# Den Europæiske Unions L 230/2020

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 230 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 63. årgang17. juli 2020 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 230

Dansk udgave

Retsforskrifter

63. årgang17. juli 2020

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/1044 af 8. maj 2020 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 for så vidt angår værdier for globale opvarmningspotentialer og retningslinjer for opgørelser og Unionens opgørelsessystem og om ophævelse af Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 666/2014 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) 2020/1045 af 13. juli 2020 om forbud mod fiskeri efter almindelig tun i Atlanterhavet øst for 45°V og i Middelhavet fra fartøjer, der fører græsk flag | 7 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) 2020/1046 af 13. juli 2020 om forbud mod fiskeri efter almindelig tun i farvandene omkring bestemte øgrupper for ikkeindustrielle fartøjer, der fører græsk flag | 9 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1047 af 15. juli 2020 om tilladelse til, at Portugal godkender biocidholdige produkter, der består af in situ-genereret nitrogen, til beskyttelse af kulturarv | 12 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1048 af 15. juli 2020 om tilladelse til, at Østrig godkender biocidholdige produkter, der består af in situ-genereret nitrogen, til beskyttelse af kulturarv
  (meddelt under nummer C(2020) 4724) | 15 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1049 af 15. juli 2020 om tilladelse til, at Frankrig godkender biocidholdige produkter, der består af in situ-genereret nitrogen, til beskyttelse af kulturarv
  (meddelt under nummer C(2020) 4715) | 18 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1050 af 15. juli 2020 om tilladelse til, at Spanien godkender biocidholdige produkter, der består af in situ-genereret nitrogen, til beskyttelse af kulturarv | 21 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1051 af 16. juli 2020 om afslutning af den fornyede absorberingsundersøgelse vedrørende importen af visse varer af støbejern med oprindelse i Folkerepublikken Kina | 24 |
| | | HENSTILLINGER |
| | * | Rådets henstilling (EU) 2020/1052 af 16. juli 2020 om ændring af Rådets henstilling (EU) 2020/912 om de midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU og eventuel ophævelse af disse restriktioner | 26 |
| | | FORRETNINGSORDENER OG PROCESREGLEMENTER |
| | * | Afgørelse fra bestyrelsen for fællesforetagendet for brændselsceller og brint 2 af 26. maj 2020 om fastlæggelse af interne regler for anvendelse af begrænsninger på visse af de registreredes rettigheder i forbindelse med behandling af personoplysninger som led i fællesforetagendets virke | 29 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/1044 af 8. maj 2020 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 for så vidt angår værdier for globale opvarmningspotentialer og retningslinjer for opgørelser og Unionens opgørelsessystem og om ophævelse af Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 666/2014 (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens forordning (EU) 2020/1045 af 13. juli 2020 om forbud mod fiskeri efter almindelig tun i Atlanterhavet øst for 45°V og i Middelhavet fra fartøjer, der fører græsk flag

7

*

Kommissionens forordning (EU) 2020/1046 af 13. juli 2020 om forbud mod fiskeri efter almindelig tun i farvandene omkring bestemte øgrupper for ikkeindustrielle fartøjer, der fører græsk flag

9

AFGØRELSER

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1047 af 15. juli 2020 om tilladelse til, at Portugal godkender biocidholdige produkter, der består af in situ-genereret nitrogen, til beskyttelse af kulturarv

12

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1048 af 15. juli 2020 om tilladelse til, at Østrig godkender biocidholdige produkter, der består af in situ-genereret nitrogen, til beskyttelse af kulturarv
  (meddelt under nummer C(2020) 4724)

(meddelt under nummer C(2020) 4724)

15

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1049 af 15. juli 2020 om tilladelse til, at Frankrig godkender biocidholdige produkter, der består af in situ-genereret nitrogen, til beskyttelse af kulturarv
  (meddelt under nummer C(2020) 4715)

(meddelt under nummer C(2020) 4715)

18

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1050 af 15. juli 2020 om tilladelse til, at Spanien godkender biocidholdige produkter, der består af in situ-genereret nitrogen, til beskyttelse af kulturarv

21

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1051 af 16. juli 2020 om afslutning af den fornyede absorberingsundersøgelse vedrørende importen af visse varer af støbejern med oprindelse i Folkerepublikken Kina

24

HENSTILLINGER

*

Rådets henstilling (EU) 2020/1052 af 16. juli 2020 om ændring af Rådets henstilling (EU) 2020/912 om de midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU og eventuel ophævelse af disse restriktioner

26

FORRETNINGSORDENER OG PROCESREGLEMENTER

*

Afgørelse fra bestyrelsen for fællesforetagendet for brændselsceller og brint 2 af 26. maj 2020 om fastlæggelse af interne regler for anvendelse af begrænsninger på visse af de registreredes rettigheder i forbindelse med behandling af personoplysninger som led i fællesforetagendets virke

29

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Rådets afgørelse (FUSP) 2019/797 af 17. maj 2019 om restriktive foranstaltninger til bekæmpelse af cyberangreb, der truer Unionen eller dens medlemsstater ( EUT L 129 I af 17.5.2019 ) | 36 |
| | * | Berigtigelse til Rådets forordning (EU) 2019/796 af 17. maj 2019 om restriktive foranstaltninger til bekæmpelse af cyberangreb, der truer Unionen eller dens medlemsstater ( EUT L 129 I af 17.5.2019 ) | 37 |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens afgørelse (EU) 2020/491 af 3. april 2020 om fritagelse for importafgifter og momsfritagelse ved import af varer, der er nødvendige for at bekæmpe virkningerne af covid-19-udbruddet i 2020 ( EUT L 103 af 3.4.2020 ) | 38 |
| | * | Berigtigelse til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 517/2014 af 16. april 2014 om fluorholdige drivhusgasser og om ophævelse af forordning (EF) nr. 842/2006 ( EUT L 150 af 20.5.2014 ) | 39 |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1964 af 26. november 2019 om godkendelse L-lysin (base), flydende, L-lysinmonohydrochlorid, flydende, L-lysinmonohydrochlorid, teknisk ren, og L-lysinsulfat som tilsætningsstoffer til foder til alle dyrearter ( EUT L 307 af 28.11.2019 ) | 40 |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens forordning (EU) 2019/962 af 12. juni 2019 om ændring af bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 for så vidt angår indførelse af to nye funktionelle grupper af fodertilsætningsstoffer ( EUT L 156 af 13.6.2019 ) | 41 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til Rådets afgørelse (FUSP) 2019/797 af 17. maj 2019 om restriktive foranstaltninger til bekæmpelse af cyberangreb, der truer Unionen eller dens medlemsstater ( EUT L 129 I af 17.5.2019 )

( EUT L 129 I af 17.5.2019 )

36

*

Berigtigelse til Rådets forordning (EU) 2019/796 af 17. maj 2019 om restriktive foranstaltninger til bekæmpelse af cyberangreb, der truer Unionen eller dens medlemsstater ( EUT L 129 I af 17.5.2019 )

( EUT L 129 I af 17.5.2019 )

37

*

Berigtigelse til Kommissionens afgørelse (EU) 2020/491 af 3. april 2020 om fritagelse for importafgifter og momsfritagelse ved import af varer, der er nødvendige for at bekæmpe virkningerne af covid-19-udbruddet i 2020 ( EUT L 103 af 3.4.2020 )

( EUT L 103 af 3.4.2020 )

38

*

Berigtigelse til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 517/2014 af 16. april 2014 om fluorholdige drivhusgasser og om ophævelse af forordning (EF) nr. 842/2006 ( EUT L 150 af 20.5.2014 )

( EUT L 150 af 20.5.2014 )

39

*

Berigtigelse til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1964 af 26. november 2019 om godkendelse L-lysin (base), flydende, L-lysinmonohydrochlorid, flydende, L-lysinmonohydrochlorid, teknisk ren, og L-lysinsulfat som tilsætningsstoffer til foder til alle dyrearter ( EUT L 307 af 28.11.2019 )

( EUT L 307 af 28.11.2019 )

40

*

Berigtigelse til Kommissionens forordning (EU) 2019/962 af 12. juni 2019 om ændring af bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 for så vidt angår indførelse af to nye funktionelle grupper af fodertilsætningsstoffer ( EUT L 156 af 13.6.2019 )

( EUT L 156 af 13.6.2019 )

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 17.7.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 230/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 230/1

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2020/1044

af 8. maj 2020

om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 for så vidt angår værdier for globale opvarmningspotentialer og retningslinjer for opgørelser og Unionens opgørelsessystem og om ophævelse af Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 666/2014

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 663/2009 og (EF) nr. 715/2009, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF, 98/70/EF, 2009/31/EF, 2009/73/EF, 2010/31/EU, 2012/27/EU og 2013/30/EU, Rådets direktiv 2009/119/EF og (EU) 2015/652 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 (1), særlig artikel 26, stk. 6, litra b), og artikel 37, stk. 7, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Mekanismen til overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 (2) fastlægger reglerne for overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner som led i klimapolitikken. Bestemmelserne vedrørende mekanismen er fuldt ud integreret i forordning (EU) 2018/1999, som ophæver forordning (EU) nr. 525/2013 fra den 1. januar 2021. Inden for denne mekanisme er det nødvendigt at vedtage værdier for globale opvarmningspotentialer og præcisere retningslinjerne for opgørelser. |
| --- | --- |

(1)

Mekanismen til overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 (2) fastlægger reglerne for overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner som led i klimapolitikken. Bestemmelserne vedrørende mekanismen er fuldt ud integreret i forordning (EU) 2018/1999, som ophæver forordning (EU) nr. 525/2013 fra den 1. januar 2021. Inden for denne mekanisme er det nødvendigt at vedtage værdier for globale opvarmningspotentialer og præcisere retningslinjerne for opgørelser.

| (2) | For så vidt angår de globale opvarmningspotentialer blev der på det første møde i partskonferencen under De Forenede Nationers Rammekonvention om Klimaændringer (UNFCCC), der tjener som møde for parterne i Parisaftalen om klimaændringer fra 2015, efter den 21. partskonference under UNFCCC (»Parisaftalen«) fastlagt en fælles målestok for omregning af drivhusgasser til CO2-ækvivalenter med henblik på rapportering af drivhusgasopgørelser. Den fælles målestok er baseret på de værdier for de globale opvarmningspotentialer, der er anført i den 5. vurderingsrapport fra Det Mellemstatslige Panel for Klimaændringer (IPCC) (3). I værdierne for de globale opvarmningspotentialer bør der tages hensyn til den fælles målestok. |
| --- | --- |

