |
| Liit | 230 755 | |
| Fääri saared | 250 | |
| Norra | 111 652 | (2) |
| TAC | 385 008 | |

1)

IA lisa muudetakse järgmiselt:

a)

tabel, milles on esitatud heeringa püügi võimalused 4. püügipiirkonna liidu ja Norra vetes põhja pool laiuskraadi 53° 30′ N, asendatakse järgmisega:

„Liik:

Heeringas (1)

Püügipiirkond:

4. püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool laiuskraadi 53° 30′ N

Clupea harengus

(HER/4AB.)

Taani

59 468

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.

Saksamaa

39 404

Prantsusmaa

20 670

Madalmaad

51 717

Rootsi

3 913

Ühendkuningriik

55 583

Liit

230 755

Fääri saared

250

Norra

111 652

(2)

TAC

385 008

Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi liit Norra vetes lõuna pool 62° N püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid. Kui Euroopa Liit taotleb sellist suurendamist, eraldatakse kuni 10 000 tonni suurune lisakogus.

Norra veed lõuna pool 62° N (HER/*04N-)

50 000
  “;

| b) | tabel, milles on esitatud anšoovise püügi võimalused ICESi 9. ja 10. alapiirkonnas; CECAF 34.1.1 püügipiirkonna ELi vetes asendatakse järgmisega:









  „Liik: | anšoovis | Püügipiirkond: | 9. ja 10. püügipiirkond; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Engraulis encrasicolus | (ANE/9/3411) |
| Hispaania | 1 922 | (3) | Ennetuslik TAC |
| Portugal | 2 096 | (3) |
| Liit | 4 018 | (3) |
| TAC | 4 018 | (3) |

b)

tabel, milles on esitatud anšoovise püügi võimalused ICESi 9. ja 10. alapiirkonnas; CECAF 34.1.1 püügipiirkonna ELi vetes asendatakse järgmisega:

„Liik:

anšoovis

Püügipiirkond:

9. ja 10. püügipiirkond; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed

Engraulis encrasicolus

(ANE/9/3411)

Hispaania

1 922

(3)

Ennetuslik TAC

Portugal

2 096

(3)

Liit

4 018

(3)

TAC

4 018

(3)

| c) | tabel, milles on esitatud hariliku süvameregarneeli püügi võimalused ICESi 3.a rajoonis, asendatakse järgmisega:









  „Liik: | harilik süvameregarneel | Püügipiirkond: | 3a |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pandalus borealis | (PRA/03A.) |
| Taani | 2 123 | | Analüütiline TAC |
| Rootsi | 1 143 | |
| Liit | 3 266 | |
| TAC | 6 115 “; | |

c)

tabel, milles on esitatud hariliku süvameregarneeli püügi võimalused ICESi 3.a rajoonis, asendatakse järgmisega:

„Liik:

harilik süvameregarneel

Püügipiirkond:

3a

Pandalus borealis

(PRA/03A.)

Taani

2 123

Analüütiline TAC

Rootsi

1 143

Liit

3 266

TAC

6 115 “;

| d) | lisatakse järgmine tabel, milles on esitatud kilu püügi võimalused ja seotud kaaspüük ICESi 3.a rajooni liidu vetes:









  „Liik: | kilu ja sellega seotud kaaspüük | Püügipiirkond: | 3a |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sprattus sprattus | (SPR/03A.2) |
| Taani | 25 482 | (4)
   (5) | Analüütiline TAC |
| Saksamaa | 53 | (4)
   (5) |
| Rootsi | 9 642 | (4)
   (5) |
| Liit | 35 177 | (4)
   (5) |
| TAC | 38 029 | (5) |

d)

lisatakse järgmine tabel, milles on esitatud kilu püügi võimalused ja seotud kaaspüük ICESi 3.a rajooni liidu vetes:

„Liik:

kilu ja sellega seotud kaaspüük

Püügipiirkond:

3a

Sprattus sprattus

(SPR/03A.2)

Taani

25 482

(4)
   (5)

Analüütiline TAC

Saksamaa

53

(4)
   (5)

Rootsi

9 642

(4)
   (5)

Liit

35 177

(4)
   (5)

TAC

38 029

(5)

| e) | tabel, milles on esitatud kilu püügi võimalused ja seotud kaaspüük ICESi 2.a rajooni liidu vetes ning ICESi 4. alapiirkonnas, asendatakse järgmisega:









  „Liik: | kilu ja sellega seotud kaaspüük | Püügipiirkond: | 2a ja 4. püügipiirkonna liidu veed |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sprattus sprattus | (SPR/2AC4-C) |
| Belgia | 1 821 | (6)
   (7) | Analüütiline TAC |
| Taani | 144 154 | (6)
   (7) | |
| Saksamaa | 1 821 | (6)
   (7) | |
| Prantsusmaa | 1 821 | (6)
   (7) | |
| Madalmaad | 1 821 | (6)
   (7) | |
| Rootsi | 1 330 | (6)
   (7)
   (8) | |
| Ühendkuningriik | 6 010 | (6)
   (7) | |
| Liit | 158 778 | (6)
   (7) | |
| Norra | 10 000 | (6) | |
| Fääri saared | 1 000 | (6)
   (9) | |
| TAC | 169 778 | (6) | |

e)

tabel, milles on esitatud kilu püügi võimalused ja seotud kaaspüük ICESi 2.a rajooni liidu vetes ning ICESi 4. alapiirkonnas, asendatakse järgmisega:

„Liik:

kilu ja sellega seotud kaaspüük

Püügipiirkond:

2a ja 4. püügipiirkonna liidu veed

Sprattus sprattus

(SPR/2AC4-C)

Belgia

1 821

(6)
   (7)

Analüütiline TAC

Taani

144 154

(6)
   (7)

Saksamaa

1 821

(6)
   (7)

Prantsusmaa

1 821

(6)
   (7)

Madalmaad

1 821

(6)
   (7)

Rootsi

1 330

(6)
   (7)
   (8)

Ühendkuningriik

6 010

(6)
   (7)

Liit

158 778

(6)
   (7)

Norra

10 000

(6)

Fääri saared

1 000

(6)
   (9)

TAC

169 778

(6)

| 2) | ID lisa tabel, milles on esitatud mõõkkala püügi võimalused Vahemeres, asendatakse järgmisega:









  „Liik: | mõõkkala

  Xiphias gladius | Püügipiirkond: | Vahemeri
  (SWO/MED) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Horvaatia | 14,60 | (10) | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata. |
| Küpros | 53,85 | (10) |
| Hispaania | 1 663,34 | (10) |
| Prantsusmaa | 115,93 | (10) |
| Kreeka | 1 101,10 | (10) |
| Itaalia | 3 409,98 | (10) |
| Malta | 404,55 | (10) |
| Liit | 6 763,35 | (10) |
| TAC | 9 583,07 | |

2)

ID lisa tabel, milles on esitatud mõõkkala püügi võimalused Vahemeres, asendatakse järgmisega:

„Liik:

mõõkkala

Xiphias gladius

Püügipiirkond:

Vahemeri

(SWO/MED)

Horvaatia

14,60

(10)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata.

Küpros

53,85

(10)

Hispaania

1 663,34

(10)

Prantsusmaa

115,93

(10)

Kreeka

1 101,10

(10)

Itaalia

3 409,98

(10)

Malta

404,55

(10)

Liit

6 763,35

(10)

TAC

9 583,07

| 3) | IH lisas asendatakse tabel, milles on esitatud tšiili stauriidi püügi võimalused SPRFMO konventsiooni alal, järgmisega:









  „Liik: | tšiili stauriid

  Trachurus murphyi | Püügipiirkond: | SPRFMO konventsiooni ala
  (CJM/SPRFMO) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | 10 446,80 | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Madalmaad | 11 323,26 | |
| Leedu | 7 269,16 | |
| Poola | 12 498,78 | |
| Liit | 41 538 | |
| TAC | Ei kohaldata“ | |

3)

IH lisas asendatakse tabel, milles on esitatud tšiili stauriidi püügi võimalused SPRFMO konventsiooni alal, järgmisega:

„Liik:

tšiili stauriid

Trachurus murphyi

Püügipiirkond:

SPRFMO konventsiooni ala

(CJM/SPRFMO)

Saksamaa

10 446,80

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Madalmaad

11 323,26

Leedu

7 269,16

Poola

12 498,78

Liit

41 538

TAC

Ei kohaldata“

| 4) | V lisa tabeli B osas „Liidu vetes kala püüdvate kolmandate riikide kalalaevade kalapüügilubade maksimaalne arv“ asendatakse joonealune märkus 1 järgmisega:






  „(1) | Kõnealuste kalapüügilubade saamiseks tuleb tõendada, et püügiluba taotleva laevaomaniku ja Prantsuse Guajaana departemangus asuva töötlemisettevõtte vahel on olemas kehtiv leping, mis sisaldab kohustust lossida asjaomaselt laevalt kõnealuses departemangus vähemalt 75 % kogu riffahvena saagist töötlemiseks lepingujärgses töötlemisettevõttes. Kõnealuse lepingu peavad kinnitama Prantsuse ametiasutused, kes tagavad, et leping vastab nii lepinguosalise töötlemisettevõtte tegelikule mahule kui ka Guajaana majanduse arenguga seotud eesmärkidele. Lepingu nõuetekohaselt kinnitatud koopia lisatakse püügiloa taotlusele. Kõnealusest kinnitusest keeldumise korral teatavad Prantsuse ametiasutused sellest asjaomasele lepinguosalisele ja komisjonile ning esitavad keeldumise põhjendused. Venezuela lipu all sõitev kalalaev, millel on lubatud 2020. aastal kala püüda, võib püüki jätkata kuni 1. aprillini 2021 sõltuvalt oma kalapüügiloa uuendamisest ja tingimusel, et:






  — | laeva käitaja on 2021. aastaks sõlminud uue tarnelepingu, |
| --- | --- | --- | --- |

4)

V lisa tabeli B osas „Liidu vetes kala püüdvate kolmandate riikide kalalaevade kalapüügilubade maksimaalne arv“ asendatakse joonealune märkus 1 järgmisega:

„(1)

Kõnealuste kalapüügilubade saamiseks tuleb tõendada, et püügiluba taotleva laevaomaniku ja Prantsuse Guajaana departemangus asuva töötlemisettevõtte vahel on olemas kehtiv leping, mis sisaldab kohustust lossida asjaomaselt laevalt kõnealuses departemangus vähemalt 75 % kogu riffahvena saagist töötlemiseks lepingujärgses töötlemisettevõttes. Kõnealuse lepingu peavad kinnitama Prantsuse ametiasutused, kes tagavad, et leping vastab nii lepinguosalise töötlemisettevõtte tegelikule mahule kui ka Guajaana majanduse arenguga seotud eesmärkidele. Lepingu nõuetekohaselt kinnitatud koopia lisatakse püügiloa taotlusele. Kõnealusest kinnitusest keeldumise korral teatavad Prantsuse ametiasutused sellest asjaomasele lepinguosalisele ja komisjonile ning esitavad keeldumise põhjendused. Venezuela lipu all sõitev kalalaev, millel on lubatud 2020. aastal kala püüda, võib püüki jätkata kuni 1. aprillini 2021 sõltuvalt oma kalapüügiloa uuendamisest ja tingimusel, et:

—

laeva käitaja on 2021. aastaks sõlminud uue tarnelepingu,

| — | selle laeva jaoks on käimas loa uuendamise menetlus, |
| --- | --- |

—

selle laeva jaoks on käimas loa uuendamise menetlus,

| — | laeva käitaja on täitnud oma aruandlus- ja lepingujärgsed lossimiskohustused 2020. aastal. |
| --- | --- |

—

laeva käitaja on täitnud oma aruandlus- ja lepingujärgsed lossimiskohustused 2020. aastal.

Kõnealune pikendamine lõpeb kuupäeval, mil jõustub komisjoni otsus, millega antakse laevale 2021. aasta kalapüügiluba, või kui komisjon teatab loa andmisest keeldumisest.“

---

(1)  Püütud kogused, kui heeringas on püütud püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm.

(2)  Selle kvoodi piires püütud saak arvestatakse maha lubatud kogupüügi Norra osast. Selle kvoodi piires ei tohi 4.a ja 4.b püügipiirkonna (HER/*4AB-C) liidu vetes püüda suuremaid koguseid kui järgnevalt esitatud. Kuni 10 000 tonni suurune lisakogus antakse juhul, kui Norra taotleb sellist suurendamist.

50 000

(3)  Selle kvoodi alusel võib püüda ainult 1. juulist 2020 kuni 30. septembrini 2020.“;

(4)  Merlangi ja kilttursa kaaspüük võib moodustada kuni 5 % kvoodist (OTH/*03A.2). Merlangi ja kilttursa kaaspüük, mis arvestatakse kvoodist maha vastavalt sellele sättele, ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 8 kohaselt kvoodist maha arvestatav liikide kaaspüük ei tohi kokku ületada 9 % kvoodist.

(5)  Selle kvoodi alusel võib püüda ainult 1. juulist 2020 kuni 30. juunini 2021.“;

(6)  Selle kvoodi alusel võib püüda ainult 1. juulist 2020 kuni 30. juunini 2021.

(7)  Merlangi kaaspüük võib moodustada kuni 2 % kvoodist (OTH/*2AC4C). Merlangi kaaspüük, mis arvestatakse kvoodist maha vastavalt käesolevale sättele, ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 8 kohaselt kvoodist maha arvestatav liikide kaaspüük ei tohi kokku ületada 9 % kvoodist.

(8)  Kaasa arvatud tobiad.