(2)

For så vidt angår de globale opvarmningspotentialer blev der på det første møde i partskonferencen under De Forenede Nationers Rammekonvention om Klimaændringer (UNFCCC), der tjener som møde for parterne i Parisaftalen om klimaændringer fra 2015, efter den 21. partskonference under UNFCCC (»Parisaftalen«) fastlagt en fælles målestok for omregning af drivhusgasser til CO2-ækvivalenter med henblik på rapportering af drivhusgasopgørelser. Den fælles målestok er baseret på de værdier for de globale opvarmningspotentialer, der er anført i den 5. vurderingsrapport fra Det Mellemstatslige Panel for Klimaændringer (IPCC) (3). I værdierne for de globale opvarmningspotentialer bør der tages hensyn til den fælles målestok.

| (3) | Retningslinjerne for drivhusgasopgørelser bør præciseres i overensstemmelse med den internationale udvikling. Ud over IPCC's retningslinjer for nationale drivhusgasopgørelser fra 2006 bør medlemsstaterne og Kommissionen tage hensyn til de bestemmelser, procedurer og retningslinjer i den ramme for gennemsigtighed, der gælder for foranstaltninger og støtte som omhandlet i Parisaftalens artikel 13, jf. bilaget til beslutning 18/CMA.1 fra partskonferencen under UNFCCC, der tjener som møde for parterne i Parisaftalen (»beslutning 18/CMA.1«). Medlemsstaterne opfordres desuden til at anvende de retningslinjer for vådområder fra 2013, der supplerer IPCC's retningslinjer fra 2006 for nationale drivhusgasopgørelser. |
| --- | --- |

(3)

Retningslinjerne for drivhusgasopgørelser bør præciseres i overensstemmelse med den internationale udvikling. Ud over IPCC's retningslinjer for nationale drivhusgasopgørelser fra 2006 bør medlemsstaterne og Kommissionen tage hensyn til de bestemmelser, procedurer og retningslinjer i den ramme for gennemsigtighed, der gælder for foranstaltninger og støtte som omhandlet i Parisaftalens artikel 13, jf. bilaget til beslutning 18/CMA.1 fra partskonferencen under UNFCCC, der tjener som møde for parterne i Parisaftalen (»beslutning 18/CMA.1«). Medlemsstaterne opfordres desuden til at anvende de retningslinjer for vådområder fra 2013, der supplerer IPCC's retningslinjer fra 2006 for nationale drivhusgasopgørelser.

| (4) | For at sikre kvaliteten af Unionens opgørelse bør der fastsættes yderligere målsætninger for Unionens program for kvalitetssikring og kvalitetskontrol. |
| --- | --- |

(4)

For at sikre kvaliteten af Unionens opgørelse bør der fastsættes yderligere målsætninger for Unionens program for kvalitetssikring og kvalitetskontrol.

| (5) | Med henblik på at sikre, at Unionens opgørelse er fuldstændig i henhold til beslutning 18/CMA.1, er det nødvendigt at fastsætte de metoder og data, som Kommissionen skal anvende, når den udarbejder estimater over de data, der mangler i en medlemsstats opgørelse i henhold til artikel 37, stk. 5, i forordning (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(5)

Med henblik på at sikre, at Unionens opgørelse er fuldstændig i henhold til beslutning 18/CMA.1, er det nødvendigt at fastsætte de metoder og data, som Kommissionen skal anvende, når den udarbejder estimater over de data, der mangler i en medlemsstats opgørelse i henhold til artikel 37, stk. 5, i forordning (EU) 2018/1999.

| (6) | For at sikre rettidighed, gennemsigtighed, nøjagtighed, ensartethed, sammenlignelighed og fuldstændighed i Unionens opgørelse er det nødvendigt at specificere, hvad den indledende kontrol af de data i drivhusgasopgørelsen, som medlemsstaterne indberetter, skal omfatte. Vurderingen af nøjagtighed som led i den indledende kontrol bør sikre, at medlemsstaterne ikke systematisk over- eller undervurderer de faktiske emissioner og optag i forhold til Unionens nøglekategorier. Da rapportering af drivhusgasemissioner fra kilder og optag gennem dræn i sektoren for arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug (LULUCF) desuden er en integreret del af rapporteringen af drivhusgasopgørelser og som følge af medtagelsen af LULUCF-sektoren i klimamålet for 2030, bør den indledende kontrol i LULUCF-sektoren være i overensstemmelse med den kontrol, der foretages i andre sektorer. I LULUCF-sektoren kan de rapporterede aktivitetsdata for arealanvendelse og ændringer i arealanvendelse sammenlignes med oplysninger hidrørende fra Unionens og medlemsstaternes programmer og undersøgelser som f.eks. Copernicus og LUCAS. |
| --- | --- |

(6)

For at sikre rettidighed, gennemsigtighed, nøjagtighed, ensartethed, sammenlignelighed og fuldstændighed i Unionens opgørelse er det nødvendigt at specificere, hvad den indledende kontrol af de data i drivhusgasopgørelsen, som medlemsstaterne indberetter, skal omfatte. Vurderingen af nøjagtighed som led i den indledende kontrol bør sikre, at medlemsstaterne ikke systematisk over- eller undervurderer de faktiske emissioner og optag i forhold til Unionens nøglekategorier. Da rapportering af drivhusgasemissioner fra kilder og optag gennem dræn i sektoren for arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug (LULUCF) desuden er en integreret del af rapporteringen af drivhusgasopgørelser og som følge af medtagelsen af LULUCF-sektoren i klimamålet for 2030, bør den indledende kontrol i LULUCF-sektoren være i overensstemmelse med den kontrol, der foretages i andre sektorer. I LULUCF-sektoren kan de rapporterede aktivitetsdata for arealanvendelse og ændringer i arealanvendelse sammenlignes med oplysninger hidrørende fra Unionens og medlemsstaternes programmer og undersøgelser som f.eks. Copernicus og LUCAS.

| (7) | De estimater, der skal supplere de manglende data i de nationale opgørelser med henblik på udarbejdelsen af Unionens opgørelse, udarbejdes i overensstemmelse med retningslinjerne for drivhusgasopgørelser. Disse estimater kan ikke fastlægges, uden at der anvendes værdier for drivhusgassers globale opvarmningspotentiale. Da reglerne om globale opvarmningspotentialer, retningslinjerne for opgørelser og Unionens opgørelsessystem i væsentlig grad er forbundne, er det hensigtsmæssigt at samle dem i én delegeret forordning. |
| --- | --- |

(7)

De estimater, der skal supplere de manglende data i de nationale opgørelser med henblik på udarbejdelsen af Unionens opgørelse, udarbejdes i overensstemmelse med retningslinjerne for drivhusgasopgørelser. Disse estimater kan ikke fastlægges, uden at der anvendes værdier for drivhusgassers globale opvarmningspotentiale. Da reglerne om globale opvarmningspotentialer, retningslinjerne for opgørelser og Unionens opgørelsessystem i væsentlig grad er forbundne, er det hensigtsmæssigt at samle dem i én delegeret forordning.

| (8) | For at sikre sammenhæng med anvendelsesdatoen for de relevante bestemmelser i forordning (EU) 2018/1999 bør nærværende forordning finde anvendelse fra den 1. januar 2021. |
| --- | --- |

(8)

For at sikre sammenhæng med anvendelsesdatoen for de relevante bestemmelser i forordning (EU) 2018/1999 bør nærværende forordning finde anvendelse fra den 1. januar 2021.

| (9) | I overensstemmelse med artikel 57 og 58 i forordning (EU) 2018/1999 ophæves forordning (EU) nr. 525/2013 med virkning fra den 1. januar 2021 med undtagelse af artikel 7 i nævnte forordning, som skal finde anvendelse på de rapporter, der indeholder data fra årene 2018, 2019 og 2020. Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 666/2014 (4) bør derfor ophæves fra den 1. januar 2021; artikel 6 og 7 bør dog fortsat finde anvendelse på rapporter indeholdende data, der kræves for 2019 og 2020 — |
| --- | --- |

(9)

I overensstemmelse med artikel 57 og 58 i forordning (EU) 2018/1999 ophæves forordning (EU) nr. 525/2013 med virkning fra den 1. januar 2021 med undtagelse af artikel 7 i nævnte forordning, som skal finde anvendelse på de rapporter, der indeholder data fra årene 2018, 2019 og 2020. Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 666/2014 (4) bør derfor ophæves fra den 1. januar 2021; artikel 6 og 7 bør dog fortsat finde anvendelse på rapporter indeholdende data, der kræves for 2019 og 2020 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Anvendelsesområde

Denne forordning finder anvendelse på de rapporter fra medlemsstaterne, som indeholder data for 2021 og fremefter.

Artikel 2

Globale opvarmningspotentialer

Medlemsstaterne og Kommissionen anvender de globale opvarmningspotentialer i bilag I til nærværende forordning med henblik på at fastlægge og rapportere data for drivhusgasopgørelser i henhold til artikel 26, stk. 3, 4 og 5, i forordning (EU) 2018/1999.

Artikel 3

Retningslinjer for drivhusgasopgørelser

Medlemsstaterne og Kommissionen fastlægger drivhusgasopgørelser som omhandlet i artikel 26, stk. 3, 4 og 5, i forordning (EU) 2018/1999 i overensstemmelse med:

| a) | retningslinjerne fra 2006 for nationale drivhusgasopgørelser fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPPC) |
| --- | --- |

a)

retningslinjerne fra 2006 for nationale drivhusgasopgørelser fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPPC)

| b) | bestemmelser, procedurer og retningslinjer i den ramme for gennemsigtighed, der gælder for foranstaltninger og støtte som omhandlet i Parisaftalens artikel 13, jf. bilaget til beslutning 18/CMA.1 fra partskonferencen, der tjener som møde for parterne i Parisaftalen (»beslutning 18/CMA.1«). |
| --- | --- |

b)

bestemmelser, procedurer og retningslinjer i den ramme for gennemsigtighed, der gælder for foranstaltninger og støtte som omhandlet i Parisaftalens artikel 13, jf. bilaget til beslutning 18/CMA.1 fra partskonferencen, der tjener som møde for parterne i Parisaftalen (»beslutning 18/CMA.1«).