(9)  Võib sisaldada kuni 4 % heeringa kaaspüüki.“

(10)  Selle kvoodi alusel võib püüda ainult 1. aprillist kuni 31. detsembrini.“

---

OTSUSED

| 30.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 207/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 207/15

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2020/901,

29. juuni 2020,

liidu toetuse kohta Tuumarelvakatsetuste Üldise Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) ettevalmistuskomisjoni tegevusele selle järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamiseks massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 28 lõiget 1 ja artikli 31 lõiget 1,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia („strateegia“), mille III peatükis on selliste massihävitusrelvade leviku tõkestamise meetmete loetelu, mida tuleb võtta nii liidus kui ka kolmandates riikides. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia („strateegia“), mille III peatükis on selliste massihävitusrelvade leviku tõkestamise meetmete loetelu, mida tuleb võtta nii liidus kui ka kolmandates riikides.

| (2) | Liit viib strateegiat aktiivselt ellu ja rakendab selle III peatükis loetletud meetmeid, eelkõige eraldades rahalisi vahendeid konkreetsete projektide toetamiseks, mida juhivad mitmepoolsed institutsioonid, näiteks Tuumarelvakatsetuste Üldise Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (Comprehensive Nuclear-Test-Ban Treaty Organisation - CTBTO) ajutine tehniline sekretariaat. |
| --- | --- |

(2)

Liit viib strateegiat aktiivselt ellu ja rakendab selle III peatükis loetletud meetmeid, eelkõige eraldades rahalisi vahendeid konkreetsete projektide toetamiseks, mida juhivad mitmepoolsed institutsioonid, näiteks Tuumarelvakatsetuste Üldise Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (Comprehensive Nuclear-Test-Ban Treaty Organisation - CTBTO) ajutine tehniline sekretariaat.

| (3) | Nõukogu võttis 17. novembril 2003 vastu ühise seisukoha 2003/805/ÜVJP (1) massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitlevate mitmepoolsete lepingute ülemaailmse kohaldamise ja tugevdamise kohta. Nimetatud ühises seisukohas kutsutakse muu hulgas üles edendama tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingule (CTBT) allakirjutamist ja selle ratifitseerimist. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 17. novembril 2003 vastu ühise seisukoha 2003/805/ÜVJP (1) massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitlevate mitmepoolsete lepingute ülemaailmse kohaldamise ja tugevdamise kohta. Nimetatud ühises seisukohas kutsutakse muu hulgas üles edendama tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingule (CTBT) allakirjutamist ja selle ratifitseerimist.

| (4) | Tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingule alla kirjutanud riigid on otsustanud luua õigusvõimelise ettevalmistuskomisjoni, kellel on rahvusvahelise organisatsiooni positsioon, et tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingut kuni CTBTO asutamiseni tõhusalt rakendada. |
| --- | --- |

(4)

Tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingule alla kirjutanud riigid on otsustanud luua õigusvõimelise ettevalmistuskomisjoni, kellel on rahvusvahelise organisatsiooni positsioon, et tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingut kuni CTBTO asutamiseni tõhusalt rakendada.

| (5) | CTBT kiire jõustumine ja ülemaailmne kohaldamine ning CTBTO ettevalmistuskomisjoni seire- ja kontrollisüsteemi tugevdamine on strateegia olulised eesmärgid. Sellega seoses tõid Korea Rahvademokraatliku Vabariigi korraldatud tuumakatsetused veelgi selgemalt esile CTBT kiire jõustumise tähtsuse ning selle seire- ja kontrollisüsteemi säilitamise ja tugevdamise vajaduse. |
| --- | --- |

(5)

CTBT kiire jõustumine ja ülemaailmne kohaldamine ning CTBTO ettevalmistuskomisjoni seire- ja kontrollisüsteemi tugevdamine on strateegia olulised eesmärgid. Sellega seoses tõid Korea Rahvademokraatliku Vabariigi korraldatud tuumakatsetused veelgi selgemalt esile CTBT kiire jõustumise tähtsuse ning selle seire- ja kontrollisüsteemi säilitamise ja tugevdamise vajaduse.

| (6) | ÜRO peasekretär märkis dokumendis „Securing our Common Future: an Agenda for Disarmament“ („Meie ühise tuleviku tagamine: desarmeerimise tegevuskava“), et „tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise leping pidurdas võidurelvastumist, piirates kõrgetasemeliste uut tüüpi tuumarelvade väljatöötamist ning see on samuti võimas normatiivne takistus sellistele riikidele, kes tuumarelva leviku tõkestamise kohustusi rikkudes võivad püüda tuumarelva arendada, toota ja seejärel omandada“. |
| --- | --- |

(6)

ÜRO peasekretär märkis dokumendis „Securing our Common Future: an Agenda for Disarmament“ („Meie ühise tuleviku tagamine: desarmeerimise tegevuskava“), et „tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise leping pidurdas võidurelvastumist, piirates kõrgetasemeliste uut tüüpi tuumarelvade väljatöötamist ning see on samuti võimas normatiivne takistus sellistele riikidele, kes tuumarelva leviku tõkestamise kohustusi rikkudes võivad püüda tuumarelva arendada, toota ja seejärel omandada“.

| (7) | Strateegia rakendamise raames võttis nõukogu CTBTO ettevalmistuskomisjoni tegevuse toetuseks vastu kolm ühismeedet ja neli otsust: ühismeetmed 2006/243/ÜVJP, (2) 2007/468/ÜVJP, (3) ja 2008/588/ÜVJP (4) ning otsused 2010/461/ÜVJP, (5) 2012/699/ÜVJP, (6) (ÜVJP) 2015/1837 (7) ja (ÜVJP) 2018/298 (8). |
| --- | --- |

(7)

Strateegia rakendamise raames võttis nõukogu CTBTO ettevalmistuskomisjoni tegevuse toetuseks vastu kolm ühismeedet ja neli otsust: ühismeetmed 2006/243/ÜVJP, (2) 2007/468/ÜVJP, (3) ja 2008/588/ÜVJP (4) ning otsused 2010/461/ÜVJP, (5) 2012/699/ÜVJP, (6) (ÜVJP) 2015/1837 (7) ja (ÜVJP) 2018/298 (8).

| (8) | Seda liidu toetust tuleks jätkata. |
| --- | --- |

(8)

Seda liidu toetust tuleks jätkata.

| (9) | Käesoleva otsuse tehniline rakendamine tuleks usaldada CTBTO ettevalmistuskomisjonile, kes on tuginedes oma unikaalsele erialasele pädevusele ning võimekusele, mille aluseks on maailmas rohkem kui 337 rajatist hõlmav rahvusvaheline seiresüsteem (IMS) ja rahvusvaheline andmekeskus, ainus rahvusvaheline organisatsioon, kes on suuteline käesolevat otsust rakendama ning kes omab selleks legitiimsust. Liidu toetatavaid projekte saab rahastada üksnes CTBTO ettevalmistuskomisjonile antava eelarvevälise toetuse kaudu, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsuse tehniline rakendamine tuleks usaldada CTBTO ettevalmistuskomisjonile, kes on tuginedes oma unikaalsele erialasele pädevusele ning võimekusele, mille aluseks on maailmas rohkem kui 337 rajatist hõlmav rahvusvaheline seiresüsteem (IMS) ja rahvusvaheline andmekeskus, ainus rahvusvaheline organisatsioon, kes on suuteline käesolevat otsust rakendama ning kes omab selleks legitiimsust. Liidu toetatavaid projekte saab rahastada üksnes CTBTO ettevalmistuskomisjonile antava eelarvevälise toetuse kaudu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Strateegia tõhusa rakendamise jätkamiseks toetab liit CTBTO ettevalmistuskomisjoni tegevust, mille eesmärk on:

| a) | CTBT seire- ja kontrollisüsteemi võimekuse tugevdamine, sealhulgas radionukliidide avastamise valdkonnas; |
| --- | --- |

a)

CTBT seire- ja kontrollisüsteemi võimekuse tugevdamine, sealhulgas radionukliidide avastamise valdkonnas;

| b) | CTBT-le alla kirjutanud riikide võimekuse tugevdamine lepingust tulenevate kontrollikohustuste täitmisel ning neile igakülgse kasu võimaldamine lepingu süsteemis osalemisest. |
| --- | --- |

b)

CTBT-le alla kirjutanud riikide võimekuse tugevdamine lepingust tulenevate kontrollikohustuste täitmisel ning neile igakülgse kasu võimaldamine lepingu süsteemis osalemisest.

2.   Liidu rahastatavate projektidega toetatakse

| a) | CTBTO rahvusvahelisse seiresüsteemi kuuluvate sertifitseeritud varujaamade valmisoleku tagamist; |
| --- | --- |

a)

CTBTO rahvusvahelisse seiresüsteemi kuuluvate sertifitseeritud varujaamade valmisoleku tagamist;

| b) | koostööd alla kirjutanud riikidega, sealhulgas tehnilise süsteemi valideerimist ja katsetamist pilvandmetöötluse tehnoloogia abil IDC ümberkujundamise 3. etapis; |
| --- | --- |

b)

koostööd alla kirjutanud riikidega, sealhulgas tehnilise süsteemi valideerimist ja katsetamist pilvandmetöötluse tehnoloogia abil IDC ümberkujundamise 3. etapis;

| c) | ainete õhukandelise leviku suure lahutusvõimega tõhustatud mudeli (Enhanced High Resolution Atmospheric Transport) väljatöötamist; |
| --- | --- |

c)

ainete õhukandelise leviku suure lahutusvõimega tõhustatud mudeli (Enhanced High Resolution Atmospheric Transport) väljatöötamist;

| d) | uuringut FLEXPARTi simulatsioonide tulemuslikkuse võimaliku parandamise kohta graafikaprotsessori kiirendamise abil; |
| --- | --- |

d)

uuringut FLEXPARTi simulatsioonide tulemuslikkuse võimaliku parandamise kohta graafikaprotsessori kiirendamise abil;

| e) | fooni hindamisvahendi väljatöötamist, et kvantifitseerida radioaktiivse ksenooni osakaalu rahvusvahelise seiresüsteemi jaamade leidudes; |
| --- | --- |

e)

fooni hindamisvahendi väljatöötamist, et kvantifitseerida radioaktiivse ksenooni osakaalu rahvusvahelise seiresüsteemi jaamade leidudes;

| f) | allikatermini hindamisvahendi väljatöötamist; |
| --- | --- |

f)

allikatermini hindamisvahendi väljatöötamist;

| g) | tugikeskuse ja uuendustoetuse pakkumist virtuaalse andmekasutuskeskuse platvormi jaoks; |
| --- | --- |

g)

tugikeskuse ja uuendustoetuse pakkumist virtuaalse andmekasutuskeskuse platvormi jaoks;

| h) | radioaktiivse ksenooni mobiilsete mõõtmiskampaaniate jätkamist maailma eri piirkondades; |
| --- | --- |

h)

radioaktiivse ksenooni mobiilsete mõõtmiskampaaniate jätkamist maailma eri piirkondades;

| i) | tehnilise abi andmist, sealhulgas integreeritud suutlikkuse suurendamist ja teavitustegevust, nt seismiliste, hüdroakustiliste ja infraheliandmete (SHI) automaatse töötlemise võimekuse suurendamist NDC-in-a-Box’i raames ning riiklike andmekeskuste (NDC) jaoks lihtsustatud ja normidele vastava juurdepääsu andmist IDC toodetele ja teenustele; |
| --- | --- |

i)

tehnilise abi andmist, sealhulgas integreeritud suutlikkuse suurendamist ja teavitustegevust, nt seismiliste, hüdroakustiliste ja infraheliandmete (SHI) automaatse töötlemise võimekuse suurendamist NDC-in-a-Box’i raames ning riiklike andmekeskuste (NDC) jaoks lihtsustatud ja normidele vastava juurdepääsu andmist IDC toodetele ja teenustele;

| j) | koolituste, seminaride ja järelmeetmete toetamist uute NDCde jaoks üle maailma ja suutlikkuse suurendamise süsteemide hankimist NDCde jaoks ning nende hooldamist; |
| --- | --- |

j)

koolituste, seminaride ja järelmeetmete toetamist uute NDCde jaoks üle maailma ja suutlikkuse suurendamise süsteemide hankimist NDCde jaoks ning nende hooldamist;

| k) | mitmesuguse lainekuju tehnoloogial põhineva töötlemise ja interaktiivse süsteemi arengu ja ühtlustamise toetamist; |
| --- | --- |

k)

mitmesuguse lainekuju tehnoloogial põhineva töötlemise ja interaktiivse süsteemi arengu ja ühtlustamise toetamist;

| l) | seismilist mõju käsitlevate avatud lähtekoodiga piirkondlike sissejuhatuskursuste korraldamist kahe CTBT geograafilise piirkonna jaoks; |
| --- | --- |

l)

seismilist mõju käsitlevate avatud lähtekoodiga piirkondlike sissejuhatuskursuste korraldamist kahe CTBT geograafilise piirkonna jaoks;

| m) | teavitustegevuse läbiviimist mitteallakirjutanud ja mitteratifitseerinud riikides, sealhulgas riikides, mille allakirjutamine ja ratifitseerimine on nõutav CTBT jõustumiseks, ning noorte, parlamendiliikmete, ajakirjanike ja teadlaste suutlikkuse suurendamist arengumaades või tärkava turumajandusega riikides. |
| --- | --- |

m)

teavitustegevuse läbiviimist mitteallakirjutanud ja mitteratifitseerinud riikides, sealhulgas riikides, mille allakirjutamine ja ratifitseerimine on nõutav CTBT jõustumiseks, ning noorte, parlamendiliikmete, ajakirjanike ja teadlaste suutlikkuse suurendamist arengumaades või tärkava turumajandusega riikides.

3.   Lõikes 2 nimetatud projektide rakendamisel tagatakse liidu nähtavus, nagu ka nõuetekohane programmihaldamine käesoleva otsuse rakendamisel.

4.   Projektide elluviimisest saavad kasu kõik CTBT-le alla kirjutanud riigid.

5.   Kõiki projekti komponente toetab proaktiivne ja uuenduslik avalikkuse teavitamine, mille jaoks eraldatakse asjakohaseid ressursse.

6.   Projekti üksikasjalik kirjeldus on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

1.   Käesoleva otsuse rakendamise eest vastutab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja“).

2.   Artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide tehnilise rakendamise eest vastutab CTBTO ettevalmistuskomisjon. CTBTO ettevalmistuskomisjon täidab seda ülesannet kõrge esindaja kontrolli all. Selleks lepib kõrge esindaja CTBTO ettevalmistuskomisjoniga kokku vajaliku korra.

Artikkel 3

1.   Artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide elluviimise lähtesummaks on 6 288 892,37 eurot.

2.   Kulutusi, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud summast, hallatakse vastavalt liidu eelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja normidele.

3.   Järelevalvet lõikes 1 osutatud kulutuste nõuetekohase haldamise üle teeb Euroopa Komisjon. Sel eesmärgil sõlmib ta CTBTO ettevalmistuskomisjoniga rahastamislepingu. Rahastamislepingus määratakse kindlaks, et CTBTO ettevalmistuskomisjon tagab liidu rahalise abi nähtavuse, mis vastab selle suurusele.

4.   Euroopa Komisjon püüab sõlmida lõikes 3 nimetatud rahastamislepingu niipea kui võimalik pärast käesoleva otsuse jõustumist. Ta teavitab nõukogu kõigist raskustest selles protsessis ning teatab rahastamislepingu sõlmimise kuupäeva.

Artikkel 4

1.   Kõrge esindaja annab nõukogule aru käesoleva otsuse rakendamisest CTBTO ettevalmistuskomisjoni korrapäraste aruannete alusel. Need aruanded on nõukogu poolt tehtava hindamise aluseks.

2.   Artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide rakendamise finantsaspektide kohta annab teavet Euroopa Komisjon.

Artikkel 5

1.   Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

2.   Otsus kaotab kehtivuse 36 kuu möödumisel artikli 3 lõikes 3 osutatud rahastamislepingu sõlmimisest või kuue kuu möödumisel selle vastuvõtmisest, kui kõnealuse ajavahemiku jooksul ei ole sõlmitud nimetatud rahastamislepingut.

Brüssel, 29. juuni 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  Nõukogu 17. novembri 2003. aasta ühine seisukoht 2003/805/ÜVJP massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitlevate mitmepoolsete lepingute ülemaailmse kohaldamise ja tugevdamise kohta (ELT L 302, 20.11.2003, lk 34).

1

(2)  Nõukogu 20. märtsi 2006. aasta ühismeede 2006/243/ÜVJP Üldise Tuumakatsetuste Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) ettevalmistuskomisjoni tegevuste toetamise kohta kontrollialase koolituse ja suutlikkuse arendamise valdkonnas ning massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 88, 25.3.2006, lk 68).

2

(3)  Nõukogu 28. juuni 2007. aasta ühismeede 2007/468/ÜVJP Üldise Tuumakatsetuste Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) ettevalmistuskomisjoni tegevuste toetamise kohta selle järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamise valdkonnas ning massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 176, 6.7.2007, lk 31).

3

(4)  Nõukogu 15. juuli 2008. aasta ühismeede 2008/588/ÜVJP Üldise Tuumakatsetuste Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) ettevalmistuskomisjoni tegevuse toetamise kohta selle järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamise valdkonnas ning massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 189, 17.7.2008, lk 28).

4

(5)  Nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsus 2010/461/ÜVJP Tuumarelvakatsetuste Üldise Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) ettevalmistuskomisjoni tegevuse toetamise kohta selle järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamise valdkonnas ning massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 219, 20.8.2010, lk 7).

5

(6)  Nõukogu 13. novembri 2012. aasta otsus 2012/699/ÜVJP liidu toetuse kohta Tuumarelvakatsetuste Üldise Keelustamise Lepingu Organisatsiooni ettevalmistuskomisjoni tegevusele selle järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamiseks massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 314, 14.11.2012, lk 27).

6

(7)  Nõukogu 12. oktoobri 2015. aasta otsus (ÜVJP) 2015/1837 liidu toetuse kohta Tuumarelvakatsetuste Üldise Keelustamise Lepingu Organisatsiooni ettevalmistuskomisjoni tegevusele selle järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamiseks massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 266, 13.10.2015, lk 83).

7

(8)  Nõukogu 26. veebruari 2018. aasta otsus (ÜVJP) 2018/298 liidu toetuse kohta Tuumarelvakatsetuste Üldise Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) ettevalmistuskomisjoni tegevusele selle järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamiseks massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 56, 28.2.2018, lk 34).

8

---

LISA

Rubriik 1 Kontrollitehnoloogiate ja seiresüsteemi toetamine

Komponent 1 Projekt 1: Rahvusvahelise seiresüsteemi (International Monitoring System, IMS) sertifitseeritud seismiliste reservjaamade alalhoidmine IMSi poolt

Projekt 1: IMSi sertifitseeritud seismiliste reservjaamade jätkuv alalhoidmine

Taust

Selle projekti tähelepanu keskmes on tegevuse jätkamine seoses kiiret hooldust vajavate mittetoimivate reservjaamadega, eelistatavalt nendega, mis asuvad rahalistes raskustes olevates riikides, jätkates samas ennetavat hooldust. Seda tehakse iganenud seadmete ja pideva ajakohastamise küsimuste käsitlemise, samuti seadmetega varustatuse taseme tõstmise kaudu.

Eesmärgid ja tulemused

Peamine eesmärk on jätkusuutlikul viisil saavutada tegevuse objektiks olevate jaamade IMSi nõuetele vastav tehniline tase. Nõuetekohane ennetav hooldus ja sellega seonduv seadmetega varustamine aitavad kaasa nimetatud eesmärgi saavutamisele. Samuti vähendavad jaama(de) seisakuaegu ja aitavad ja neid alal hoida jaamade ja nende käitaja(te) toetamine seoses kiirete remonditöödega, hõlmates vajadusel jaamade külastusi. Tähelepanu juhitakse asjaolule, et seda tehakse jätkusuutlikkuse maksimeerimiseks koostoimes teiste ülesannetega, nt jaamakäitajate koolituste ja seminaridega. Nagu varasemate liidu rahastatud projektide puhul, võetakse tööle täiskohaga ajutisi töötajaid, kes kavandavad ja viivad ellu tööprojekte asjaomastes jaamades.

ELi suurema nähtavuse tagab seismiliste reservjaamade võrgu andmete kättesaadavus ja kvaliteedi paranemine tänu tugevdatud alalhoidmise struktuurile.

Komponent 2: Projektid 2–8

Projekt 2: Koostöö alla kirjutanud riikidega, sealhulgas tehnilise süsteemi valideerimine ja katsetamine pilvandmetöötluse tehnoloogia abil rahvusvahelise andmekeskuse (International Data Centre, IDC) ümberkujundamise 3. etapis

Taust

IDC on käivitanud IDC ümberkujundamisprojekti 3. etapi (RP3), mille eesmärk on töötada välja terviklik tarkvarasüsteem seismiliste, hüdroakustiliste ja infraheliandmete (seismic, hydro-acoustic and infrasound, SHI) töötlemiseks järgmise kümne aasta jooksul.

Projektiga kaasnevad märgatavad täiustused võrreldes olemasoleva SHI süsteemiga, näiteks järgmised:

| — | analüüsivahendite kasutajaliidese suurem paindlikkus, analüütilise läbivaatamise tõhustatud töövoog, sündmuste haldamine, sündmuste ristkorrelatsioon ja võrdlemine, kaarditööriist ja kaartide integreerimine, lainekuju kvaliteedikontrolli maskide visualiseerimine ja toimetamine, sageduse-lainenumbri (frequency-wavenumber, FK) monitorid ning analüütikute koolituse toetamine; |
| --- | --- |

—

analüüsivahendite kasutajaliidese suurem paindlikkus, analüütilise läbivaatamise tõhustatud töövoog, sündmuste haldamine, sündmuste ristkorrelatsioon ja võrdlemine, kaarditööriist ja kaartide integreerimine, lainekuju kvaliteedikontrolli maskide visualiseerimine ja toimetamine, sageduse-lainenumbri (frequency-wavenumber, FK) monitorid ning analüütikute koolituse toetamine;

| — | andmete päritolu ulatuslik salvestamine, et mõista, kuidas saavutati töötlemise tulemused ning et uurida tulemuste arengut, kui kättesaadav teave muutub; |
| --- | --- |

—

andmete päritolu ulatuslik salvestamine, et mõista, kuidas saavutati töötlemise tulemused ning et uurida tulemuste arengut, kui kättesaadav teave muutub;

| — | laiendatavus, mis on kõikidesse komponentidesse sisse ehitatud keskne element; |
| --- | --- |

—

laiendatavus, mis on kõikidesse komponentidesse sisse ehitatud keskne element;

| — | paindlik integreeritud SHI konveieri konfiguratsioon, mida toetavad graafilised vahendid; |
| --- | --- |

—

paindlik integreeritud SHI konveieri konfiguratsioon, mida toetavad graafilised vahendid;

| — | koostööpõhise tarkvaraarenduse uue mudeli lihtsustamine, järgides avatud lähtekoodiga tarkvara arendamise parimaid tavasid; |
| --- | --- |

—

koostööpõhise tarkvaraarenduse uue mudeli lihtsustamine, järgides avatud lähtekoodiga tarkvara arendamise parimaid tavasid;

| — | tõhustatud seire ja testimise võimekused – katseandmete taaskasutamine (Test Data Set Replay). |
| --- | --- |

—

tõhustatud seire ja testimise võimekused – katseandmete taaskasutamine (Test Data Set Replay).

Ümberkujundamisprojekt 2 (RP2) viidi läbi USA mitterahalise panuse ja otsuse (ÜVJP) 2015/1837 alusel eraldatud rahaliste vahenditega. Rahalisi vahendeid kasutati eelkõige tehniliste kohtumiste jätkamiseks liikmesriikide ekspertidega, et tagada laialdane osalemine RP2s. Nende rahaliste vahenditega toetati ka prototüüpide väljatöötamisega seotud tegevust, näitamaks kuidas riiklike andmekeskuste (National Data Centre, NDC) tarkvara saab integreerida ümberkujundatud struktuuri.

RP3 ettevalmistamisel kasutati otsuse (ÜVJP) 2018/298 alusel eraldatud rahalisi vahendeid, et tõsta mitme sellise algoritmi tehnoloogia valmidusastet, mille lisamist ümberkujundatud tarkvarasse võiks kaaluda, eelkõige selleks, et pakkuda paremaid viise seismiliste järeltõugete järjestuse automaatseks või poolautomaatseks töötlemiseks.

Eesmärgid

| — | Toetada ümberkujundatud süsteemi arendamist, et see algusest peale vastaks NDCde vajadustele, toetades NDCde taotlusi tarkvara, vastava ajakohastamise ja NDCde ülesannete täitmise funktsioonide osas. |
| --- | --- |

—

Toetada ümberkujundatud süsteemi arendamist, et see algusest peale vastaks NDCde vajadustele, toetades NDCde taotlusi tarkvara, vastava ajakohastamise ja NDCde ülesannete täitmise funktsioonide osas.

| — | Pakkuda allakirjutanud riikidele hõlbustatud juurdepääsu, et toetada, hinnata ja valideerida IDC ümberkujundamisprojekti edenemist. |
| --- | --- |

—

Pakkuda allakirjutanud riikidele hõlbustatud juurdepääsu, et toetada, hinnata ja valideerida IDC ümberkujundamisprojekti edenemist.

| — | Tõhustada NDCde kogukonna osalemist IDC ümberkujundamisprojekti 3. etapis. |
| --- | --- |

—

Tõhustada NDCde kogukonna osalemist IDC ümberkujundamisprojekti 3. etapis.

| — | Hinnata tulevase „NDC-as-a-service“ pakkumise teostatavust, kasutades pilvetehnoloogiat. |
| --- | --- |

—

Hinnata tulevase „NDC-as-a-service“ pakkumise teostatavust, kasutades pilvetehnoloogiat.

Töö tulemus

| — | NDCde pilvepõhine hindamis- ja katsetamisplatvorm ümberkujundatud SHI süsteemi funktsionaalsuse ja mittefunktsionaalsete nõuete läbivaatamiseks. |
| --- | --- |

—

NDCde pilvepõhine hindamis- ja katsetamisplatvorm ümberkujundatud SHI süsteemi funktsionaalsuse ja mittefunktsionaalsete nõuete läbivaatamiseks.

| — | Platvormi mitu majutatud versiooni, et välistada eri NDCde põhjustatud häireid. |
| --- | --- |

—

Platvormi mitu majutatud versiooni, et välistada eri NDCde põhjustatud häireid.

| — | Pilves majutatud „NDC-as-a-service“ prototüüp. |
| --- | --- |

—

Pilves majutatud „NDC-as-a-service“ prototüüp.

Tulemused

Projekti peamine kasu on see, et allakirjutanud riigid ja NDCd saavad hõlbustatud juurdepääsu praegusel kujul ümberkujundatud süsteemile, eelkõige NDCd, millel ei ole ulatuslikku andmetöötlusvõimsust ega tugisüsteemialaseid teadmisi. Selle töö põhjal selguvad võimaliku tulevase „NDC-as-a-service“ pakkumise teostatavus ja sellega seonduvad kulud.

Projekt 3: Ainete õhukandelise leviku suure lahutusvõimega mudeli (High Resolution Atmospheric Transport) tõhustamine

Taust

Kaugleviku modelleerimiseks kasutab Tuumarelvakatsetuste Üldise Keelustamise Lepingu Organisatsioon (Comprehensive Nuclear-Test-Ban Treaty Organization, CTBTO) õhukandelise leviku modelleerimise (Atmospheric Transport Modelling, ATM) arenenud süsteemi, mis põhineb Lagrange’i osakeste levikumudelile FLEXPART. Nimetatud süsteem võimaldab modelleerimist ülemaailmsel tasandil. Erisündmuste puhul on aga vaja teha simulatsioone ka kohalikul tasandil (suure lahutusvõimega). Varasemate nõukogu otsuste alusel eraldatud rahaliste vahenditega töötati välja õhukandelise leviku suure lahutusvõimega mudeli (High Resolution Atmospheric Transport Model, HRATM) põhiversioon, mis põhines mudelile FLEXPART-WRF. Algsetest katsetest ilmnes, milliseid funktsioone tuleb täielikult usaldusväärse süsteemi tagamiseks parandada või teistmoodi rakendada.

Eesmärgid

Olemasoleva ainete õhukandelise leviku suure lahutusvõimega mudeli (EHRAT) tõhustamine ja liidese väljatöötamine selle käivitamiseks.

| — | CTBTOsse paigaldatud HRATMi praeguse versiooni tundmaõppimine ja tutvumine soovitatud täienduste loeteluga. |
| --- | --- |

—

CTBTOsse paigaldatud HRATMi praeguse versiooni tundmaõppimine ja tutvumine soovitatud täienduste loeteluga.

| — | ATMi konveieri, eelkõige meteoroloogiliste andmete vormi, tundmaõppimine. |
| --- | --- |

—

ATMi konveieri, eelkõige meteoroloogiliste andmete vormi, tundmaõppimine.

| — | Lahenduste väljapakkumine, arendamine ja katsetamine nimetatud täiustustega tegelemiseks. |
| --- | --- |

—

Lahenduste väljapakkumine, arendamine ja katsetamine nimetatud täiustustega tegelemiseks.

| — | Praegune versioon töötab ainult riiklike keskkonnaprognooside keskuste (National Centres for Environmental Prediction, NCEP) andmetega. Muudatuste väljapakkumine ja rakendamine, mis võimaldaksid HRATMis kasutada Euroopa Keskpika Ilmaennustuse Keskuse (European Centre for Medium-Range Weather Forecasts, ECMWF) andmeid. |
| --- | --- |

—

Praegune versioon töötab ainult riiklike keskkonnaprognooside keskuste (National Centres for Environmental Prediction, NCEP) andmetega. Muudatuste väljapakkumine ja rakendamine, mis võimaldaksid HRATMis kasutada Euroopa Keskpika Ilmaennustuse Keskuse (European Centre for Medium-Range Weather Forecasts, ECMWF) andmeid.

| — | Erinevate juhtumite katsetamine. |
| --- | --- |

—

Erinevate juhtumite katsetamine.

| — | Liidese väljatöötamine EHRATi käivitamiseks olemasolevas ATMi konveieris. Kokkuleppe korral võib see olla osa praegusest stardiliidesest, mida kasutatakse CTBTOs eksperdianalüüside jaoks ATMi simulatsioonide tegemiseks. |
| --- | --- |

—

Liidese väljatöötamine EHRATi käivitamiseks olemasolevas ATMi konveieris. Kokkuleppe korral võib see olla osa praegusest stardiliidesest, mida kasutatakse CTBTOs eksperdianalüüside jaoks ATMi simulatsioonide tegemiseks.