Artikel 4

Målsætninger for programmet for kvalitetssikring og kvalitetskontrol

1.   Kommissionen forvalter, vedligeholder og søger løbende at forbedre Unionens system for drivhusgasopgørelser på grundlag af målsætningerne for programmet for kvalitetssikring og kvalitetskontrol, som skal sikre:

| a) | at Unionens drivhusgasopgørelse er fuldstændig, idet den procedure, der er fastsat i artikel 37, stk. 5, i forordning (EU) 2018/1999, i givet fald anvendes i samråd med den berørte medlemsstat |
| --- | --- |

a)

at Unionens drivhusgasopgørelse er fuldstændig, idet den procedure, der er fastsat i artikel 37, stk. 5, i forordning (EU) 2018/1999, i givet fald anvendes i samråd med den berørte medlemsstat

| b) | at Unionens system for drivhusgasopgørelser resulterer i en gennemsigtig opgørelse af medlemsstaternes drivhusgasemissioner fra kilder og optag gennem dræn samt oversigter over metodebeskrivelser for Unionens nøglekategorier, og at det på gennemsigtig vis afspejler de emissioner fra kilder og optag gennem dræn, som medlemsstaterne bidrager med til Unionens drivhusgasopgørelse |
| --- | --- |

b)

at Unionens system for drivhusgasopgørelser resulterer i en gennemsigtig opgørelse af medlemsstaternes drivhusgasemissioner fra kilder og optag gennem dræn samt oversigter over metodebeskrivelser for Unionens nøglekategorier, og at det på gennemsigtig vis afspejler de emissioner fra kilder og optag gennem dræn, som medlemsstaterne bidrager med til Unionens drivhusgasopgørelse

| c) | at Unionens samlede drivhusgasemissioner fra kilder og optag gennem dræn i et givet rapporteringsår svarer til den sum af medlemsstaternes drivhusgasemissioner fra kilder og optag gennem dræn, der rapporteres i henhold til artikel 26, stk. 3, 4 og 5, i forordning (EU) 2018/1999 det givne år |
| --- | --- |

c)

at Unionens samlede drivhusgasemissioner fra kilder og optag gennem dræn i et givet rapporteringsår svarer til den sum af medlemsstaternes drivhusgasemissioner fra kilder og optag gennem dræn, der rapporteres i henhold til artikel 26, stk. 3, 4 og 5, i forordning (EU) 2018/1999 det givne år

| d) | at Unionens drivhusgasopgørelse indeholder en ensartet tidsrække for emissioner fra kilder og optag gennem dræn for alle rapporterede år. |
| --- | --- |

d)

at Unionens drivhusgasopgørelse indeholder en ensartet tidsrække for emissioner fra kilder og optag gennem dræn for alle rapporterede år.

2.   Kommissionen og medlemsstaterne gør så vidt muligt de nationale drivhusgasopgørelser mere sammenlignelige ved at søge at skabe synergi mellem metoder, aktivitetsdata, koder og tildelingen af emissioner fra kilder og optag gennem dræn i medlemsstaterne, hvis det er relevant.

3.   Målsætningerne for programmet for kvalitetssikring og kvalitetskontrol i Unionens opgørelse skal supplere de målsætninger for programmer for kvalitetssikring og kvalitetskontrol, som gennemføres af medlemsstaterne.

4.   Medlemsstaterne sikrer kvaliteten af aktivitetsdataene, emissionsfaktorerne og de andre parametre, der anvendes i deres nationale drivhusgasopgørelser.

Artikel 5

Afhjælpning af mangler

1.   Kommissionens estimater for at supplere de opgørelsesdata, der er indsendt af en medlemsstat, jf. artikel 37, stk. 5, i forordning (EU) 2018/1999, baseres på følgende metoder og data:

| a) | hvis en medlemsstat i det foregående rapporteringsår har indgivet en ensartet tidsrække af estimater vedrørende den relevante kildekategori og:






  i) | den pågældende medlemsstat har indgivet en tilnærmet drivhusgasopgørelse for året x – 1 i henhold til artikel 26, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1999, der indeholder det manglende estimat, på basis af dataene fra denne tilnærmede drivhusgasopgørelse |
| --- | --- | --- |

a)

hvis en medlemsstat i det foregående rapporteringsår har indgivet en ensartet tidsrække af estimater vedrørende den relevante kildekategori og:

i)

den pågældende medlemsstat har indgivet en tilnærmet drivhusgasopgørelse for året x – 1 i henhold til artikel 26, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1999, der indeholder det manglende estimat, på basis af dataene fra denne tilnærmede drivhusgasopgørelse

| ii) | den pågældende medlemsstat ikke har indgivet en tilnærmet drivhusgasopgørelse for året x – 1 i henhold til artikel 26, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1999, men Unionen har udarbejdet et estimat over tilnærmede drivhusgasemissioner for den pågældende medlemsstat i året x – 1 i overensstemmelse med artikel 26, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1999, på basis af dataene fra Unionens tilnærmede drivhusgasopgørelse |
| --- | --- |

ii)

den pågældende medlemsstat ikke har indgivet en tilnærmet drivhusgasopgørelse for året x – 1 i henhold til artikel 26, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1999, men Unionen har udarbejdet et estimat over tilnærmede drivhusgasemissioner for den pågældende medlemsstat i året x – 1 i overensstemmelse med artikel 26, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1999, på basis af dataene fra Unionens tilnærmede drivhusgasopgørelse

| iii) | det ikke er muligt at anvende data fra medlemsstatens tilnærmede drivhusgasopgørelse eller det kan føre til en meget upræcis vurdering, hvad angår manglende estimater for energisektoren, på basis af de energistatistikdata, der er indsamlet i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1099/2008 (5) |
| --- | --- |

iii)

det ikke er muligt at anvende data fra medlemsstatens tilnærmede drivhusgasopgørelse eller det kan føre til en meget upræcis vurdering, hvad angår manglende estimater for energisektoren, på basis af de energistatistikdata, der er indsamlet i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1099/2008 (5)

| iv) | anvendelsen af data fra den tilnærmede drivhusgasopgørelse ikke er mulig eller kan føre til en meget upræcis vurdering, hvad angår manglende estimater for sektorer uden for energisektoren, på basis af vurderingsmetoder, som er i overensstemmelse med den tekniske vejledning om afhjælpning af mangler i afsnit 2.2.3 i IPCC's retningslinjer fra 2006 for nationale drivhusgasopgørelser (bind 1), idet der, hvis det er relevant, anvendes europæiske statistikker |
| --- | --- |

iv)

anvendelsen af data fra den tilnærmede drivhusgasopgørelse ikke er mulig eller kan føre til en meget upræcis vurdering, hvad angår manglende estimater for sektorer uden for energisektoren, på basis af vurderingsmetoder, som er i overensstemmelse med den tekniske vejledning om afhjælpning af mangler i afsnit 2.2.3 i IPCC's retningslinjer fra 2006 for nationale drivhusgasopgørelser (bind 1), idet der, hvis det er relevant, anvendes europæiske statistikker

| b) | hvis et estimat for en emission fra kilde eller optag gennem dræn inden for den relevante kategori i den seneste revision før indgivelsen har været genstand for tekniske korrektioner i overensstemmelse med artikel 38, stk. 2, litra d), i forordning (EU) 2018/1999 og den berørte medlemsstat ikke har indgivet et revideret estimat, på basis af den metode, der benyttes af den tekniske ekspertgruppe til at beregne den tekniske korrektion |
| --- | --- |

b)

hvis et estimat for en emission fra kilde eller optag gennem dræn inden for den relevante kategori i den seneste revision før indgivelsen har været genstand for tekniske korrektioner i overensstemmelse med artikel 38, stk. 2, litra d), i forordning (EU) 2018/1999 og den berørte medlemsstat ikke har indgivet et revideret estimat, på basis af den metode, der benyttes af den tekniske ekspertgruppe til at beregne den tekniske korrektion

| c) | hvis der ikke foreligger en ensartet tidsrække af indberettede estimater for den relevante kildekategori, på basis af vurderingsmetoder, der er i overensstemmelse med den tekniske vejledning om afhjælpning af mangler i afsnit 2.2.3 i IPCC's retningslinjer fra 2006 for nationale drivhusgasopgørelser (bind 1). |
| --- | --- |

c)

hvis der ikke foreligger en ensartet tidsrække af indberettede estimater for den relevante kildekategori, på basis af vurderingsmetoder, der er i overensstemmelse med den tekniske vejledning om afhjælpning af mangler i afsnit 2.2.3 i IPCC's retningslinjer fra 2006 for nationale drivhusgasopgørelser (bind 1).

2.   Kommissionen forbereder de i stk. 1 omhandlede estimater inden den 31. marts i rapporteringsåret i samråd og tæt samarbejde med den berørte medlemsstat.

3.   Den berørte medlemsstat anvender de i stk. 1 omhandlede estimater til sin indgivelse af nationale opgørelser til UNFCCC-sekretariatet i henhold til artikel 26, stk. 4, i forordning (EU) 2018/1999.