Tulemused

EHRATist saab üks ATMi vahendeid, mida ATMi eksperdid ja NDCd kasutavad seotud hüpoteeside katsetamiseks ja kinnitamiseks, näiteks allikatermini asukoha hindamiseks.

Projekt 4: FLEXPARTi graafikaprotsessori (Graphics Processing Unit, GPU) kiirendamise uuring (FLEX-GPU)

Taust

Kaugleviku modelleerimiseks kasutab Tuumarelvakatsetuste Üldise Keelustamise Lepingu Organisatsioon (Comprehensive Nuclear-Test-Ban Treaty Organization, CTBTO) õhukandelise leviku modelleerimise (Atmospheric Transport Modelling, ATM) arenenud süsteemi, mis põhineb Lagrange’i osakeste levikumudelile FLEXPART.

Kuna terviklik modelleerimine võib tulevikus kuuluda ka ATMi konveieri operatsioonide hulka, uuritakse uut võimalust simulatsioonide kiirendamiseks.

CTBTO on omandanud NVIDIA DGX STATION’i, kus 4X Tesla V100 GPU jõudlus on 500 ujukomatehet sekundis (segatäpsus (mixed precision)). Selles jookseb Linux ja selles on FORTRANi kompilaator PGIlt, mis toetab OpenACCd, mida kasutatakse sobivate algoritmide, näiteks silmuste ja GPU süsteemide jaoks loodud maatriksarvutuste paralleliseerimiseks.

Eesmärgid

Uuringu läbiviimine, et teha kindlaks, milliseid võimalikke FLEXPARTi simulatsioonide tulemuslikkuse parandusi oleks võimalik GPU kiirenduse abil saavutada, samuti kasutusvalmis ja dokumenteeritud FLEXPARTi OpenACC toetusega koodipaketi koostamine.

| — | CTBTOsse paigaldatud FLEXPARTi praeguse versiooni (9.3.2) tundmaõppimine ja selle PGI Fortrani kompilaatoriga kompileerimise võimalikkuse hindamine. FLEXPART 9.3.2 asemel FLEXPART 10 kasutamise eeliste hindamine. |
| --- | --- |

—

CTBTOsse paigaldatud FLEXPARTi praeguse versiooni (9.3.2) tundmaõppimine ja selle PGI Fortrani kompilaatoriga kompileerimise võimalikkuse hindamine. FLEXPART 9.3.2 asemel FLEXPART 10 kasutamise eeliste hindamine.

| — | FLEXPARTi kasutamise profileerimine, et teha kindlaks, millised algoritmid/silmused sobivad kõige paremini esialgseks paralleliseerimise katseks ja GPUde kasutamiseks. |
| --- | --- |

—

FLEXPARTi kasutamise profileerimine, et teha kindlaks, millised algoritmid/silmused sobivad kõige paremini esialgseks paralleliseerimise katseks ja GPUde kasutamiseks.

| — | Tulemuslikkuse paranemise hindamine. |
| --- | --- |

—

Tulemuslikkuse paranemise hindamine.

| — | Kasutusvalmis ja dokumenteeritud FLEXPARTi OpenACC toetusega koodipaketi koostamine, mis peaks olema hõlpsasti integreeritav ATMi konveierisse. |
| --- | --- |

—

Kasutusvalmis ja dokumenteeritud FLEXPARTi OpenACC toetusega koodipaketi koostamine, mis peaks olema hõlpsasti integreeritav ATMi konveierisse.

Tulemused

Uuringu positiivse tulemuse korral võiks muudetud FLEXPART olla uus viis ATMi simulatsioonide kiirendamiseks. Järgmises etapis võiks selle integreerida ATMi konveierisse ja tulemused võiks NDCdele kättesaadavaks teha.

Projekt 5: Ksenooni fooni hindamisvahend (Xenon Background Estimator Tool, XeBET)

Taust

Kuna atmosfääris oleva väärisgaasi foon pidevalt muutub, on tuumakatsega seotud proovi positiivsena määramine keeruline. Hinnang teadaolevatest allikatest pärit radioaktiivse ksenooni osakaalu kohta igas IMS jaamade väärisgaasi mõõtmissüsteemi kogutud proovis tehakse ksenooni fooni hindamisvahendi abil. Hinnang aitab otsustada, kas leid on seotud teadaolevate allikatega või mitte.

Eesmärgid

Fooni hindamisvahendi väljatöötamine, et kvantifitseerida teadaolevatest allikatest pärit radioaktiivse ksenooni osakaalu IMSi jaamade leidudes. Vahend põhineb IMSi leidudel, teadmistel teadaolevatest allikatest ja CTBTO allika retseptorite tundlikkusel (Source Receptor Sensitivity, SRS). Uus vahend peab olema usaldusväärne, optimeeritud, õigeaegne ning seda peab olema lihtne katsetada, hooldada ja ajakohastada. Vahend võetakse kõigepealt kasutusele väljatöötamise kohtvõrgus.

| — | Aluskirjanduse läbitöötamine, et teha kindlaks parim lähenemisviis IMSi jaamades leitud tsiviilkasutuses oleva ksenooni liigitamiseks ja kvantifitseerimiseks ning prototüüpide väljatöötamise projektikava koostamine. |
| --- | --- |

—

Aluskirjanduse läbitöötamine, et teha kindlaks parim lähenemisviis IMSi jaamades leitud tsiviilkasutuses oleva ksenooni liigitamiseks ja kvantifitseerimiseks ning prototüüpide väljatöötamise projektikava koostamine.

| — | Teabe kogumine teadaolevatest allikatest ja selle SWP kaudu kättesaadavaks tegemine. |
| --- | --- |

—

Teabe kogumine teadaolevatest allikatest ja selle SWP kaudu kättesaadavaks tegemine.

| — | Veebipõhise andmebaasi väljatöötamine teabe kogumiseks teadaolevatest allikatest. |
| --- | --- |

—

Veebipõhise andmebaasi väljatöötamine teabe kogumiseks teadaolevatest allikatest.

| — | IMSi jaamade alarühma prototüübi väljatöötamine ja katsetamine. Prototüüp tuleb välja töötada nii, et seda oleks lihtne üle kanda CTBTO IDC väljatöötamise kohtvõrku ja see tuleb teha NDCdele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

—

IMSi jaamade alarühma prototüübi väljatöötamine ja katsetamine. Prototüüp tuleb välja töötada nii, et seda oleks lihtne üle kanda CTBTO IDC väljatöötamise kohtvõrku ja see tuleb teha NDCdele kättesaadavaks.

| — | Prototüübi kasutamine teatavate probleemsete leidude peal (nt Korea Rahvademokraatliku Vabariigi katsetused või muud juhtumid) ja visualiseerimisvõimaluste pakkumine. |
| --- | --- |

—

Prototüübi kasutamine teatavate probleemsete leidude peal (nt Korea Rahvademokraatliku Vabariigi katsetused või muud juhtumid) ja visualiseerimisvõimaluste pakkumine.

| — | Fooni hindamisvahendi kohandamine ja selle kasutamine paljudes IMSi jaamades. |
| --- | --- |

—

Fooni hindamisvahendi kohandamine ja selle kasutamine paljudes IMSi jaamades.

| — | Toetatakse IT-ülekannet CTBTOsse. |
| --- | --- |

—

Toetatakse IT-ülekannet CTBTOsse.

| — | Dokumentatsioonis kirjeldatakse kõiki vahendi väljatöötamiseks ja kasutamiseks tehtud eeldusi. |
| --- | --- |

—

Dokumentatsioonis kirjeldatakse kõiki vahendi väljatöötamiseks ja kasutamiseks tehtud eeldusi.

Tulemused

Fooni hindamisvahend annab objektiivset teavet iga IMSi väärisgaasiproovi kohta, aitamaks otsustada, kui suure tõenäosusega on konkreetne leid seotud kas tuumakatsetuse või teadaolevate allikatega. Seda teavet kasutatakse omakorda allikatermini rekonstruktsioonivahendi sisendina. Läbiviidud uuringute tulemused ja järeldused võiksid põhineda WOSMIPi (Workshop on Signatures of Man-Made Isotope Production) kogukonnal ja neid võiks seal jagada.

Projekt 6: Allikatermini hindamisvahend

Taust

Viimastel aastatel on kerkinud esile mitu paljutõotavat lähenemisviisi, mille abil hinnata leidude allikatermini parameetreid (asukoht, väljavoolu kiiruse profiil ja radioaktiivse väljavoolu koguhulk). Lepinguga seotud sündmuse puhul on teave allika parameetrite kohta CTBTO jaoks väga oluline. Tehakse ettepanek kohandada üht neist lähenemisviisidest CTBTO vajadustele. Uus vahend peab olema usaldusväärne, optimeeritud, õigeaegne ning seda peab olema lihtne katsetada, hooldada ja ajakohastada. Vahend võetakse kõigepealt kasutusele IDC väljatöötamise kohtvõrgus.

Eesmärgid

Allikatermini hindamisvahend (Source Term Estimator, STE) genereerib esimese automaatse allikatermini parameetrite hinnangu, kasutades selleks IMSi jaamade leide ja leidude puudumist. IDC ja NDCde ekspertide jaoks töötatakse välja liides erinevate hüpoteeside interaktiivseks katsetamiseks.

Töö tulemus

| — | Aluskirjanduse läbitöötamine, et teha kindlaks parim lähenemisviis allikatermini lokaliseerimiseks ja kvantifitseerimiseks ning projektikava koostamine allikatermini hindamisvahendi väljatöötamiseks ja katsetamiseks. |
| --- | --- |

—

Aluskirjanduse läbitöötamine, et teha kindlaks parim lähenemisviis allikatermini lokaliseerimiseks ja kvantifitseerimiseks ning projektikava koostamine allikatermini hindamisvahendi väljatöötamiseks ja katsetamiseks.

| — | Prototüübi väljatöötamine ja katsetamine erinevatel juhtudel, visualiseerimisvõimaluste ja liidesevalikute pakkumine ja nende väljatöötamine. Prototüüp tuleb välja töötada nii, et seda oleks lihtne üle kanda CTBTO IDC vahenditesse ja see tuleb teha NDCdele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

—

Prototüübi väljatöötamine ja katsetamine erinevatel juhtudel, visualiseerimisvõimaluste ja liidesevalikute pakkumine ja nende väljatöötamine. Prototüüp tuleb välja töötada nii, et seda oleks lihtne üle kanda CTBTO IDC vahenditesse ja see tuleb teha NDCdele kättesaadavaks.

| — | Toetatakse IT-ülekannet toetamine CTBTOsse. |
| --- | --- |

—

Toetatakse IT-ülekannet toetamine CTBTOsse.

| — | Dokumentatsioonis kirjeldatakse kõiki vahendi väljatöötamiseks ja kasutamiseks tehtud eeldusi. |
| --- | --- |

—

Dokumentatsioonis kirjeldatakse kõiki vahendi väljatöötamiseks ja kasutamiseks tehtud eeldusi.

Tulemused

Allikatermini hindamisvahend annab objektiivset teavet, aitamaks teha kindlaks võimaliku katsetuse koha ja hinnata selle tugevust. Selline vahend võib viidata piiratumale allika võimaliku asukoha alale ning võib aidata hinnata radionukliidide leidude tõenäosust ajas, mis on oluline eelis, kui on nõutav kohapealne inspekteerimine (On-site Inspection, OSI).

Projekt 7: Tugikeskuse pakkumine virtuaalsele andmekasutuskeskusele (Virtual Exploitation Data Centre, vDEC)

Taust

vDECi platvorm võimaldab teadusprojektidega tegelevate teadus- ja akadeemiliste asutuste juurdepääsu CTBTO arhiveeritud andmetele. Juurdepääs on piiratud andmetega, mis on projekti jaoks konkreetselt vajalikud, ning lepingulises raamistikus on määratletud CTBTO ja vDECi kasutaja vaheline vastastikune kokkulepe. Eelkõige on lubatud teadustöö avaldamine, tingimusel, et CTBTOd tunnustatakse väljaandes andmeallikana.

Platvorm on eksisteerinud kaheksa aastat ja vDECi kasutajad on mainekates teadusajakirjades avaldanud palju eelretsenseeritud dokumente.

Kuigi paljud vDECi platvormi toetamise tehnilised aspektid on integreeritud IDC töötajate üldisesse toetustegevusse, on vaja täiendavat ja konkreetsemat toetust. See hõlmab tugikeskuse funktsiooni, mis ei hõlma mitte ainult juurdepääsu arvutiplatvormile, kuhu arhiiv on paigaldatud, ja juurdepääsu andmeid sisaldavale andmebaasile, vaid ka domeenipõhisemaid aspekte, näiteks abi selleks, et mõista andmemudelit, jaamade spetsifikatsioone, jaamade kalibreerimist jms. Toetus hõlmab ka vDECi platvormi konfiguratsiooni ja platvormile paigaldatud tarkvara ajakohastamist.

Kuna kasutajad eeldavad, et platvorm aja jooksul areneb ning et arhiveeritud andmete kogus suureneb, on vaja ka planeerimisfunktsiooni, et töötada välja visioon lähiajal toimuvast platvormi arengust. Lisaks võimaldab toetus hallata vDECi juurdepääsu kaudu saadud CTBTO andmetel põhinevate väljaannete avalikku andmebaasi.

Eesmärgid

| — | vDECi kasutajate igapäevase tegevuse toetamine tugikeskuse funktsiooni kaudu. |
| --- | --- |

—

vDECi kasutajate igapäevase tegevuse toetamine tugikeskuse funktsiooni kaudu.

| — | Ajakohastuste ja paigaldatavate uute funktsioonide kavandamine. |
| --- | --- |

—

Ajakohastuste ja paigaldatavate uute funktsioonide kavandamine.

| — | vDECi juurdepääsu kaudu saadud CTBTO andmetel põhinevate väljaannete avaliku andmebaasi haldamine. |
| --- | --- |

—

vDECi juurdepääsu kaudu saadud CTBTO andmetel põhinevate väljaannete avaliku andmebaasi haldamine.

Töö tulemus

| — | Kvartaliaruanne toetustegevuse kohta. |
| --- | --- |

—

Kvartaliaruanne toetustegevuse kohta.

| — | Ajakohastamiste ja täiustamiste kavandamine. |
| --- | --- |

—

Ajakohastamiste ja täiustamiste kavandamine.

| — | vDECi juurdepääsu kaudu saadud CTBTO andmetel põhinevate väljaannete avalik andmebaas. |
| --- | --- |

—

vDECi juurdepääsu kaudu saadud CTBTO andmetel põhinevate väljaannete avalik andmebaas.

Tulemused

| — | Suurem toetus vDECi kasutajatele, mis suurendab nende rahulolu. |
| --- | --- |

—

Suurem toetus vDECi kasutajatele, mis suurendab nende rahulolu.

| — | Täiustatud vDECi platvorm. |
| --- | --- |

—

Täiustatud vDECi platvorm.

| — | vDECi teaduslike tulemuste dokumenteerimine. |
| --- | --- |

—

vDECi teaduslike tulemuste dokumenteerimine.

Projekt 8: Radioaktiivse ksenooni mobiilsete mõõtmiskampaaniate jätkamine maailma eri piirkondades

Taust

CTBTO ettevalmistuskomisjon mõõdab radioaktiivse ksenooni kogust väga tundlike süsteemidega. Ühismeetme 2008/588/ÜVJP raames antud liidu toetuse alusel töötas komisjon välja ja soetas kaks transporditavat süsteemi (SAUNA TXL-2 ja SPALAX-DR) 133Xe, 135Xe, 133mXe ja 131mXe mõõtmiseks. Otsuste 2012/699/ÜVJP, (ÜVJP) 2015/1837 ja (ÜVJP) 2018/298 raames viidi üle maailma läbi mitu radioaktiivse ksenooni mobiilset mõõtmiskampaaniat.

Jaapani valitsuselt 2017. aastal saadud toetuse abil soetas komisjon kolmanda transporditava süsteemi. See süsteem on praegu kasutusel Horonobes, Jaapanis. Jaapani rahastatud kaheaastane tegevusperiood lõppes 2020. aasta jaanuaris.

Otsuse (ÜVJP) 2018/298 raames toimub üks mõõtmiskampaania Mutsus, Jaapanis. Teist süsteemi on uuendatud ja see võetakse kasutusele Fukuokas, Jaapanis.

Eesmärgid

Kolmanda mobiilse süsteemi kasutuselevõtmisega Fukuokas on Takasaki IMSi väärisgaaside süsteemi JPX38 ümbritsev suure tihedusega konfiguratsioon täielik. CTBTO kavatseb kokkuleppel kohaliku vastuvõtjaga jätkata süsteemide käitamist nende praeguses asukohas seni, kuni ekspertide kogukond ja NDCd peavad kogutud andmeid tulevaste uuringute jaoks teaduslikult ja statistiliselt kasumlikuks. Kolme Jaapanis asuvat mobiilset süsteemi käitatakse selles konfiguratsioonis vähemalt aasta. Seejärel paigutatakse mobiilsed süsteemid ümber vastavalt selgele kasutuselevõtustrateegiale. Iga nimetatud kolme süsteemi puhul kaalutakse võimalikku uut asukohta vastavalt eeldatavale teaduslikule väljundile, mis on vajalik CTBT-s kirjeldatud IMSi väärisgaasisüsteemide kalibreerimiseks ja tulemuslikkuseks.

Vajaduse korral tehakse kampaania lõpus ajakohastusi või uuendusi. Praegu arutatakse koostöökokkuleppeid tulevaste asukohariikidega.

Mõõtmiskampaaniate jätkamiseks on vaja rahalisi vahendeid nii mobiilsete väärisgaasisüsteemide saatmiseks uutesse asukohtadesse kui ka kolme süsteemi kaheaastaseks käitamiseks ja hooldamiseks. Vahendid tehakse kättesaadavaks ka tulemuste läbivaatamiseks mõeldud ekspertide kohtumiste korraldamiseks. Erilisi jõupingutusi tehakse selleks, et kõnealuseid ekspertide kohtumisi kasutada ära võimalusena suutlikkuse suurendamiseks ja tulevaste mõõtmiskampaania andmetel põhinevate uuringute arutamiseks. Asukohariigi taotlusel toetatakse projektiga ka väärisgaaside seire alase suutlikkuse suurendamist, sealhulgas sellega seotud tsiviilotstarbelist ja teadusalast kasutust.

Tulemused

Mobiilsete radioaktiivse ksenooni süsteemidega ajutiste mõõtmiskampaaniate peamine kasu on selliste teaduslike meetodite väljatöötamine ja edendamine, milles keskendutakse CTBT-s kirjeldatud kontrollisüsteemi kalibreerimisele ja tulemuslikkusele ning vajaduse korral sellega seotud suutlikkuse suurendamisele.

Rubriik 2: Tehniline abi, sealhulgas integreeritud suutlikkuse suurendamine ja teavitustegevus

Kõikide selle rubriigi projektide puhul soovitatakse ajutisel tehnilisel sekretariaadil (Provisional Technical Secretariat, PTS) eelistada eksperte CTBTO liikmesriikidest, kes vähemalt osaliselt peavad kinni oma hinnangulistest panustest.

1. OSA: Tehniline abi ja suutlikkuse suurendamine

Projekt 1: SHI automaatse töötlemise võimekuse suurendamine NDC-in-a-Box’is [SeisComp3 SEEDLink ja NET-VISA komponendid] ning lihtsustatud juurdepääsu andmine standarditele vastavatele IDC toodetele ja teenustele NDCde jaoks

Taust

IDC on võtnud SHI-NDC-in-a-Box SeisComp3-s kasutusele automaatse töötlemisvõimekuse, mis põhineb NET-VISA assotsiaatoril. Kõnealune uus võimekus, mida praegu NDCd katsetavad, võimaldab kasutajatel reprodutseerida IDCs saavutatud VSEL-teate tulemusi. Sellele saavutusele tuginedes teeb IDC ettepaneku tõhustada NET-VISA SeisComp3 komponenti, et see toetaks ka NDCde konkreetsete kohalike jaamade ja piirkondlike võrkude kasutamist.

Lisaks on IDC loomas uut suutlikkust, et parandada toetust avatud lähtekoodiga seismilise analüüsi pakettidele, nagu SEISAN, pakkudes reaalajas lainekuju andmete edastamist NDCdele, kasutades standardset SEEDLinki protokolli. See teenus on kättesaadav ainult ülemaailmse sidetaristu võrgu kaudu ühendatud NDCdele. Kõnealune piirang on tingitud SeisComp3 SEEDLinki serveri komponendi tehnilistest puudujääkidest. IDC teeb ettepaneku tõhustada SesiComp3 SEEDLinki serverit, võttes kasutusele töökindlad autentimis- ja krüpteerimismehhanismid, et teenust saaks turvalise internetiühenduse kaudu pakkuda ka volitatud kasutajatele.

Selleks et parandada toetust IDC toodete ja teenuste juurdepääsul, teeb IDC ettepaneku rakendada digitaalsete seismograafvõrkude föderatsiooni (Federation of Digital Seismograph Networks, FDSN) nõuetele vastavad veebiteenused. Selline uus, standarditele vastav andmetele juurdepääsu meetod võimaldab paljudel avatud lähtekoodiga seismiliste analüüside pakettide (nt SEISAN) kasutajatel hõlpsalt saada IDClt tooteid ja andmeid seda standardit toetavatest rakendustest. See tõhustab virtuaalset andmesidesüsteemi (Virtual Data Messaging System, VDMS), kuid ei asenda seda, sest paljud VDMS-sõnumid ei ole FDSNi veebiteenuste (nt võtmepäringud) standardis määratletud. Rakendatakse kõiki FDSN-standardis määratletud veebiteenuseid (fdsnws-station, fdsnws-dataselect, fdsnws-event ja fdsnws-availability).

Eesmärgid

Veebimaterjali pakkumine NDCdele IMSi andmete integreerimiseks kohalike avatud lähtekoodiga seismiliste analüüside pakettidega, nt SEISAN.

| — | SHI NDC-in-a-Box’i automaatse töötlemise võimekuse suurendamine, toetades NDCde konkreetseid kohalikke jaamu ja piirkondlikke võrke NET-VISAs. |
| --- | --- |

—

SHI NDC-in-a-Box’i automaatse töötlemise võimekuse suurendamine, toetades NDCde konkreetseid kohalikke jaamu ja piirkondlikke võrke NET-VISAs.

| — | Volitatud kasutajate juurdepääsu lihtsustamine ja ajakohastamine reaalajas IMSi lainekuju andmetele. |
| --- | --- |

—

Volitatud kasutajate juurdepääsu lihtsustamine ja ajakohastamine reaalajas IMSi lainekuju andmetele.

Töö tulemus

Kõik käesoleva projekti tulemused seisnevad NDC-in-a-Box’i osaks olevate tarkvaramoodulite täiustustes (sealhulgas NDC-in-a-Box’i tulevaste versioonide jaoks mõeldud uued tarkvaramoodulid).

Tulemused

| — | otsuse 2012/699/ÜVJP alusel algatatud ja otsuste (ÜVJP) 2015/1837 ja (ÜVJP) 2018/298 alusel jätkatud NDC-in-a-Box’i tarkvara alaste jõupingutuste jätkamine, võimaldades NDCdel töödelda nii IMSist, kohalikest jaamadest kui ka piirkondlikest võrgustikest kättesaadavaid andmeid. |
| --- | --- |

—

otsuse 2012/699/ÜVJP alusel algatatud ja otsuste (ÜVJP) 2015/1837 ja (ÜVJP) 2018/298 alusel jätkatud NDC-in-a-Box’i tarkvara alaste jõupingutuste jätkamine, võimaldades NDCdel töödelda nii IMSist, kohalikest jaamadest kui ka piirkondlikest võrgustikest kättesaadavaid andmeid.

| — | Koostöö NDCdega, et lihtsustada lubatud ja turvalist juurdepääsu reaalajas IMSi lainekuju andmetele. |
| --- | --- |

—

Koostöö NDCdega, et lihtsustada lubatud ja turvalist juurdepääsu reaalajas IMSi lainekuju andmetele.

Projekt 2: Koolitused, seminarid ja järelmeetmed uute NDCde jaoks (arengumaad üle maailma), suutlikkuse suurendamise süsteemide (Capacity Building Systems, CBS) hankimine NDCde jaoks ja nende hooldamine

Taust

Suutlikkuse suurendamine on osutunud väga tähtsaks CTBT kontrollisüsteemi tugevdamisel.

Komisjon on edukalt jätkanud allakirjutanud riikide toetamist vahendite pakkumisel, et suurendada võimekust aktiivselt osaleda CTBT kontrollimises. Eri maailmajagude arengumaad on hakanud kasutama Rahvusvahelise Andmekeskuse pakutavaid andmeid ja tooteid, kuna need on kasulikud mitte ainult kontrollimise eesmärgil, vaid ka tsiviil-, teadus- ja tööstusrakenduste jaoks.

Komisjoni suutlikkuse suurendamise strateegiat on tunnustanud töörühm B (WGB). Liidu rahastamise ajal on teadus- ja tehnikatöötajad (keda on sadu) läbinud NDC-in-a-Box’i tarkvarapaketi ning lepinguga seotud teadmiste kasutamise erikoolituse, mis tuleb otseselt kasuks iga riigi võimalikele riiklikele ametiasutustele.

Nende arengumaade institutsioonid, kus asuvad riiklikud andmekeskused, NDCd, on samuti saanud kasu põhiseadmete tagamisest nende andmetöötluslaborite sisseseadmiseks või edasiarendamiseks.

Eesmärgid

— Komisjoni suutlikkuse suurendamise meetmete eesmärgid on järgmised:

| — | tarkvara ja taristu arendamine; |
| --- | --- |

—

tarkvara ja taristu arendamine;

| — | tehnilised seminarid; |
| --- | --- |

—

tehnilised seminarid;

| — | IMSi andmetele juurdepääsu ning IMSi ja IDC vahendite alased koolitused uutele NDCdele; |
| --- | --- |

—

IMSi andmetele juurdepääsu ning IMSi ja IDC vahendite alased koolitused uutele NDCdele;

| — | uute NDCde ekspertide koolitamine ELi NDCde külastamise kaudu; |
| --- | --- |

—

uute NDCde ekspertide koolitamine ELi NDCde külastamise kaudu;

| — | süstemaatilised laiendatud NDC-in-a-Box’i tarkvara koolitused; |
| --- | --- |

—

süstemaatilised laiendatud NDC-in-a-Box’i tarkvara koolitused;

| — | IMSi andmete töötlemise integreerimine riiklikesse ja piirkondlikesse seismilistesse võrkudesse; |
| --- | --- |

—

IMSi andmete töötlemise integreerimine riiklikesse ja piirkondlikesse seismilistesse võrkudesse;

| — | NDCde toetamine IMSi andmete integreerimiseks kohalike avatud lähtekoodiga seismiliste analüüside pakettidega, nt SEISAN; |
| --- | --- |

—

NDCde toetamine IMSi andmete integreerimiseks kohalike avatud lähtekoodiga seismiliste analüüside pakettidega, nt SEISAN;

| — | parandamiseks vajaliku tehnilise abi andmine suutlikkuse suurendamise süsteemi seadmete ning sellega seotud hoolduse või väljavahetamise vormis. |
| --- | --- |

—

parandamiseks vajaliku tehnilise abi andmine suutlikkuse suurendamise süsteemi seadmete ning sellega seotud hoolduse või väljavahetamise vormis.

Tulemused

Allakirjutanud riikide, eelkõige arengumaade, suurem võimekus osaleda CBCT kontrollisüsteemis.

Projekt 3: Multilainekuju tehnoloogia töötlemise ja interaktiivse süsteemi areng ja ühtlustamine

Taust

IDC on rekonstrueerinud infraheli automaatse süsteemi ja töötanud välja laiendatud NDC-in-a-Box’i projekte, mille tarkvara lasti algselt välja 2016. aastal ja ajakohastati ulatuslikult 2018. ja 2019. aastal. Infraheli töötlemise süsteemi alased jõupingutused kujutasid endast seismiliste andurite jaoks mõeldud andmete automaatse töötlemise süsteemi ning interaktiivse hindamistarkvara väljatöötamist. Väljatöötatud vahendid on integreeritud NDC-in-a-Box’i (sealhulgas 2019. aastal selle viimasesse versiooni 5.0) ja IDC töötlemiskeskkonda. Lisaks võivad hüdroakustilist töötlemissüsteemi oluliselt võimendada infrahelitehnoloogia arendamisel tehtud jõupingutused, kuna mõlema tehnoloogia paljud komponendid suures ulatuses ühilduvad. Siiski on vaja jätkata jõupingutusi tarkvara komponentide ja protsesside ühtlustamiseks, võttes samal ajal arvesse mitmeid sõltumatuid ja spetsiifilisi tehnoloogiavajadusi.

Tänu NDC-in-a-Box’ile ja sihtotstarbelistele infrahelialastele koolitustele varasema liidu rahastamise alusel, on NDCd omandanud infrahelitehnoloogia alase võimekuse ning kasutavad intensiivselt NDC-in-a-Box’i vahendeid. IDClt taotletakse pidevalt lainekuju tehnoloogia, sealhulgas infraheli- ja hüdroakustiliste tehnoloogiate erikoolitusi ning nõutakse ka uut või täiustatud eritarkvara.

IDC teeb ettepaneku jätkata jõupingutusi infraheli- ja hüdroakustiliste töötlemissüsteemide lõplikuks väljatöötamiseks, et rahuldada IDC ja IMSi vajadusi ning täita NDCde tipptasemel tarkvara nõudmisi. Projekti eesmärk on viia hüdroakustiline töötlemissüsteem samale tasemele rekonstrueeritud infrahelisüsteemiga ning ühtlustada ühised tarkvarakomponendid ja täpsustada konkreetsed tehnoloogiavajadused, jätkates samas töötlemise edendamist, et pidada sammu viimaste tehnoloogiaalaste arengutega. Projekt peaks samuti võimaldama IDC-l kavandada IDC erivahendite sujuvat integreerimist praegu väljatöötamisel olevasse IDC ümberehitatud süsteemi.