Artikel 6

Indledende kontrol

Den indledende kontrol, der udføres af Kommissionen i henhold til artikel 37, stk. 4, i forordning (EU) 2018/1999, kan omfatte:

| a) | en vurdering af, hvorvidt medlemsstaten har forelagt rapporter for alle de kategorier, der kræves i henhold til de bestemmelser, procedurer og retningslinjer i den ramme for gennemsigtighed, der gælder for foranstaltninger og støtte som omhandlet i Parisaftalens artikel 13, jf. bilaget til beslutning 18/CMA.1, og alle de drivhusgasser, der er omhandlet i bilag V til forordning (EU) 2018/1999 |
| --- | --- |

a)

en vurdering af, hvorvidt medlemsstaten har forelagt rapporter for alle de kategorier, der kræves i henhold til de bestemmelser, procedurer og retningslinjer i den ramme for gennemsigtighed, der gælder for foranstaltninger og støtte som omhandlet i Parisaftalens artikel 13, jf. bilaget til beslutning 18/CMA.1, og alle de drivhusgasser, der er omhandlet i bilag V til forordning (EU) 2018/1999

| b) | en vurdering af, hvorvidt tidsrækkerne for data for emissioner fra kilder og optag gennem dræn er ensartede |
| --- | --- |

b)

en vurdering af, hvorvidt tidsrækkerne for data for emissioner fra kilder og optag gennem dræn er ensartede

| c) | en vurdering af, hvorvidt de aggregerede emissionsfaktorer (implied emission factors) er sammenlignelige mellem medlemsstaterne, idet der tages hensyn til IPCC-standardemissionsfaktorerne for forskellige nationale omstændigheder |
| --- | --- |

c)

en vurdering af, hvorvidt de aggregerede emissionsfaktorer (implied emission factors) er sammenlignelige mellem medlemsstaterne, idet der tages hensyn til IPCC-standardemissionsfaktorerne for forskellige nationale omstændigheder

| d) | en vurdering af anvendelsen af koder for »intet estimat« (NE), hvis der foreligger IPCC niveau 1-metoder, og hvis brugen af koden ikke er begrundet ifølge punkt 32 i bilaget til beslutning 18/CMA.1 |
| --- | --- |

d)

en vurdering af anvendelsen af koder for »intet estimat« (NE), hvis der foreligger IPCC niveau 1-metoder, og hvis brugen af koden ikke er begrundet ifølge punkt 32 i bilaget til beslutning 18/CMA.1

| e) | en analyse af genberegninger, der er udført med henblik på indsendelse af drivhusgasopgørelsen, herunder om genberegningerne er baseret på metodemæssige ændringer |
| --- | --- |

e)

en analyse af genberegninger, der er udført med henblik på indsendelse af drivhusgasopgørelsen, herunder om genberegningerne er baseret på metodemæssige ændringer

| f) | en sammenligning af de kontrollerede drivhusgasemissioner, der er indberettet inden for rammerne af Den Europæiske Unions emissionshandelssystem, med de drivhusgasemissioner, der er aflagt rapport om i henhold til artikel 26, stk. 3, i forordning (EU) 2018/1999 |
| --- | --- |

f)

en sammenligning af de kontrollerede drivhusgasemissioner, der er indberettet inden for rammerne af Den Europæiske Unions emissionshandelssystem, med de drivhusgasemissioner, der er aflagt rapport om i henhold til artikel 26, stk. 3, i forordning (EU) 2018/1999

| g) | en sammenligning af resultaterne af Eurostats referencetilgang og medlemsstaternes referencetilgang |
| --- | --- |

g)

en sammenligning af resultaterne af Eurostats referencetilgang og medlemsstaternes referencetilgang

| h) | en sammenligning af resultaterne af Eurostats sektortilgang og medlemsstaternes sektortilgang |
| --- | --- |

h)

en sammenligning af resultaterne af Eurostats sektortilgang og medlemsstaternes sektortilgang

| i) | en vurdering af, hvorvidt medlemsstaten har afhjulpet mangler i tidligere indledende kontroller og revisioner foretaget af Unionen og har gennemført henstillinger fra UNFCCC-revisioner |
| --- | --- |

i)

en vurdering af, hvorvidt medlemsstaten har afhjulpet mangler i tidligere indledende kontroller og revisioner foretaget af Unionen og har gennemført henstillinger fra UNFCCC-revisioner

| j) | en vurdering af nøjagtigheden af medlemsstaternes estimater over emissioner fra kilder og optag gennem dræn i forhold til Unionens nøglekategorier |
| --- | --- |

j)

en vurdering af nøjagtigheden af medlemsstaternes estimater over emissioner fra kilder og optag gennem dræn i forhold til Unionens nøglekategorier

| k) | en vurdering af gennemsigtigheden og fuldstændigheden af de metodebeskrivelser, som medlemsstaterne rapporterer for Unionens nøglekategorier |
| --- | --- |

k)

en vurdering af gennemsigtigheden og fuldstændigheden af de metodebeskrivelser, som medlemsstaterne rapporterer for Unionens nøglekategorier

| l) | en vurdering af overvågningen og rapporteringen af emissioner fra kilder og optag gennem dræn i sektoren for arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug (LULUCF) i henhold til del 3 i bilag V til forordning (EU) 2018/1999, herunder fastlæggelse af nøglekategorier, anvendt niveaumetode og en sammenligning af rapporterede aktivitetsdata for arealanvendelse og ændringer i arealanvendelse med oplysninger hidrørende fra Unionens og medlemsstaternes programmer og undersøgelser. |
| --- | --- |

l)

en vurdering af overvågningen og rapporteringen af emissioner fra kilder og optag gennem dræn i sektoren for arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug (LULUCF) i henhold til del 3 i bilag V til forordning (EU) 2018/1999, herunder fastlæggelse af nøglekategorier, anvendt niveaumetode og en sammenligning af rapporterede aktivitetsdata for arealanvendelse og ændringer i arealanvendelse med oplysninger hidrørende fra Unionens og medlemsstaternes programmer og undersøgelser.

Artikel 7

Ophævelse

Delegeret forordning (EU) nr. 666/2014 ophæves med virkning fra den 1. januar 2021, jf. dog overgangsbestemmelserne i nærværende forordnings artikel 8.

Artikel 8

Overgangsbestemmelser

Uanset denne forordnings artikel 7 finder artikel 6 og 7 i delegeret forordning (EU) nr. 666/2014 fortsat anvendelse på rapporter indeholdende data, som kræves for årene 2019 og 2020.

Artikel 9

Ikrafttræden og anvendelse

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Den anvendes fra den 1. januar 2021.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. maj 2020.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 1.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 af 21. maj 2013 om en mekanisme til overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner og rapportering af andre oplysninger vedrørende klimaændringer på nationalt plan og EU-plan og om ophævelse af beslutning nr. 280/2004/EF (EUT L 165 af 18.6.2013, s. 13).

2

(3)  Kolonne »GWP 100-year« i tabel 8.A.1 i tillæg 8.A i rapporten »Climate Change 2013: The Physical Science Basis. Contribution of Working Group I to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change«, s. 731; kan findes på https://www.ipcc.ch/assessment-report/ar5/.

3

(4)  Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 666/2014 af 12. marts 2014 om fastsættelse af væsentlige krav til Unionens opgørelsessystem og om hensyntagen til ændringer i de globale opvarmningspotentialer og internationalt aftalte retningslinjer for opgørelser i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 (EUT L 179 af 19.6.2014, s. 26).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1099/2008 af 22. oktober 2008 om energistatistik (EUT L 304 af 14.11.2008, s. 1).

5

---

BILAG

GLOBALE OPVARMNINGSPOTENTIALER

| Akronym, fællesnavn eller kemisk navn | Globalt opvarmningspotentiale |
| --- | --- |
| Kuldioxid (CO 2) | 1 |
| Metan (CH4) | 28 |
| Dinitrogenoxid (N2O) | 265 |
| Svovlhexafluorid (SF6) | 23 500 |
| Nitrogen trifluorid (NF3) | 16 100 |
| Hydrofluorkarboner (HFC'er): |
| HFC-23 CHF3 | 12 400 |
| HFC-32 CH2F2 | 677 |
| HFC-41 CH3F | 116 |
| HFC-125 CHF2CF3 | 3 170 |
| HFC-134 CHF2CHF2 | 1 120 |
| HFC-134a CH2FCF3 | 1 300 |
| HFC-143 CH2FCHF2 | 328 |
| HFC-143a CH3CF3 | 4 800 |
| HFC-152 CH2FCH2F | 16 |
| HFC-152a CH3CHF2 | 138 |
| HFC-161 CH3CH2F | 4 |
| HFC-227ea CF3CHFCF3 | 3 350 |
| HFC-236cb CF3CF2CH2F | 1 210 |
| HFC-236ea CF3CHFCHF2 | 1 330 |
| HFC-236fa CF3CH2CF3 | 8 060 |
| HFC-245fa CHF2CH2CF3 | 858 |
| HFC-245ca CH2FCF2CHF2 | 716 |
| HFC-365mfc CH3CF2CH2CF3 | 804 |
| HFC-43-10mee CF3CHFCHFCF2CF3 eller (C5H2F10) | 1 650 |
| Perfluorkarboner (PFC'er): |
| PFC-14, Perfluormetan, CF4 | 6 630 |
| PFC-116, Perfluorethan, C2F6 | 11 100 |
| PFC-218, Perfluorpropan, C3F8 | 8 900 |
| PFC-318, Perfluorcyclobutan, c-C4F8 | 9 540 |
| Perfluorcyclopropan c-C3F6 | 9 200 |
| PFC-3-1-10, Decafluorbutan, C4F10 | 9 200 |
| PFC-4-1-12, Dodecafluorpentan, C5F12 | 8 550 |
| PFC-5-1-14, Tetradecafluorhexan, C6F14 | 7 910 |
| PFC-9-1-18, C10F18 | 7 190 |

Akronym, fællesnavn eller kemisk navn

Globalt opvarmningspotentiale

Kuldioxid (CO 2)

1

Metan (CH4)

28

Dinitrogenoxid (N2O)

265

Svovlhexafluorid (SF6)

23 500

Nitrogen trifluorid (NF3)

16 100

Hydrofluorkarboner (HFC'er):

HFC-23 CHF3

12 400

HFC-32 CH2F2

677

HFC-41 CH3F

116

HFC-125 CHF2CF3

3 170

HFC-134 CHF2CHF2

1 120

HFC-134a CH2FCF3

1 300

HFC-143 CH2FCHF2

328

HFC-143a CH3CF3

4 800

HFC-152 CH2FCH2F

16

HFC-152a CH3CHF2

138

HFC-161 CH3CH2F

4

HFC-227ea CF3CHFCF3

3 350

HFC-236cb CF3CF2CH2F

1 210

HFC-236ea CF3CHFCHF2

1 330

HFC-236fa CF3CH2CF3

8 060

HFC-245fa CHF2CH2CF3

858

HFC-245ca CH2FCF2CHF2

716

HFC-365mfc CH3CF2CH2CF3

804

HFC-43-10mee CF3CHFCHFCF2CF3 eller (C5H2F10)

1 650

Perfluorkarboner (PFC'er):