Eesmärgid

| — | Jaamade töötlemissüsteemi arengu toetamine, et pidevalt rahuldada IMSi ja IDC tegevuse alalhoidmise vajadusi. |
| --- | --- |

—

Jaamade töötlemissüsteemi arengu toetamine, et pidevalt rahuldada IMSi ja IDC tegevuse alalhoidmise vajadusi.

| — | NDCde taotluste toetamine seoses NDCde ülesannete täitmiseks vajaliku tarkvara, tarkvara ajakohastamise ja funktsioonidega. |
| --- | --- |

—

NDCde taotluste toetamine seoses NDCde ülesannete täitmiseks vajaliku tarkvara, tarkvara ajakohastamise ja funktsioonidega.

| — | Tipptasemel funktsioonide rakendamise jätkamine, et parandada infraheli- ja hüdroakustiliste signaalide analüüsimist ja tõlgendamist allikate identifitseerimiseks, et säilitada CTBTO hüdroakustiliste ja infrahelitehnoloogiate teaduslik usaldusväärsus. |
| --- | --- |

—

Tipptasemel funktsioonide rakendamise jätkamine, et parandada infraheli- ja hüdroakustiliste signaalide analüüsimist ja tõlgendamist allikate identifitseerimiseks, et säilitada CTBTO hüdroakustiliste ja infrahelitehnoloogiate teaduslik usaldusväärsus.

| — | Jätkata jõupingutusi, et võtta kasutusele määramatuse kvantifitseerimist rakendavad lainete levimise mudelid, eelkõige seoses infrahelitehnoloogiaga, võttes arvesse ainete õhukandelise leviku kõrgresolutsiooniga näitajaid võrgus töötlemiseks ja sündmuste põhjalikku analüüsi, et täita keskpika strateegia eesmärke. |
| --- | --- |

—

Jätkata jõupingutusi, et võtta kasutusele määramatuse kvantifitseerimist rakendavad lainete levimise mudelid, eelkõige seoses infrahelitehnoloogiaga, võttes arvesse ainete õhukandelise leviku kõrgresolutsiooniga näitajaid võrgus töötlemiseks ja sündmuste põhjalikku analüüsi, et täita keskpika strateegia eesmärke.

Töö tulemus

Kõik käesoleva projekti tulemused seisnevad IDC töötlemissüsteemi ja NDC-in-a-Box’i osaks olevate tarkvaramoodulite täiustustes (sealhulgas NDC-in-a-Box’i tulevaste versioonide jaoks mõeldud uued tarkvaramoodulid).

Tulemused

| — | Jätkata IDC infraheli- ja hüdroakustiliste süsteemide tehnilise ja teadusliku usaldusväärsuse suurendamist ning tagada IDC ja IMSi tegevuse alalhoidmine, nagu on kirjeldatud keskpika perioodi strateegia 2018–2021 strateegilises eesmärgis nr 1. |
| --- | --- |

—

Jätkata IDC infraheli- ja hüdroakustiliste süsteemide tehnilise ja teadusliku usaldusväärsuse suurendamist ning tagada IDC ja IMSi tegevuse alalhoidmine, nagu on kirjeldatud keskpika perioodi strateegia 2018–2021 strateegilises eesmärgis nr 1.

| — | Jätkata tuginemist varasema liidu rahastamise alusel alustatud ja välja töötatud NDC-in-a-Box’i tarkvara alastele jõupingutustele, et võimaldada NDCdel töödelda IMSist kättesaadavaid andmeid nii CTBT kontrollimise kui ka riiklikel eesmärkidel. Need jõupingutused on loonud tugeva NDCde kasutajaskonna, ning kavandatav projekt suurendab veelgi NDCde usku kontrollisüsteemi usaldusväärsusesse. See annab ka NDCdele lisavõimekust IDC andmete automaatseks töötlemiseks, ühendades NDC-in-a-Box’is IMSi ja IMSi mittekuuluvatest jaamadest pärinevaid andmeid ning reprodutseerides IDC tulemusi NDC-in-a-Box’i automaatses töötlemises. |
| --- | --- |

—

Jätkata tuginemist varasema liidu rahastamise alusel alustatud ja välja töötatud NDC-in-a-Box’i tarkvara alastele jõupingutustele, et võimaldada NDCdel töödelda IMSist kättesaadavaid andmeid nii CTBT kontrollimise kui ka riiklikel eesmärkidel. Need jõupingutused on loonud tugeva NDCde kasutajaskonna, ning kavandatav projekt suurendab veelgi NDCde usku kontrollisüsteemi usaldusväärsusesse. See annab ka NDCdele lisavõimekust IDC andmete automaatseks töötlemiseks, ühendades NDC-in-a-Box’is IMSi ja IMSi mittekuuluvatest jaamadest pärinevaid andmeid ning reprodutseerides IDC tulemusi NDC-in-a-Box’i automaatses töötlemises.

| — | Koostöö NDCdega tipptasemel infraheli- ja hüdroakustiliste süsteemide loomiseks osana IDC ümberkujundamise alastest jõupingutustest. |
| --- | --- |

—

Koostöö NDCdega tipptasemel infraheli- ja hüdroakustiliste süsteemide loomiseks osana IDC ümberkujundamise alastest jõupingutustest.

2. OSA: Projekt 1 OSI tehnoloogia suutlikkuse suurendamine

Projekt: OSI alased piirkondlikud sissejuhatuskursused kahe CTBT geograafilise piirkonna jaoks

Taust

OSI alased piirkondlikud sissejuhatuskursused (Regional Introductory Courses, RIC) on osutunud väga tähtsaks CTBT kontrollisüsteemi tugevdamisel, eelkõige OSI inspektsiooni koolitusprogrammi väljatöötamisel ja allakirjutanud riikidest pärit asendusinspektori praktikandi kandidaatide nimetamisel.

Komisjon on OSI asendusinspektori kolmanda koolitustsükli lõppjärgus. Võrreldes esimese ja teise koolitustsükliga on praeguse koolitustsükli geograafiline ja sooline jaotus praktikantide osas statistiliselt kõige mitmekesisem.

Arvud näitavad, et pärast RICi läbiviimist suureneb teatavast geograafilisest piirkonnast pärit kandidaatide arv. Kahe viimase RICi järel (Argentinas 2019. aastal ja Lõuna-Aafrikas 2016. aastal) suurenes märgatavalt vastavalt Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna ning Aafrika eksperdikandidaatide arv, kusjuures mõlemad piirkonnad olid varem OSI koolitustegevuses alaesindatud. Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna RICi järgse esindatuse protsendimäär ei vastanud Aafrika omale üksnes seetõttu, et RIC toimus Aafrikas vahetult enne kolmanda koolitustsükli algust, samas kui see toimus Argentinas kaks aastat hiljem, st koolitustsükli keskel.

Seni on RICid toimunud iga kahe aasta tagant, aga selles projektis on tehtud ettepanek viia kahes erinevas CTBT geograafilises piirkonnas 12-kuulise vahega läbi kaks RICi, et praktikantide reserv oleks juba enne neljandat OSI asendusinspektorite koolitusprogrammi algust geograafiliselt ja sooliselt võimalikult mitmekesine.

Eesmärgid

OSI alastel piirkondlikel sissejuhatuskursustel on kaks eesmärki:

| — | OSI korra tutvustamine allakirjutanud riikide tehnilistele ekspertidele ja personalile; |
| --- | --- |

—

OSI korra tutvustamine allakirjutanud riikide tehnilistele ekspertidele ja personalile;

| — | selliste piirkonna allakirjutanud riikide ekspertide reservi laiendamine, kes on valmis osalema OSIga seotud tegevustes, ning võimalike kandidaatide kindlakstegemine asendusinspektorite ajutise tehnilise sekretariaadi nimekirja jaoks. |
| --- | --- |

—

selliste piirkonna allakirjutanud riikide ekspertide reservi laiendamine, kes on valmis osalema OSIga seotud tegevustes, ning võimalike kandidaatide kindlakstegemine asendusinspektorite ajutise tehnilise sekretariaadi nimekirja jaoks.

Tulemused

Alusteadmiste pakkumine CTBT ja selle OSIga seotud sätete kohta ning ülevaate tegemine OSI tegevusest ja varustusest, kasutades selleks allakirjutanud riikide, eelkõige arengumaade, ekspertide praktilist koolitust, mille tulemusena suureneb OSI tulevaste koolitusprogrammide kandidaatide arv ja neis osalemine.

3. OSA: Mitteallakirjutanud ja mitteratifitseerinud riikide, sealhulgas 2. lisas loetletud riikide teavitamine ning noorte, parlamendiliikmete, ajakirjanike ja teadlaste suutlikkuse suurendamine arengumaades või tärkava turumajandusega riikides

Projekt 1: Teadlaste, akadeemiliste ringkondade, kodanikuühiskonna, rahvusvaheliste ja valitsusväliste organisatsioonide, parlamendiliikmete ja muude poliitikakujundajate teavitamine CTBT jõustamiseks

Taust

Ekspertide tasemel kohtumised ettevalmistuskomisjoniga on hädavajalik vahend nii poliitilise toetuse kui ka tehnika tipptaseme ja tulevikusuundade säilitamiseks kõikides CTBT aspektides.

Viimastel aastatel on mitmed konverentsid ning akadeemilised, diplomaatilised ja teaduslikud teavitusüritused (näiteks iga kahe aasta tagant toimuv CTBT teadus- ja tehnoloogiakonverents, CTBT piirkondlikud seminarid ja konverentsid, sümpoosionid) olnud olulised usalduse suurendamiseks, säilitamiseks ja laiendamiseks CTBTO kontrollisüsteemi suhtes. Samuti on nad suurendanud üldsuse teadlikkust CTBTO rollist ning rõhutanud lepingu tähtsust ülemaailmse massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise korra nurgakivina.

Allpool esitatud projektis kasutatakse ära varasemate nõukogu otsuste ja ühismeetmete alusel rahastatud eelnevaid meetmeid ning tugevdatakse veelgi PTSi juurdepääsu strateegilistele teadmistele ja pädevustele.

Projektis kasutatakse ära organisatsioonidevahelist koostoimet ja seoseid PTSi laiema teavitusstrateegiaga.

Eesmärgid

Osa i

SnT-protsessi tugevdamine koostöö kaudu juhtivate teadus- ja tehnoloogiakeskustega kogu maailmas

Pidev juurdepääs teaduslikele ja tehnoloogilistele teadmistele on PTSi jaoks väga oluline tehnilise tipptaseme säilitamiseks ja selleks, et olla valmis mis tahes esilekerkivateks tehnoloogilisteks väljakutseteks. Lisaks võimaldaks koostöö edendamine juhtivate teaduskeskustega CTBTO-l suurendada teadlikkust CTBT-st ja tema rollist uue ja üha suureneva riikideülese teadlaste ja tehniliste ekspertide põlvkonna seas.

Töö tulemus

Projektis tehakse ettepanek korraldada kuni neli erineva suurusega kursust ja koolitusprogrammi CTBT teemadel, eelkõige seoses CTBT teaduslike ja tehniliste aspektidega.

Eelkõige pööratakse tähelepanu arengumaadele ning 2. lisas loetletud riikidele, kooskõlas PTSi jõustumise ja ülemaailmselt kehtivaks muutmise strateegiatega. Sarnaselt kavandatavale 2020. aasta teadus- ja diplomaatiasümpoosionile, mida rahastatakse otsuse (ÜVJP) 2018/298 alusel, antakse projektist stardiraha sümpoosionide sarja järgmise sümpoosioni ning 2021. aasta teadus- ja tehnoloogiakonverentsi jaoks, pöörates erilist tähelepanu naiste ja arengumaade osalejate ning 2. lisas loetletud mitteratifitseerinud riikide, sealhulgas CTBTO noorterühma (CTBTO Youth Group) noorte liikmete ja silmapaistvate isikute rühma (Group of Eminent Persons) liikmete osalemisele.

Osa ii

Lepingu ülemaailmne kohaldamine piirkondlike ja allpiirkondlike seminaride kaudu

Tuumakatsetusteta maailma saavutamine õiguslikult siduva ja jõustatava korra abil on kogu rahvusvahelise üldsuse vastutus.

Selle saavutamiseks on vaja proaktiivset strateegiat teadlikkuse ja usalduse suurendamiseks ning piirkondlikuks koostööks.

Näiteks saavutati 2018. aastal toimunud Vaikse ookeani saareriikide piirkondliku seminari ja 2014. aastal korraldatud Kagu-Aasia piirkondliku seminari tulemusel lepingu täiendavaid allkirjastamisi ja ratifitseerimisi nt Tai ja Tuvalu poolt.

Töö tulemus

Projekti selle konkreetse osa keskmes on vähemalt nelja allpiirkondliku konverentsi kokkukutsumine. Kaks neist toimuvad Aafrika mandril, et innustada ülejäänud Aafrika riike CTBT-d ratifitseerima. Üks seminar on mõeldud inglise keelt kõnelevatele Aafrika riikidele. Teisel keskendutakse prantsuse keelt kõnelevale liikmeskonnale.

Ülejäänud kaks seminari on aga mõeldud noortele teadlastele, nende abil püütakse juhtida piirkondlikku teadusalast dialoogi Aasias ja Euroopas.

Osa iii

CTBT-alase akadeemilise huvi läbivaatamine

80. ja 90. aastatel toimus akadeemilistes ringkondades innukas arutelu selle üle, kuidas kogu maailmas tuumakatsetused peatada. Intellektuaalset hoogu andsid ja hoidsid suures osas alal ka kestlikuma eluviisi nimel tugevamast ülemaailmsest koostööst huvituvate noorte keskkonnakaitsjate sotsiaalsed liikumised. Praeguseks on akadeemiline töö CTBT ja tuumakatsetuste vastase normi valdkonnas raugenud. Seetõttu käsitletakse õppekavades harva CTBT rolli ja selle olulist funktsiooni. Selle projektiga saab kõnealust olukorda parandada, pakkudes väikest stardiraha järgmisteks tegevusteks.

Töö tulemus

| — | Kolme akadeemilise õpikoja kokkukutsumine Londonis või Pariisis, Moskvas, Washingtonis, Berliinis või Alžiiris. |
| --- | --- |

—

Kolme akadeemilise õpikoja kokkukutsumine Londonis või Pariisis, Moskvas, Washingtonis, Berliinis või Alžiiris.

| — | Vähemalt viie dokumendi koostamise tellimine, milles käsitletakse CTBT otsustavat rolli strateegilise usalduse ja kindlustunde loomisel nii piirkondlikul kui ka ülemaailmsel tasandil. |
| --- | --- |

—

Vähemalt viie dokumendi koostamise tellimine, milles käsitletakse CTBT otsustavat rolli strateegilise usalduse ja kindlustunde loomisel nii piirkondlikul kui ka ülemaailmsel tasandil.

| — | Teavitustegevus vähemalt kümnes ülikoolis, kus antakse õpet relvastuskontrolli ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise teemadel, et julgustada neid lisama CTBT oma õppekavasse nii bakalaureuse- kui ka kraadiõppe tasemel. |
| --- | --- |

—

Teavitustegevus vähemalt kümnes ülikoolis, kus antakse õpet relvastuskontrolli ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise teemadel, et julgustada neid lisama CTBT oma õppekavasse nii bakalaureuse- kui ka kraadiõppe tasemel.

Osa iv

CTBT alase väljaande koostamine noorte õpetlaste jaoks

Alates CTBTO noorterühma loomisest 2016. aastal on CTBTO teinud asjakohaseid jõupingutusi, et tagada noorte pidev osalemine kõigil oma seminaridel ja üritustel. Lisaks avaldati 2017. ja 2019. aasta teadus- ja tehnoloogiakonverentsi ajal ajakiri Newsroom Project, et rõhutada nooremate õpetlaste seisukohti CTBT jõustamise kohta.

Töö tulemus

Arvestades saadud positiivset tagasisidet, tagaks kõnealune projekt ajakirja järjepideva ja korrapärase avaldamise (ideaaljuhul kaks korda aastas). Kõige olulisem on aga see, et selle projekti rahastamine parandaks väljaande kvaliteeti ja muudaks selle noorte õpetlaste vaheliseks CTBT-alase dialoogi pidamise ja ideede vahetamise kohaks.

Tulemused

Lisaks suuremale ülemaailmsele julgeolekule tugevdab liit toetus sellele projektile massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi strateegiat ja Euroopa Liidu nõukogu ühist seisukohta massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitlevate mitmepoolsete lepingute ülemaailmse kohaldamise ja tugevdamise kohta. Projektidesse kaasatakse suur hulk CTBT-alaste küsimustega seotud sidusrühmi; nendega edendatakse PTSi organisatsioonisisest koostoimet, tõhusust ja tulemuslikkust ning intensiivistatakse veelgi peamiste sidusrühmade teavitamist riikides, kes ei ole veel CTBT-d allkirjastanud ja/või ratifitseerinud, sealhulgas II lisas loetletud riikides, et saavutada CTBT jõustumine ja selle ülemaailmne kohaldamine.

Projekt 2: Projekt arengumaade tehniliste ekspertide osalemiseks ettevalmistuskomisjoni ametlikel tehnilistel koosolekutel (mitteametlik viide „Katseprojekt“)

Arengumaade ja tärkava turumajandusega riikide ekspertide suurem osalemine komisjoni ametlikel tehnilistel koosolekutel ning PTS peetavatel teaduslikel ja tehnilistel koosolekutel. Ekspertidele antakse võimalus täiendada oma teaduslikke ja tehnilisi teadmisi ja oskusi kontrollitehnoloogiate alal (seismika, hüdroakustika, infraheli ja radionukliidid).

Taust

Paljudel arenguriikidel ja tärkava turumajandusega riikidel puuduvad rahalised vahendid, mis võimaldaksid nende ekspertidel osaleda ettevalmistuskomisjoni ametlikel tehnilistel koosolekutel tehtavas teaduslikus ja tehnilises töös. See tähendab, et arengumaade esindajate osalus CTBT kontrollisüsteemiga seotud olulistes tehnilistes küsimustes antud soovitustes ja tehtud otsustes on selgelt puudulik. Selline puudulikkus on problemaatiline, võttes arvesse, et paljud CTBT IMSi jaamad asuvad või hakkavad asuma arenguriikide ja tärkava turumajandusega riikide territooriumil ning neid haldavad kõnealuste riikide asutused. Lisaks on paljud arenguriigid loomas või täiustamas oma riiklikke andmekeskuseid, et võimaldada neil kasutada ära kontrollisüsteemi toodetud andmeid ja tooteid.

Vähene osalemine tähendab ka seda, et paljud riigid on jäetud kõrvale olulisest vahendist, mille abil suurendada oma suutlikkust, teadmisi ja oskusi CTBT-s sätestatud kontrollitehnoloogiate alal. Kõnealused tehnoloogiad ei ole olulised ainult CTBT desarmeerimise ja massihävitusrelvade leviku tõkestamisega seotud eesmärkide täitmiseks, vaid ka nende riikide kogukondadele laiemat kasu toovate oluliste tsiviil- ja teadusrakenduste jaoks, nagu tsunami-, maavärina- ja vulkaanipurskehoiatused.

Seega nõustus komisjon oma 27. istungjärgu (13.–17. november 2006) II osas käivitama katseprojekti nimetatud probleemi käsitlemiseks. Oma 51. istungjärgul (7.–9. november 2018) otsustas komisjon jätkata projekti veel kolme aasta jooksul, aastatel 2019–2021.

Seni on olnud võimalik jätkata kuni 12 eksperdi rahastamist. Selle täiendava rahastamisega saaks valida rohkem eksperte tavalisest suurema kandidaatide arvu hulgast.

Eesmärgid

CTBTO ettevalmistuskomisjoni ülemaailmse olemuse tugevdamine ning suutlikkuse suurendamine arengumaades ja tärkava turumajandusega riikides kõnealuste riikide ekspertide suurema kaasamise kaudu CTBTO poliitikakujundamise protsessidesse ja nende suurema suutlikkuse kaudu CTBTO kontrollitehnoloogiate ning CTBTO laiemate tsiviil- ja teadusrakenduste valdkonnas.

Tulemused

Arengumaade ja tärkava turumajandusega riikide ekspertide suurem osalemine komisjoni ametlikel tehnilistel koosolekutel ning PTSi korraldatavatel teaduslikel ja tehnilistel koosolekutel. Ekspertidele antakse võimalus täiendada oma teaduslikke ja tehnilisi teadmisi ja oskusi kontrollitehnoloogiate alal (seismika, hüdroakustika, infraheli ja radionukliidid).

---

| 30.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 207/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 207/30

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2020/902,

29. juuni 2020,

millega muudetakse otsust 2013/354/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel (EUPOL COPPS)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 42 lõiget 4 ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 3. juulil 2013 vastu otsuse 2013/354/ÜVJP, (1) millega jätkati EUPOL COPPSI alates 1. juulist 2013. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 3. juulil 2013 vastu otsuse 2013/354/ÜVJP, (1) millega jätkati EUPOL COPPSI alates 1. juulist 2013.

| (2) | Nõukogu võttis 28. juunil 2019 vastu otsuse (ÜVJP) 2019/1114, (2) millega muudeti otsust 2013/354/ÜVJP ning pikendati selle kehtivust 1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 28. juunil 2019 vastu otsuse (ÜVJP) 2019/1114, (2) millega muudeti otsust 2013/354/ÜVJP ning pikendati selle kehtivust 1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020.

| (3) | Poliitika- ja julgeolekukomitee leppis 28. märtsil 2019 kokku ning kinnitas 16. aprillil 2020, et missiooni tuleks seniste volitustega pikendada veel 12 kuu võrra kuni 30. juunini 2021, eeldusel et missioonile tehakse strateegiline läbivaatamine niipea kui asjaolud seda võimaldavad. |
| --- | --- |

(3)

Poliitika- ja julgeolekukomitee leppis 28. märtsil 2019 kokku ning kinnitas 16. aprillil 2020, et missiooni tuleks seniste volitustega pikendada veel 12 kuu võrra kuni 30. juunini 2021, eeldusel et missioonile tehakse strateegiline läbivaatamine niipea kui asjaolud seda võimaldavad.

| (4) | EUPOL COPPSILE tuleks kõnealuseks uueks üheaastaseks ajavahemikuks määrata lähtesumma. |
| --- | --- |

(4)

EUPOL COPPSILE tuleks kõnealuseks uueks üheaastaseks ajavahemikuks määrata lähtesumma.

| (5) | Lisaks leppis poliitika- ja julgeolekukomitee 14. mail 2020 kokku, et Kauko AALTOMAA, kes nimetati 28. septembril 2017 poliitika- ja julgeolekukomitee otsusega (ÜVJP) 2017/1802 (3) missiooni juhiks ja kelle volitusi pikendati 2. juulil 2019 poliitika ja julgeolekukomitee otsusega (ÜVJP) 2019/1165 (4) kuni 30. juunini 2020, peaks sellel ametikohal jätkama kuni 30. septembrini 2020. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks leppis poliitika- ja julgeolekukomitee 14. mail 2020 kokku, et Kauko AALTOMAA, kes nimetati 28. septembril 2017 poliitika- ja julgeolekukomitee otsusega (ÜVJP) 2017/1802 (3) missiooni juhiks ja kelle volitusi pikendati 2. juulil 2019 poliitika ja julgeolekukomitee otsusega (ÜVJP) 2019/1165 (4) kuni 30. juunini 2020, peaks sellel ametikohal jätkama kuni 30. septembrini 2020.

| (6) | Otsust 2013/354/ÜVJP tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Otsust 2013/354/ÜVJP tuleks vastavalt muuta.

| (7) | EUPOL COPPSI viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist, |
| --- | --- |

(7)

EUPOL COPPSI viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2013/354/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 6 lisatakse järgmine lõige:

  „8.   Missiooni juht ajavahemikul 1. juulist 2020 kuni 30. septembrini 2020 on Kauko AALTOMAA.“ |
| --- | --- |

1)

Artiklisse 6 lisatakse järgmine lõige:

„8.   Missiooni juht ajavahemikul 1. juulist 2020 kuni 30. septembrini 2020 on Kauko AALTOMAA.“

| 2) | Artikli 12 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik, mis sõnastatakse järgmiselt:

  „EUPOL COPPSi tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikul 1. juulist 2020 kuni 30. juunini 2021 on 12 651 893,91 eurot.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 12 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik, mis sõnastatakse järgmiselt:

„EUPOL COPPSi tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikul 1. juulist 2020 kuni 30. juunini 2021 on 12 651 893,91 eurot.“

| 3) | Artikli 15 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

  „Otsus kaotab kehtivuse 30. juunil 2021.“ |
| --- | --- |

3)

Artikli 15 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Otsus kaotab kehtivuse 30. juunil 2021.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2020.

Brüssel, 29. juuni 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  Nõukogu 3. juuli 2013. aasta otsus 2013/354/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel (EUPOL COPPS) (ELT L 185, 4.7.2013, lk 12).

1

(2)  Nõukogu 28. juuni 2019. aasta otsus (ÜVJP) 2019/1114, millega muudetakse otsust 2013/354/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel (EUPOL COPPS) (ELT L 176, 1.7.2019, lk 5).

2

(3)  Poliitika- ja julgeolekukomitee 28. septembri 2017. aasta otsus (ÜVJP) 2017/1802, millega nimetatakse ametisse Palestiina aladel läbiviidava Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPOL COPPS) juht (EUPOL COPPS/1/2017) (ELT L 259, 7.10.2017, lk 20).

3

(4)  Poliitika- ja julgeolekukomitee 2. juuli 2019. aasta otsus (ÜVJP) 2019/1165, millega pikendatakse Palestiina aladel läbiviidava Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPOL COPPS) juhi volitusi (EUPOL COPPS/1/2019) (ELT L 182, 8.7.2019, lk 43).

4

---

| 30.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 207/32 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 207/32

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2020/903,

29. juuni 2020,

millega muudetakse otsust 2013/233/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissiooni Liibüas (EUBAM Libya)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 42 lõiget 4 ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 22. mail 2013 vastu otsuse 2013/233/ÜVJP, (1) millega loodi Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissioon Liibüas (EUBAM Libya). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. mail 2013 vastu otsuse 2013/233/ÜVJP, (1) millega loodi Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissioon Liibüas (EUBAM Libya).

| (2) | Nõukogu võttis 17. detsembril 2018 vastu otsuse (ÜVJP) 2018/2009, (2) millega pikendati EUBAM Libya volitusi kuni 30. juunini 2020. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 17. detsembril 2018 vastu otsuse (ÜVJP) 2018/2009, (2) millega pikendati EUBAM Libya volitusi kuni 30. juunini 2020.

| (3) | Poliitika- ja julgeolekukomitee leppis 16. aprillil 2020 kokku, et COVID-19 pandeemia tõttu tuleks EUBAM Libyat pikendada ühe aasta võrra, säilitades senised volitused, mille võib siis, kui asjaolud seda võimaldavad, läbi vaadata. |
| --- | --- |

(3)

Poliitika- ja julgeolekukomitee leppis 16. aprillil 2020 kokku, et COVID-19 pandeemia tõttu tuleks EUBAM Libyat pikendada ühe aasta võrra, säilitades senised volitused, mille võib siis, kui asjaolud seda võimaldavad, läbi vaadata.

| (4) | Lisaks leppis poliitika- ja julgeolekukomitee 14. mail 2020 kokku, et Vincenzo TAGLIAFERRI, kes nimetati 30. augustil 2016 poliitika- ja julgeolekukomitee otsusega (ÜVJP) 2016/1634 (3) missiooni juhiks ja kelle volitusi on korrapäraselt pikendatud, viimati poliitika- ja julgeolekukomitee otsusega (ÜVJP) 2019/2077 (4) kuni 30. juunini 2020, peaks sellel ametikohal jätkama kuni 30. septembrini 2020. |
| --- | --- |

(4)

Lisaks leppis poliitika- ja julgeolekukomitee 14. mail 2020 kokku, et Vincenzo TAGLIAFERRI, kes nimetati 30. augustil 2016 poliitika- ja julgeolekukomitee otsusega (ÜVJP) 2016/1634 (3) missiooni juhiks ja kelle volitusi on korrapäraselt pikendatud, viimati poliitika- ja julgeolekukomitee otsusega (ÜVJP) 2019/2077 (4) kuni 30. juunini 2020, peaks sellel ametikohal jätkama kuni 30. septembrini 2020.

| (5) | Otsust 2013/233/ÜVJP tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Otsust 2013/233/ÜVJP tuleks vastavalt muuta.

| (6) | EUBAM Libya viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist, |
| --- | --- |

(6)

EUBAM Libya viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2013/233/ÜVJP muudetakse järgmiselt:

| 1) | artiklile 6 lisatakse järgmine lõige:

  „8.   Missiooni juht ajavahemikul 1. juulist 2020 kuni 30. septembrini 2020 on Vincenzo TAGLIAFERRI.“; |
| --- | --- |

1)

artiklile 6 lisatakse järgmine lõige:

„8.   Missiooni juht ajavahemikul 1. juulist 2020 kuni 30. septembrini 2020 on Vincenzo TAGLIAFERRI.“;

| 2) | artikli 13 lõike 1 kuues lõik asendatakse järgmisega:

  „EUBAM Libya tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikuks 1. jaanuarist 2019 kuni 30. juunini 2021 on 60 038 863,03 eurot.“; |
| --- | --- |

2)

artikli 13 lõike 1 kuues lõik asendatakse järgmisega:

„EUBAM Libya tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikuks 1. jaanuarist 2019 kuni 30. juunini 2021 on 60 038 863,03 eurot.“;

| 3) | artikli 16 teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Seda kohaldatakse kuni 30. juunini 2021.“ |
| --- | --- |

3)

artikli 16 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Seda kohaldatakse kuni 30. juunini 2021.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 29. juuni 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  Nõukogu 22. mai 2013. aasta otsus 2013/233/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissiooni Liibüas (EUBAM Libya) (ELT L 138, 24.5.2013, lk 15).