PFC-14, Perfluormetan, CF4

6 630

PFC-116, Perfluorethan, C2F6

11 100

PFC-218, Perfluorpropan, C3F8

8 900

PFC-318, Perfluorcyclobutan, c-C4F8

9 540

Perfluorcyclopropan c-C3F6

9 200

PFC-3-1-10, Decafluorbutan, C4F10

9 200

PFC-4-1-12, Dodecafluorpentan, C5F12

8 550

PFC-5-1-14, Tetradecafluorhexan, C6F14

7 910

PFC-9-1-18, C10F18

7 190

---

| 17.7.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 230/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 230/7

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) 2020/1045

af 13. juli 2020

om forbud mod fiskeri efter almindelig tun i Atlanterhavet øst for 45°V og i Middelhavet fra fartøjer, der fører græsk flag

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en kontrolordning for Unionen med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 36, stk. 2, og

ud fra følgende betragtning[er]:

| (1) | Ved Rådets forordning (EU) 2020/123 (2) er der fastsat kvoter for 2020. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EU) 2020/123 (2) er der fastsat kvoter for 2020.

| (2) | Ifølge de oplysninger Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter almindelig tun i Atlanterhavet øst for 45°V samt i Middelhavet fra fartøjer, der fører græsk flag eller er registreret i Grækenland, nået et sådant omfang, at den kvote, der er tildelt for 2020, er opbrugt. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge de oplysninger Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter almindelig tun i Atlanterhavet øst for 45°V samt i Middelhavet fra fartøjer, der fører græsk flag eller er registreret i Grækenland, nået et sådant omfang, at den kvote, der er tildelt for 2020, er opbrugt.

| (3) | Derfor er det nødvendigt at forbyde fiskeri efter denne bestand — |
| --- | --- |

(3)

Derfor er det nødvendigt at forbyde fiskeri efter denne bestand —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Opbrugt kvote

Den fiskekvote, der for 2020 er tildelt Grækenland for bestanden af almindelig tun i Atlanterhavet øst for 45°V samt i Middelhavet, jf. bilaget, anses for at være opbrugt fra den dato, der er fastsat i bilaget.

Artikel 2

Forbud

Fiskeri efter den bestand, der er omhandlet i artikel 1, fra fartøjer, der fører græsk flag eller er registreret i Grækenland, er forbudt fra den dato, der er fastsat i bilaget. Det er navnlig forbudt at beholde om bord, flytte, omlade eller lande fisk af denne bestand fanget af disse fartøjer efter den pågældende dato.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. juli 2020.

På Kommissionens vegne

For formanden

Virginijus SINKEVIČIUS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets forordning (EU) 2020/123 af 27. januar 2020 om fastsættelse for 2020 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fiskerfartøjer i visse andre farvande (EUT L 25 af 30.1.2020, s. 1).

2

---

BILAG

| Nr. | 08/TQ/123 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Grækenland |
| Bestand | BFT/AE45WM |
| Art | Almindelig tun (Thunnus thynnus) |
| Område | Atlanterhavet øst for 45°V og Middelhavet |
| Dato for fiskestop | 22.6.2020 kl. 2400 |

Nr.

08/TQ/123

Medlemsstat

Grækenland

Bestand

BFT/AE45WM

Art

Almindelig tun (Thunnus thynnus)

Område

Atlanterhavet øst for 45°V og Middelhavet

Dato for fiskestop

22.6.2020 kl. 2400

---

| 17.7.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 230/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 230/9

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) 2020/1046

af 13. juli 2020

om forbud mod fiskeri efter almindelig tun i farvandene omkring bestemte øgrupper for ikkeindustrielle fartøjer, der fører græsk flag

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en kontrolordning for Unionen med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 36, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EU) 2020/123 (2) er der fastsat kvoter for 2020. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EU) 2020/123 (2) er der fastsat kvoter for 2020.

| (2) | Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter almindelig tun i farvandene omkring bestemte øgrupper fra ikkeindustrielle fartøjer, der fører græsk flag eller er registreret i Grækenland, nået et sådant omfang, at den kvote, der er tildelt for 2020, er opbrugt. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter almindelig tun i farvandene omkring bestemte øgrupper fra ikkeindustrielle fartøjer, der fører græsk flag eller er registreret i Grækenland, nået et sådant omfang, at den kvote, der er tildelt for 2020, er opbrugt.

| (3) | Derfor er det nødvendigt at forbyde fiskeri efter denne bestand — |
| --- | --- |

(3)

Derfor er det nødvendigt at forbyde fiskeri efter denne bestand —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Opbrugt kvote

Den fiskekvote, der for 2020 er tildelt Grækenland for bestanden af almindelig tun i farvandene omkring bestemte øgrupper, jf. bilaget, anses for at være opbrugt fra den dato, der er fastsat i bilaget.

Artikel 2

Forbud

Fiskeri efter den bestand, der er omhandlet i artikel 1, fra ikkeindustrielle fartøjer, der fører græsk flag eller er registreret i Grækenland, er forbudt fra den dato, der er fastsat i bilaget. Det er navnlig forbudt at beholde om bord, flytte, omlade eller lande fisk af denne bestand fanget af disse ikkeindustrielle fartøjer efter den pågældende dato.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. juli 2020.

På Kommissionens vegne

For formanden

Virginijus SINKEVIČIUS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets forordning (EU) 2020/123 af 27. januar 2020 om fastsættelse for 2020 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fiskerfartøjer i visse andre farvande (EUT L 25 af 30.1.2020, s. 1).

2

---

BILAG

| Nr. | 07/TQ/123 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Grækenland (ikkeindustrielle fartøjer) |
| Bestand | BFT/AVARCH |
| Art | Almindelig tun (Thunnus thynnus) |
| Område | Bestemte øgrupper i Grækenland (De Joniske Øer), Spanien (De Kanariske Øer) og Portugal (Azorerne og Madeira) |
| Dato for fiskestop | 17.6.2020 kl. 24.00 |

Nr.

07/TQ/123

Medlemsstat

Grækenland (ikkeindustrielle fartøjer)

Bestand

BFT/AVARCH

Art

Almindelig tun (Thunnus thynnus)

Område

Bestemte øgrupper i Grækenland (De Joniske Øer), Spanien (De Kanariske Øer) og Portugal (Azorerne og Madeira)

Dato for fiskestop

17.6.2020 kl. 24.00

---

AFGØRELSER

| 17.7.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 230/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 230/12

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2020/1047

af 15. juli 2020

om tilladelse til, at Portugal godkender biocidholdige produkter, der består af in situ-genereret nitrogen, til beskyttelse af kulturarv

(Kun den portugisiske udgave er autentisk)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 af 22. maj 2012 om tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af biocidholdige produkter (1), særlig artikel 55, stk. 3,

efter høring af Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012 indeholder aktivstoffer, som har en mere gunstig profil vedrørende miljøet eller menneskers eller dyrs sundhed. Produkter, der indeholder disse aktivstoffer, kan derfor godkendes efter en forenklet procedure. Nitrogen er optaget i bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012 med den begrænsning, at det kun må anvendes i begrænsede mængder i klar-til-brug-beholdere. |
| --- | --- |

(1)

Bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012 indeholder aktivstoffer, som har en mere gunstig profil vedrørende miljøet eller menneskers eller dyrs sundhed. Produkter, der indeholder disse aktivstoffer, kan derfor godkendes efter en forenklet procedure. Nitrogen er optaget i bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012 med den begrænsning, at det kun må anvendes i begrænsede mængder i klar-til-brug-beholdere.

| (2) | Jf. artikel 86 i forordning (EU) nr. 528/2012 godkendes nitrogen som aktivstof til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 18 (2), insekticider. Biocidholdige produkter, der består af nitrogen, der er godkendt, er godkendt i flere medlemsstater, herunder Portugal, og leveres i gasflasker (3). |
| --- | --- |

(2)

Jf. artikel 86 i forordning (EU) nr. 528/2012 godkendes nitrogen som aktivstof til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 18 (2), insekticider. Biocidholdige produkter, der består af nitrogen, der er godkendt, er godkendt i flere medlemsstater, herunder Portugal, og leveres i gasflasker (3).

| (3) | Nitrogen kan også genereres in situ fra den omgivende luft. In situ-genereret nitrogen er i øjeblikket ikke godkendt til anvendelse i Unionen og er hverken opført i bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012 eller på listen over aktivstoffer, der indgår i undersøgelsesprogrammet for eksisterende aktivstoffer i biocidholdige produkter, i bilag II til Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1062/2014 (4). |
| --- | --- |

(3)

Nitrogen kan også genereres in situ fra den omgivende luft. In situ-genereret nitrogen er i øjeblikket ikke godkendt til anvendelse i Unionen og er hverken opført i bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012 eller på listen over aktivstoffer, der indgår i undersøgelsesprogrammet for eksisterende aktivstoffer i biocidholdige produkter, i bilag II til Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1062/2014 (4).

| (4) | I henhold til artikel 55, stk. 3, i forordning (EU) nr. 528/2012 indgav Portugal den 11. februar 2020 en ansøgning til Kommissionen om at blive undtaget fra artikel 19, stk. 1, litra a), i nævnte forordning og få tilladelse til at godkende biocidholdige produkter bestående af nitrogen, der er genereret in situ fra den omgivende luft, til beskyttelse af kulturarven (»ansøgningen«). |
| --- | --- |

(4)

I henhold til artikel 55, stk. 3, i forordning (EU) nr. 528/2012 indgav Portugal den 11. februar 2020 en ansøgning til Kommissionen om at blive undtaget fra artikel 19, stk. 1, litra a), i nævnte forordning og få tilladelse til at godkende biocidholdige produkter bestående af nitrogen, der er genereret in situ fra den omgivende luft, til beskyttelse af kulturarven (»ansøgningen«).

| (5) | Kulturarven kan blive skadet af en lang række skadegørere, lige fra insekter til mikroorganismer. Tilstedeværelsen af disse organismer kan ikke alene føre til et tab af selve kulturgenstanden, men indebærer også en risiko for, at skadegørerne spredes til andre genstande i nærheden. Uden en passende behandling kan genstande lide uoprettelig skade og bringe kulturarv i alvorlig fare. |
| --- | --- |

(5)

Kulturarven kan blive skadet af en lang række skadegørere, lige fra insekter til mikroorganismer. Tilstedeværelsen af disse organismer kan ikke alene føre til et tab af selve kulturgenstanden, men indebærer også en risiko for, at skadegørerne spredes til andre genstande i nærheden. Uden en passende behandling kan genstande lide uoprettelig skade og bringe kulturarv i alvorlig fare.

| (6) | In situ-genereret nitrogen anvendes til at skabe en kontrolleret atmosfære med en meget lav koncentration af ilt (anoksi) i permanente eller midlertidigt forseglede behandlingstelte eller -kamre til bekæmpelse af skadegørere på kulturgenstande. Nitrogen adskilles fra den omgivende luft og pumpes ind i behandlingsteltet eller -kammeret, hvor atmosfærens nitrogenindhold øges til omkring 99 %, og ilten derfor reduceres til næsten ingenting. Luftfugtigheden i det nitrogen, der pumpes ind i behandlingsområdet, fastsættes i overensstemmelse med kravene til den genstand, der undergår behandling. Skadegørere kan ikke overleve under de betingelser, der skabes i behandlingsteltet eller -kammeret. |
| --- | --- |

(6)

In situ-genereret nitrogen anvendes til at skabe en kontrolleret atmosfære med en meget lav koncentration af ilt (anoksi) i permanente eller midlertidigt forseglede behandlingstelte eller -kamre til bekæmpelse af skadegørere på kulturgenstande. Nitrogen adskilles fra den omgivende luft og pumpes ind i behandlingsteltet eller -kammeret, hvor atmosfærens nitrogenindhold øges til omkring 99 %, og ilten derfor reduceres til næsten ingenting. Luftfugtigheden i det nitrogen, der pumpes ind i behandlingsområdet, fastsættes i overensstemmelse med kravene til den genstand, der undergår behandling. Skadegørere kan ikke overleve under de betingelser, der skabes i behandlingsteltet eller -kammeret.

| (7) | Som anført i ansøgningen har de seneste årtiers udvikling af teknikken med nitrogenbaseret anoksi til behandling af kulturgenstande gjort det muligt for kulturinstitutioner (museer, arkiver, biblioteker, centre til bevaring/restaurering osv.) at udfase brugen af de meget giftige stoffer, der ellers var blevet anvendt. |
| --- | --- |

(7)

Som anført i ansøgningen har de seneste årtiers udvikling af teknikken med nitrogenbaseret anoksi til behandling af kulturgenstande gjort det muligt for kulturinstitutioner (museer, arkiver, biblioteker, centre til bevaring/restaurering osv.) at udfase brugen af de meget giftige stoffer, der ellers var blevet anvendt.

| (8) | Ifølge de oplysninger, som Portugal har indgivet, synes anvendelsen af in situ-genereret nitrogen at være den eneste effektive metode til at bekæmpe skadegørere, som kan anvendes på samtlige typer materialer og kombinationer af materialer, der er til stede i kulturinstitutioner, uden at ændre genstandenes makroskopiske og molekylære struktur. Denne teknik kan anvendes til behandling af særligt følsomme materialer, såsom etnografika, mumier og samtidskunst, med henblik på deres bevaring. |
| --- | --- |

(8)

Ifølge de oplysninger, som Portugal har indgivet, synes anvendelsen af in situ-genereret nitrogen at være den eneste effektive metode til at bekæmpe skadegørere, som kan anvendes på samtlige typer materialer og kombinationer af materialer, der er til stede i kulturinstitutioner, uden at ændre genstandenes makroskopiske og molekylære struktur. Denne teknik kan anvendes til behandling af særligt følsomme materialer, såsom etnografika, mumier og samtidskunst, med henblik på deres bevaring.

| (9) | Metoden med anoksi eller modificeret/kontrolleret atmosfære er opført i standarden EN 16790:2016 »Bevaring af kulturarv — Integreret skadedyrsbekæmpelse (IPM)«, og nitrogen er i denne standard beskrevet som den »mest anvendte« til at frembringe anoksi. |
| --- | --- |

(9)

Metoden med anoksi eller modificeret/kontrolleret atmosfære er opført i standarden EN 16790:2016 »Bevaring af kulturarv — Integreret skadedyrsbekæmpelse (IPM)«, og nitrogen er i denne standard beskrevet som den »mest anvendte« til at frembringe anoksi.

| (10) | Der findes andre teknikker til bekæmpelse af skadegørere, såsom gammastråling, teknikker bestående af termisk chok (høje og lave temperaturer) og mikrobølger. Desuden kan der anvendes andre aktivstoffer til dette formål. Ifølge Portugal har hver af disse teknikker imidlertid begrænsninger med hensyn til omfanget af de materialer, som de kan anvendes på. |
| --- | --- |

(10)

Der findes andre teknikker til bekæmpelse af skadegørere, såsom gammastråling, teknikker bestående af termisk chok (høje og lave temperaturer) og mikrobølger. Desuden kan der anvendes andre aktivstoffer til dette formål. Ifølge Portugal har hver af disse teknikker imidlertid begrænsninger med hensyn til omfanget af de materialer, som de kan anvendes på.

| (11) | Som anført i ansøgningen anvendes andre aktivstoffer stort set ikke længere i kulturinstitutioner på grund af deres fareprofil. Efter behandling med disse stoffer kan restkoncentrationerne på de behandlede genstande gradvist udledes i miljøet, hvilket indebærer en risiko for menneskers sundhed. Dette er navnlig en relevant problemstilling for kulturinstitutioner, som er åbne for besøgende. |
| --- | --- |

(11)

Som anført i ansøgningen anvendes andre aktivstoffer stort set ikke længere i kulturinstitutioner på grund af deres fareprofil. Efter behandling med disse stoffer kan restkoncentrationerne på de behandlede genstande gradvist udledes i miljøet, hvilket indebærer en risiko for menneskers sundhed. Dette er navnlig en relevant problemstilling for kulturinstitutioner, som er åbne for besøgende.

| (12) | Ifølge oplysningerne, der blev indgivet af Portugal, medfører termiske chok-processer (fryse- eller varmebehandling) uønskede effekter på adskillige materialer. Temperaturstigninger eller -sænkninger kan forårsage uoprettelige skader på kulturarvsgenstande, navnlig hvad angår de organiske bestanddele. Termiske processer er generelt set ikke egnede til behandling af malerier, voks-, olie- eller proteinbundne polykromatiske genstande, eftersom materialernes temperaturafhængige egenskaber kan ændre sig under behandlingen, hvilket kan forårsage uoprettelig skade på genstandene. Derudover kan høje temperaturer opbløde limen i limede genstande, og medføre, at materialer såsom læder og pergament kryber. |
| --- | --- |

(12)

Ifølge oplysningerne, der blev indgivet af Portugal, medfører termiske chok-processer (fryse- eller varmebehandling) uønskede effekter på adskillige materialer. Temperaturstigninger eller -sænkninger kan forårsage uoprettelige skader på kulturarvsgenstande, navnlig hvad angår de organiske bestanddele. Termiske processer er generelt set ikke egnede til behandling af malerier, voks-, olie- eller proteinbundne polykromatiske genstande, eftersom materialernes temperaturafhængige egenskaber kan ændre sig under behandlingen, hvilket kan forårsage uoprettelig skade på genstandene. Derudover kan høje temperaturer opbløde limen i limede genstande, og medføre, at materialer såsom læder og pergament kryber.

| (13) | Ifølge oplysningerne i ansøgningen er anvendelsen af nitrogen i flasker ikke et passende alternativ for kulturinstitutioner, da det medfører praktiske ulemper. De begrænsede mængder i flasker kræver hyppig transport og en separat opbevaringsfacilitet. Endvidere kunne belastningen på gulvene i visse historiske museumsbygninger blive overskredet på grund af vægten af det krævede antal flasker. Behandlingen med nitrogen i flasker ville også medføre øgede omkostninger for kulturinstitutionerne. |
| --- | --- |

(13)

Ifølge oplysningerne i ansøgningen er anvendelsen af nitrogen i flasker ikke et passende alternativ for kulturinstitutioner, da det medfører praktiske ulemper. De begrænsede mængder i flasker kræver hyppig transport og en separat opbevaringsfacilitet. Endvidere kunne belastningen på gulvene i visse historiske museumsbygninger blive overskredet på grund af vægten af det krævede antal flasker. Behandlingen med nitrogen i flasker ville også medføre øgede omkostninger for kulturinstitutionerne.

| (14) | Som anført i ansøgningen har mange kulturinstitutioner i løbet af de sidste årtier investeret i opførelsen af trykkamre og indkøb af nitrogen-generatorer. På grund af dens alsidighed og egnethed til behandling af alle materialer, anvendes anoksi som følge af in situ-genereret nitrogen i bredt omfang til bevaring af kulturgenstande. |
| --- | --- |

(14)

Som anført i ansøgningen har mange kulturinstitutioner i løbet af de sidste årtier investeret i opførelsen af trykkamre og indkøb af nitrogen-generatorer. På grund af dens alsidighed og egnethed til behandling af alle materialer, anvendes anoksi som følge af in situ-genereret nitrogen i bredt omfang til bevaring af kulturgenstande.

| (15) | En anmodning om, at kulturinstitutioner anvender flere forskellige teknikker til at bekæmpe skadegørere — hvor hver teknik er egnet til bestemte materialer og genstande — i stedet for at anvende én teknik, der allerede har været anvendt, og som er egnet til samtlige materialer, vil indebære ekstra omkostninger for kulturinstitutioner og vil gøre det mere kompliceret for dem at nå målet om at udfase brugen af mere farlige aktivstoffer, hvad angår deres integrerede bekæmpelse af skadegørere. |
| --- | --- |

(15)

En anmodning om, at kulturinstitutioner anvender flere forskellige teknikker til at bekæmpe skadegørere — hvor hver teknik er egnet til bestemte materialer og genstande — i stedet for at anvende én teknik, der allerede har været anvendt, og som er egnet til samtlige materialer, vil indebære ekstra omkostninger for kulturinstitutioner og vil gøre det mere kompliceret for dem at nå målet om at udfase brugen af mere farlige aktivstoffer, hvad angår deres integrerede bekæmpelse af skadegørere.

| (16) | Drøftelserne om en mulig undtagelse i henhold til artikel 55, stk. 3, i forordning (EU) nr. 528/2012 vedrørende in situ-genereret nitrogen fandt sted på flere møder (5) i Kommissionens ekspertgruppe, der er sammensat af medlemsstaternes kompetente myndigheder vedrørende biocidholdige produkter i 2019. |
| --- | --- |