1

(2)  Nõukogu 17. detsembri 2018. aasta otsus (ÜVJP) 2018/2009, millega muudetakse otsust 2013/233/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissiooni Liibüas (EUBAM Libya), ja pikendatakse selle kehtivust (ELT L 322, 18.12.2018, lk 25).

2

(3)  Poliitika- ja julgeolekukomitee 30. augusti 2016. aasta otsus (ÜVJP) 2016/1634 Liibüas läbiviidava Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissiooni (EUBAM Libya) juhi ametisse nimetamise kohta (EUBAM Libya/1/2016) (ELT L 243, 10.9.2016, lk 10).

3

(4)  Poliitika- ja julgeolekukomitee 28. novembri 2019. aasta otsus (ÜVJP) 2019/2077, millega pikendatakse Liibüas läbiviidava Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissiooni (EUBAM Libya) juhi volitusi (EUBAM Libya/1/2019) (ELT L 316, 6.12.2019, lk 32).

4

---

| 30.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 207/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 207/34

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2020/904,

29. juuni 2020,

millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/1424 seoses kuupäevaga, mil kaotab kehtivuse toetus OSCE tegevusele, millega vähendatakse väike- ja kergrelvade ja tavalaskemoonaga ebaseadusliku kaubanduse ja nende liigse hankimise ohtu Põhja-Makedoonia Vabariigis ja Gruusias

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 28 lõiget 1 ja artikli 31 lõiget 1,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 4. augustil 2017 vastu otsuse (ÜVJP) 2017/1424, (1) mis sätestab 36 kuu pikkuse rakendamisperioodi alates nimetatud otsuse artikli 3 lõikes 3 nimetatud ja otsuse artiklis 1 osutatud tegevusi käsitleva rahastamislepingu sõlmimisest. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 4. augustil 2017 vastu otsuse (ÜVJP) 2017/1424, (1) mis sätestab 36 kuu pikkuse rakendamisperioodi alates nimetatud otsuse artikli 3 lõikes 3 nimetatud ja otsuse artiklis 1 osutatud tegevusi käsitleva rahastamislepingu sõlmimisest.

| (2) | Rahastamisleping otsuse (ÜVJP) 2017/1424 rakendusüksuse ehk Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) sekretariaadiga allkirjastati 7. septembril 2017 ja see aegub 6. septembril 2020. |
| --- | --- |

(2)

Rahastamisleping otsuse (ÜVJP) 2017/1424 rakendusüksuse ehk Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) sekretariaadiga allkirjastati 7. septembril 2017 ja see aegub 6. septembril 2020.

| (3) | 27. aprillil 2020 taotles OSCE julgeolekukoostöö foorum otsuse (ÜVJP) 2017/1424 rakendusperioodi lisakuludeta pikendamist kuue kuu võrra kuni 6. märtsini 2021 COVID-19 pandeemia ja rahvusvahelise reisimise piirangute tõttu. |
| --- | --- |

(3)

27. aprillil 2020 taotles OSCE julgeolekukoostöö foorum otsuse (ÜVJP) 2017/1424 rakendusperioodi lisakuludeta pikendamist kuue kuu võrra kuni 6. märtsini 2021 COVID-19 pandeemia ja rahvusvahelise reisimise piirangute tõttu.

| (4) | Otsuse (ÜVJP) 2017/1424 artiklis 1 osutatud tegevuste jätkamine 6. märtsini 2021 ei mõjuta mingil moel rahalisi vahendeid. |
| --- | --- |

(4)

Otsuse (ÜVJP) 2017/1424 artiklis 1 osutatud tegevuste jätkamine 6. märtsini 2021 ei mõjuta mingil moel rahalisi vahendeid.

| (5) | Otsust (ÜVJP) 2017/1424 tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Otsust (ÜVJP) 2017/1424 tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust (ÜVJP) 2017/1424 muudetakse järgmiselt:

| 1) | pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/1424, 4. august 2017, millega toetatakse OSCE tegevust, et vähendada väike- ja kergrelvade ja tavalaskemoonaga ebaseadusliku kaubanduse ja nende liigse hankimise ohtu Põhja-Makedoonia Vabariigis ja Gruusias“; |
| --- | --- |

1)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/1424, 4. august 2017, millega toetatakse OSCE tegevust, et vähendada väike- ja kergrelvade ja tavalaskemoonaga ebaseadusliku kaubanduse ja nende liigse hankimise ohtu Põhja-Makedoonia Vabariigis ja Gruusias“;

| 2) | artikli 5 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Käesolev otsus kaotab kehtivuse 6. märtsil 2021.“ |
| --- | --- |

2)

artikli 5 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Käesolev otsus kaotab kehtivuse 6. märtsil 2021.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 29. juuni 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  Nõukogu 4. augusti 2017. aasta otsus (ÜVJP) 2017/1424, millega toetatakse OSCE tegevust, et vähendada väike- ja kergrelvade ja tavalaskemoonaga ebaseadusliku kaubanduse ja nende liigse hankimise ohtu endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis ja Gruusias (ELT L 204, 5.8.2017, lk 82).

1

---

| 30.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 207/35 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 207/35

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2020/905,

29. juuni 2020,

millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/1428, millega toetatakse Maputo tegevuskava rakendamist, et viia ellu jalaväemiinide kasutamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise keelustamise ning nende hävitamise 1997. aasta konventsioon

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 28 lõiget 1 ja artikli 31 lõiget 1,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 4. augustil 2017 vastu otsuse (ÜVJP) 2017/1428, (1) milles sätestatakse 36 kuu pikkune rakendamisperiood alates nimetatud otsuse artikli 3 lõikes 3 nimetatud ja otsuse artiklis 1 osutatud tegevusi käsitleva rahastamislepingu sõlmimisest. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 4. augustil 2017 vastu otsuse (ÜVJP) 2017/1428, (1) milles sätestatakse 36 kuu pikkune rakendamisperiood alates nimetatud otsuse artikli 3 lõikes 3 nimetatud ja otsuse artiklis 1 osutatud tegevusi käsitleva rahastamislepingu sõlmimisest.

| (2) | Rahastamisleping otsuse (ÜVJP) 2017/1428 rakendusasutuse ehk jalaväemiinide kasutamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise keelustamise ning nende hävitamise konventsiooni rakendamise toetusüksusega („toetusüksus“), mida esindab Genfis asuv Rahvusvahelise Humanitaardemineerimise Keskus, allkirjastati 30. oktoobril 2017 ja see aegub 29. oktoobril 2020. |
| --- | --- |

(2)

Rahastamisleping otsuse (ÜVJP) 2017/1428 rakendusasutuse ehk jalaväemiinide kasutamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise keelustamise ning nende hävitamise konventsiooni rakendamise toetusüksusega („toetusüksus“), mida esindab Genfis asuv Rahvusvahelise Humanitaardemineerimise Keskus, allkirjastati 30. oktoobril 2017 ja see aegub 29. oktoobril 2020.

| (3) | 16. aprillil 2020 taotles toetusüksus otsuse (ÜVJP) 2017/1428 rakendusperioodi lisakuludeta pikendamist nelja kuu võrra kuni 28. veebruarini 2021 COVID-19 pandeemia ja rahvusvahelise reisimise piirangute tõttu. |
| --- | --- |

(3)

16. aprillil 2020 taotles toetusüksus otsuse (ÜVJP) 2017/1428 rakendusperioodi lisakuludeta pikendamist nelja kuu võrra kuni 28. veebruarini 2021 COVID-19 pandeemia ja rahvusvahelise reisimise piirangute tõttu.

| (4) | Otsuse (ÜVJP) 2017/1428 artiklis 1 osutatud tegevuste jätkamine 28. veebruarini 2021 ei mõjuta mingil moel rahalisi vahendeid. |
| --- | --- |

(4)

Otsuse (ÜVJP) 2017/1428 artiklis 1 osutatud tegevuste jätkamine 28. veebruarini 2021 ei mõjuta mingil moel rahalisi vahendeid.

| (5) | Otsust (ÜVJP) 2017/1428 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Otsust (ÜVJP) 2017/1428 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Nõukogu otsuse (ÜVJP) 2017/1428 artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Otsus kaotab kehtivuse 28. veebruaril 2021.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 29. juuni 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  Nõukogu 4. augusti 2017. aasta otsus (ÜVJP) 2017/1428, millega toetatakse Maputo tegevuskava rakendamist, et viia ellu jalaväemiinide kasutamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise keelustamise ning nende hävitamise 1997. aasta konventsioon (ELT L 204, 5.8.2017, lk 101).

1

---

| 30.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 207/36 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 207/36

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2020/906,

29. juuni 2020,

millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2019/615, mis käsitleb liidu toetust meetmetele tuumarelva leviku tõkestamise lepingu (NPT) osalisriikide 2020. aasta läbivaatamiskonverentsi ettevalmistamiseks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 28 lõiget 1 ja artikli 31 lõiget 1,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 15. aprillil 2019 vastu otsuse (ÜVJP) 2019/615, (1) millega kehtestatakse nimetatud otsuse artiklis 1 osutatud tegevuste rakendamise perioodiks 18 kuud alates otsuses osutatud rahastamislepingu sõlmimise kuupäevast. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 15. aprillil 2019 vastu otsuse (ÜVJP) 2019/615, (1) millega kehtestatakse nimetatud otsuse artiklis 1 osutatud tegevuste rakendamise perioodiks 18 kuud alates otsuses osutatud rahastamislepingu sõlmimise kuupäevast.

| (2) | ÜRO desarmeerimisküsimuste büroo taotles otsuse (ÜVJP) 2019/615 rakendamisperioodi pikendamist kuni 16. aprillini 2021. Pikendamist taotletakse COVID-19 pandeemia ja otsuses (ÜVJP) 2019/615 käsitletud tegevuste ajutise peatamise tõttu. |
| --- | --- |

(2)

ÜRO desarmeerimisküsimuste büroo taotles otsuse (ÜVJP) 2019/615 rakendamisperioodi pikendamist kuni 16. aprillini 2021. Pikendamist taotletakse COVID-19 pandeemia ja otsuses (ÜVJP) 2019/615 käsitletud tegevuste ajutise peatamise tõttu.

| (3) | Otsuse (ÜVJP) 2019/615 artiklis 1 osutatud tegevusi saab jätkata ilma finantsmõjuta kuni 16. aprillini 2021. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse (ÜVJP) 2019/615 artiklis 1 osutatud tegevusi saab jätkata ilma finantsmõjuta kuni 16. aprillini 2021.

| (4) | Otsust (ÜVJP) 2019/615 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Otsust (ÜVJP) 2019/615 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse (ÜVJP) 2019/615 artikli 5 lõige 2 asendatakse järgmisega:

| „2. | Käesolev otsus kaotab kehtivuse 24 kuu möödumisel artikli 3 lõikes 3 osutatud rahastamislepingu sõlmimisest või kuue kuu möödumisel selle vastuvõtmisest, kui nimetatud rahastamislepingut kõnealuse ajavahemiku jooksul ei sõlmita.“ |
| --- | --- |

„2.

Käesolev otsus kaotab kehtivuse 24 kuu möödumisel artikli 3 lõikes 3 osutatud rahastamislepingu sõlmimisest või kuue kuu möödumisel selle vastuvõtmisest, kui nimetatud rahastamislepingut kõnealuse ajavahemiku jooksul ei sõlmita.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 29. juuni 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  Nõukogu 15. aprilli 2019. aasta otsus (ÜVJP) 2019/615, mis käsitleb liidu toetust meetmetele tuumarelva leviku tõkestamise lepingu (NPT) osalisriikide 2020. aasta läbivaatamiskonverentsi ettevalmistamiseks (ELT L 105, 16.4.2019, lk 25.)

1

---

| 30.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 207/37 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 207/37

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2020/907,

29. juuni 2020,

millega muudetakse otsust 2014/512/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 31. juulil 2014 vastu otsuse 2014/512/ÜVJP (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 31. juulil 2014 vastu otsuse 2014/512/ÜVJP (1).

| (2) | Euroopa Ülemkogu leppis 19. märtsil 2015 kokku, et võetakse vajalikud meetmed selleks, et seostada piiravate meetmete kestus selgelt Minski kokkulepete täieliku täitmisega, võttes arvesse, et täielik täitmine pidi toimuma 31. detsembriks 2015. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Ülemkogu leppis 19. märtsil 2015 kokku, et võetakse vajalikud meetmed selleks, et seostada piiravate meetmete kestus selgelt Minski kokkulepete täieliku täitmisega, võttes arvesse, et täielik täitmine pidi toimuma 31. detsembriks 2015.

| (3) | Nõukogu võttis 19. detsembril 2019 vastu otsuse (ÜVJP) 2019/2192, (2) millega pikendas otsuse 2014/512/ÜVJP kehtivust kuni 31. juulini 2020, et võimaldada nõukogul Minski kokkulepete täitmist täiendavalt hinnata. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 19. detsembril 2019 vastu otsuse (ÜVJP) 2019/2192, (2) millega pikendas otsuse 2014/512/ÜVJP kehtivust kuni 31. juulini 2020, et võimaldada nõukogul Minski kokkulepete täitmist täiendavalt hinnata.

| (4) | Olles hinnanud Minski kokkulepete täitmist, leiab nõukogu, et otsuse 2014/512/ÜVJP kehtivust tuleks pikendada veel kuue kuu võrra, et võimaldada nõukogul nende täitmist täiendavalt hinnata. |
| --- | --- |

(4)

Olles hinnanud Minski kokkulepete täitmist, leiab nõukogu, et otsuse 2014/512/ÜVJP kehtivust tuleks pikendada veel kuue kuu võrra, et võimaldada nõukogul nende täitmist täiendavalt hinnata.

| (5) | Otsust 2014/512/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Otsust 2014/512/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2014/512/ÜVJP artikli 9 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„1.   Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 31. jaanuarini 2021.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 29. juuni 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  Nõukogu 31. juuli 2014. aasta otsus 2014/512/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas (ELT L 229, 31.7.2014, lk 13).

1

(2)  Nõukogu 19. detsembri 2019. aasta otsus (ÜVJP) 2019/2192, millega muudetakse otsust 2014/512/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas (ELT L 330, 20.12.2019, lk 71).

2

---