(16)

Drøftelserne om en mulig undtagelse i henhold til artikel 55, stk. 3, i forordning (EU) nr. 528/2012 vedrørende in situ-genereret nitrogen fandt sted på flere møder (5) i Kommissionens ekspertgruppe, der er sammensat af medlemsstaternes kompetente myndigheder vedrørende biocidholdige produkter i 2019.

| (17) | Efter modtagelsen af en tidligere og lignende ansøgning fra Østrig om at blive indrømmet en undtagelse vedrørende produkter, der består af in situ-genereret nitrogen, gennemførte Det Europæiske Kemikalieagentur på Kommissionens anmodning en offentlig høring om denne ansøgning, hvor alle interesserede parter kunne fremsætte deres synspunkter. Langt størstedelen af de 1 487 modtagne bemærkninger var til støtte for at indrømme denne undtagelse. Mange af bidragyderne redegjorde for ulemperne ved de alternative teknikker, der er tilgængelige: termiske behandlinger kan være til skade for visse materialer, anvendelse af andre aktivstoffer efterlader giftige restkoncentrationer på artefakter, der derefter gradvist udledes i miljøet, anvendelsen af nitrogen i flasker gør det ikke muligt at kontrollere den relative luftfugtighed i behandlingsområdet, hvilket er nødvendigt ved behandlingen af visse materialer. |
| --- | --- |

(17)

Efter modtagelsen af en tidligere og lignende ansøgning fra Østrig om at blive indrømmet en undtagelse vedrørende produkter, der består af in situ-genereret nitrogen, gennemførte Det Europæiske Kemikalieagentur på Kommissionens anmodning en offentlig høring om denne ansøgning, hvor alle interesserede parter kunne fremsætte deres synspunkter. Langt størstedelen af de 1 487 modtagne bemærkninger var til støtte for at indrømme denne undtagelse. Mange af bidragyderne redegjorde for ulemperne ved de alternative teknikker, der er tilgængelige: termiske behandlinger kan være til skade for visse materialer, anvendelse af andre aktivstoffer efterlader giftige restkoncentrationer på artefakter, der derefter gradvist udledes i miljøet, anvendelsen af nitrogen i flasker gør det ikke muligt at kontrollere den relative luftfugtighed i behandlingsområdet, hvilket er nødvendigt ved behandlingen af visse materialer.

| (18) | To internationale organisationer, der repræsenterer museer og kulturarvssteder — International Council of Museums og International Council on Monuments and Sites — har givet udtryk for, at de agter at indgive en ansøgning om optagelse af in situ-genereret nitrogen i bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012, hvilket ville give medlemsstaterne mulighed for at godkende produkter, der består af in situ-genereret nitrogen, uden at der er behov for en undtagelse i henhold til artikel 55, stk. 3, i nævnte forordning. Det vil dog tage tid at udføre evalueringen af en sådan ansøgning, herunder optagelsen af stoffet i bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012, samt at opnå produktgodkendelserne. |
| --- | --- |

(18)

To internationale organisationer, der repræsenterer museer og kulturarvssteder — International Council of Museums og International Council on Monuments and Sites — har givet udtryk for, at de agter at indgive en ansøgning om optagelse af in situ-genereret nitrogen i bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012, hvilket ville give medlemsstaterne mulighed for at godkende produkter, der består af in situ-genereret nitrogen, uden at der er behov for en undtagelse i henhold til artikel 55, stk. 3, i nævnte forordning. Det vil dog tage tid at udføre evalueringen af en sådan ansøgning, herunder optagelsen af stoffet i bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012, samt at opnå produktgodkendelserne.

| (19) | Ansøgningen viser, at der for øjeblikket ikke findes egnede alternativer i Portugal, eftersom alle de alternative teknikker, der er tilgængelige for øjeblikket, enten er uegnede til behandling af samtlige materialer eller medfører praktiske ulemper. |
| --- | --- |

(19)

Ansøgningen viser, at der for øjeblikket ikke findes egnede alternativer i Portugal, eftersom alle de alternative teknikker, der er tilgængelige for øjeblikket, enten er uegnede til behandling af samtlige materialer eller medfører praktiske ulemper.

| (20) | På grundlag af alle disse argumenter er det hensigtsmæssigt at konkludere, at in situ-genereret nitrogen er afgørende for beskyttelsen af kulturarv i Portugal, og at der ikke findes egnede alternativer. Portugal bør derfor have tilladelse til at godkende tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af biocidholdige produkter bestående af in situ-genereret nitrogen til beskyttelse af kulturarv. |
| --- | --- |

(20)

På grundlag af alle disse argumenter er det hensigtsmæssigt at konkludere, at in situ-genereret nitrogen er afgørende for beskyttelsen af kulturarv i Portugal, og at der ikke findes egnede alternativer. Portugal bør derfor have tilladelse til at godkende tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af biocidholdige produkter bestående af in situ-genereret nitrogen til beskyttelse af kulturarv.

| (21) | Den mulige optagelse af in situ-genereret nitrogen i bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012 og medlemsstaternes efterfølgende godkendelse af produkter bestående af in situ-genereret nitrogen vil tage tid. Det er derfor hensigtsmæssigt at indrømme en undtagelse i en periode, der vil gøre det muligt at afslutte de underliggende procedurer — |
| --- | --- |

(21)

Den mulige optagelse af in situ-genereret nitrogen i bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012 og medlemsstaternes efterfølgende godkendelse af produkter bestående af in situ-genereret nitrogen vil tage tid. Det er derfor hensigtsmæssigt at indrømme en undtagelse i en periode, der vil gøre det muligt at afslutte de underliggende procedurer —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Portugal har tilladelse til at godkende tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af biocidholdige produkter bestående af in situ-genereret nitrogen til beskyttelse af kulturarv frem til den 31. december 2024.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til Den Portugisiske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. juli 2020.

På Kommissionens vegne

Stella KYRIAKIDES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 167 af 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens direktiv 2009/89/EF af 30. juli 2009 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF med henblik på at optage nitrogen som et aktivt stof i bilag I hertil (EUT L 199 af 31.7.2009, s. 19).

2

(3)  Liste over godkendte produkter kan ses på https://echa.europa.eu/fr/information-on-chemicals/biocidal-products

3

(4)  Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1062/2014 af 4. august 2014 om det arbejdsprogram for systematisk undersøgelse af alle eksisterende aktivstoffer i biocidholdige produkter, der er omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 (EUT L 294 af 10.10.2014, s. 1).

4

(5)  Det 83., 84., 85. og 86. møde i Kommissionens ekspertgruppe bestående af repræsentanter for medlemsstaternes kompetente myndigheder til gennemførelse af forordning (EU) nr. 528/2012, som blev afholdt i henholdsvis maj 2019, juli 2019, september 2019 og november 2019. Mødereferaterne kan læses her: https://ec.europa.eu/health/biocides/events_en#anchor0.

5

---

| 17.7.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 230/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 230/15

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2020/1048

af 15. juli 2020

om tilladelse til, at Østrig godkender biocidholdige produkter, der består af in situ-genereret nitrogen, til beskyttelse af kulturarv

(meddelt under nummer C(2020) 4724)

(Kun den tyske udgave er autentisk)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 af 22. maj 2012 om tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af biocidholdige produkter (1), særlig artikel 55, stk. 3,

efter høring af Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012 indeholder aktivstoffer, som har en mere gunstig profil vedrørende miljøet eller menneskers eller dyrs sundhed. Produkter, der indeholder disse aktivstoffer, kan derfor godkendes efter en forenklet procedure. Nitrogen er optaget i bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012 med den begrænsning, at det kun må anvendes i begrænsede mængder i klar-til-brug-beholdere. |
| --- | --- |

(1)

Bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012 indeholder aktivstoffer, som har en mere gunstig profil vedrørende miljøet eller menneskers eller dyrs sundhed. Produkter, der indeholder disse aktivstoffer, kan derfor godkendes efter en forenklet procedure. Nitrogen er optaget i bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012 med den begrænsning, at det kun må anvendes i begrænsede mængder i klar-til-brug-beholdere.

| (2) | Jf. artikel 86 i forordning (EU) nr. 528/2012 godkendes nitrogen som aktivstof til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 18 (2), insekticider. Biocidholdige produkter, der består af nitrogen, der er godkendt, er godkendt i flere medlemsstater, herunder Østrig, og leveres i gasflasker (3). |
| --- | --- |

(2)

Jf. artikel 86 i forordning (EU) nr. 528/2012 godkendes nitrogen som aktivstof til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 18 (2), insekticider. Biocidholdige produkter, der består af nitrogen, der er godkendt, er godkendt i flere medlemsstater, herunder Østrig, og leveres i gasflasker (3).

| (3) | Nitrogen kan også genereres in situ fra den omgivende luft. In situ-genereret nitrogen er i øjeblikket ikke godkendt til anvendelse i Unionen og er hverken opført i bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012 eller på listen over aktivstoffer, der indgår i undersøgelsesprogrammet for eksisterende aktivstoffer i biocidholdige produkter, i bilag II til Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1062/2014 (4). |
| --- | --- |

(3)

Nitrogen kan også genereres in situ fra den omgivende luft. In situ-genereret nitrogen er i øjeblikket ikke godkendt til anvendelse i Unionen og er hverken opført i bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012 eller på listen over aktivstoffer, der indgår i undersøgelsesprogrammet for eksisterende aktivstoffer i biocidholdige produkter, i bilag II til Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1062/2014 (4).

| (4) | I henhold til artikel 55, stk. 3, i forordning (EU) nr. 528/2012 indgav Østrig den 26. juni 2019 en ansøgning til Kommissionen om at blive undtaget fra artikel 19, stk. 1, litra a), i nævnte forordning og få tilladelse til at godkende biocidholdige produkter bestående af nitrogen, der er genereret in situ fra den omgivende luft, til beskyttelse af kulturarven (»ansøgningen«). Yderligere oplysninger om museers anvendelse af in situ-genereret nitrogen samt om, at der ikke findes egnede alternativer, blev fremlagt af Østrig i en skrivelse af 3. september 2019. |
| --- | --- |

(4)

I henhold til artikel 55, stk. 3, i forordning (EU) nr. 528/2012 indgav Østrig den 26. juni 2019 en ansøgning til Kommissionen om at blive undtaget fra artikel 19, stk. 1, litra a), i nævnte forordning og få tilladelse til at godkende biocidholdige produkter bestående af nitrogen, der er genereret in situ fra den omgivende luft, til beskyttelse af kulturarven (»ansøgningen«). Yderligere oplysninger om museers anvendelse af in situ-genereret nitrogen samt om, at der ikke findes egnede alternativer, blev fremlagt af Østrig i en skrivelse af 3. september 2019.

| (5) | Kulturarven kan blive skadet af en lang række skadegørere, lige fra insekter til mikroorganismer. Tilstedeværelsen af disse organismer kan ikke alene føre til et tab af selve kulturgenstanden, men indebærer også en risiko for, at skadegørerne spredes til andre genstande i nærheden. Uden en passende behandling kan genstande lide uoprettelig skade og bringe kulturarv i alvorlig fare. |
| --- | --- |

(5)

Kulturarven kan blive skadet af en lang række skadegørere, lige fra insekter til mikroorganismer. Tilstedeværelsen af disse organismer kan ikke alene føre til et tab af selve kulturgenstanden, men indebærer også en risiko for, at skadegørerne spredes til andre genstande i nærheden. Uden en passende behandling kan genstande lide uoprettelig skade og bringe kulturarv i alvorlig fare.

| (6) | In situ-genereret nitrogen anvendes til at skabe en kontrolleret atmosfære med en meget lav koncentration af ilt (anoksi) i permanente eller midlertidigt forseglede behandlingstelte eller -kamre til bekæmpelse af skadegørere på kulturgenstande. Nitrogen adskilles fra den omgivende luft og pumpes ind i behandlingsteltet eller -kammeret, hvor atmosfærens nitrogenindhold øges til omkring 99 %, og ilten derfor reduceres til næsten ingenting. Luftfugtigheden i det nitrogen, der pumpes ind i behandlingsområdet, fastsættes i overensstemmelse med kravene til den genstand, der undergår behandling. Skadegørere kan ikke overleve under de betingelser, der skabes i behandlingsteltet eller -kammeret. |
| --- | --- |

(6)

In situ-genereret nitrogen anvendes til at skabe en kontrolleret atmosfære med en meget lav koncentration af ilt (anoksi) i permanente eller midlertidigt forseglede behandlingstelte eller -kamre til bekæmpelse af skadegørere på kulturgenstande. Nitrogen adskilles fra den omgivende luft og pumpes ind i behandlingsteltet eller -kammeret, hvor atmosfærens nitrogenindhold øges til omkring 99 %, og ilten derfor reduceres til næsten ingenting. Luftfugtigheden i det nitrogen, der pumpes ind i behandlingsområdet, fastsættes i overensstemmelse med kravene til den genstand, der undergår behandling. Skadegørere kan ikke overleve under de betingelser, der skabes i behandlingsteltet eller -kammeret.

| (7) | Ifølge de oplysninger, som Østrig har indgivet, synes anvendelsen af in situ-genereret nitrogen at være den eneste effektive metode til at bekæmpe skadegørere, som kan anvendes på samtlige typer materialer og kombinationer af materialer, der er til stede på museumssamlinger og -udstillinger og på kulturarvssteder, uden at skade dem, og som er effektivt mod alle kendte skadegørere på kulturgenstande i alle udviklingsstadier. |
| --- | --- |

(7)

Ifølge de oplysninger, som Østrig har indgivet, synes anvendelsen af in situ-genereret nitrogen at være den eneste effektive metode til at bekæmpe skadegørere, som kan anvendes på samtlige typer materialer og kombinationer af materialer, der er til stede på museumssamlinger og -udstillinger og på kulturarvssteder, uden at skade dem, og som er effektivt mod alle kendte skadegørere på kulturgenstande i alle udviklingsstadier.

| (8) | Metoden med anoksi eller modificeret/kontrolleret atmosfære er opført i standarden EN 16790:2016 »Bevaring af kulturarv — Integreret skadedyrsbekæmpelse (IPM)« og nitrogen er i denne standard beskrevet som den »mest anvendte« til at frembringe anoksi. |
| --- | --- |

(8)

Metoden med anoksi eller modificeret/kontrolleret atmosfære er opført i standarden EN 16790:2016 »Bevaring af kulturarv — Integreret skadedyrsbekæmpelse (IPM)« og nitrogen er i denne standard beskrevet som den »mest anvendte« til at frembringe anoksi.

| (9) | Der findes andre teknikker til bekæmpelse af skadegørere, såsom behandling med lav temperatur, varmebehandling, varmluftsbehandling med kontrolleret luftfugtighed. Desuden kan der anvendes andre biocidaktivstoffer. Ifølge Østrig har hver af disse teknikker imidlertid begrænsninger i form af skader, der kan forekomme på visse materialer under behandlingen, og ingen af dem kan derfor anvendes til behandling af samtlige typer materialer og kombinationer af materialer. |
| --- | --- |

(9)

Der findes andre teknikker til bekæmpelse af skadegørere, såsom behandling med lav temperatur, varmebehandling, varmluftsbehandling med kontrolleret luftfugtighed. Desuden kan der anvendes andre biocidaktivstoffer. Ifølge Østrig har hver af disse teknikker imidlertid begrænsninger i form af skader, der kan forekomme på visse materialer under behandlingen, og ingen af dem kan derfor anvendes til behandling af samtlige typer materialer og kombinationer af materialer.

| (10) | Ifølge de oplysninger, som Østrig har indgivet, er termiske processer, dvs. fryse- eller varmebehandling, ikke egnede til behandling af en række genstande, heriblandt malerier, voks-, olie- eller proteinbundne polykromatiske genstande, limede genstande, genstande af læder eller skind, fotomateriale, nye ubehandlede trægenstande, nyistandsatte genstande, genstande under spænding. På grund af den forskellige termiske konduktivitet og termiske ekspansion af forskellige materialer kan den mekaniske belastning, der forårsages af udvidelsen, desuden være til fare for skrøbelige genstande, der er fremstillet af blandede materialer. |
| --- | --- |

(10)

Ifølge de oplysninger, som Østrig har indgivet, er termiske processer, dvs. fryse- eller varmebehandling, ikke egnede til behandling af en række genstande, heriblandt malerier, voks-, olie- eller proteinbundne polykromatiske genstande, limede genstande, genstande af læder eller skind, fotomateriale, nye ubehandlede trægenstande, nyistandsatte genstande, genstande under spænding. På grund af den forskellige termiske konduktivitet og termiske ekspansion af forskellige materialer kan den mekaniske belastning, der forårsages af udvidelsen, desuden være til fare for skrøbelige genstande, der er fremstillet af blandede materialer.

| (11) | Det fremgår af ansøgningen, at anvendelsen af biocidholdige produkter, der indeholder andre aktivstoffer, der er tilgængelige på det østrigske marked, kan ændre genstandene på en kemisk måde og kan skade genstandene, afhængigt af materialernes følsomhed. |
| --- | --- |

(11)

Det fremgår af ansøgningen, at anvendelsen af biocidholdige produkter, der indeholder andre aktivstoffer, der er tilgængelige på det østrigske marked, kan ændre genstandene på en kemisk måde og kan skade genstandene, afhængigt af materialernes følsomhed.

| (12) | Hvad angår IPM har museer samtidig til hensigt at bevæge sig væk fra brugen af mere farlige aktivstoffer til beskyttelse af kulturarven. |
| --- | --- |

(12)

Hvad angår IPM har museer samtidig til hensigt at bevæge sig væk fra brugen af mere farlige aktivstoffer til beskyttelse af kulturarven.

| (13) | Ifølge oplysningerne i ansøgningen er anvendelsen af nitrogen i flasker ikke et passende alternativ for museer og kulturarvssteder, da det medfører praktiske ulemper. De begrænsede mængder i flasker kræver hyppig transport og en separat opbevaringsfacilitet. Endvidere fremgår det af oplysningerne i ansøgningen, at belastningen på gulvene i visse historiske museumsbygninger kunne blive overskredet på grund af vægten af det krævede antal flasker. |
| --- | --- |

(13)

Ifølge oplysningerne i ansøgningen er anvendelsen af nitrogen i flasker ikke et passende alternativ for museer og kulturarvssteder, da det medfører praktiske ulemper. De begrænsede mængder i flasker kræver hyppig transport og en separat opbevaringsfacilitet. Endvidere fremgår det af oplysningerne i ansøgningen, at belastningen på gulvene i visse historiske museumsbygninger kunne blive overskredet på grund af vægten af det krævede antal flasker.

| (14) | En anmodning om, at museer og kulturarvssteder anvender flere forskellige teknikker til at bekæmpe skadegørere — hvor hver teknik er egnet til bestemte materialer og genstande — i stedet for at anvende én teknik, der allerede har været anvendt, og som er egnet til samtlige materialer, vil indebære ekstra omkostninger for museer og kulturarvssteder og vil gøre det mere kompliceret for disse brugere at nå målet om at bevæge sig væk fra brugen af mere farlige aktivstoffer, hvad angår deres IPM. |
| --- | --- |

(14)

En anmodning om, at museer og kulturarvssteder anvender flere forskellige teknikker til at bekæmpe skadegørere — hvor hver teknik er egnet til bestemte materialer og genstande — i stedet for at anvende én teknik, der allerede har været anvendt, og som er egnet til samtlige materialer, vil indebære ekstra omkostninger for museer og kulturarvssteder og vil gøre det mere kompliceret for disse brugere at nå målet om at bevæge sig væk fra brugen af mere farlige aktivstoffer, hvad angår deres IPM.

| (15) | Drøftelserne om en mulig undtagelse i henhold til artikel 55, stk. 3, i forordning (EU) nr. 528/2012 vedrørende in situ-genereret nitrogen fandt sted på flere møder (5) i Kommissionens ekspertgruppe, der er sammensat af medlemsstaternes kompetente myndigheder vedrørende biocidholdige produkter i 2019. |
| --- | --- |

(15)

Drøftelserne om en mulig undtagelse i henhold til artikel 55, stk. 3, i forordning (EU) nr. 528/2012 vedrørende in situ-genereret nitrogen fandt sted på flere møder (5) i Kommissionens ekspertgruppe, der er sammensat af medlemsstaternes kompetente myndigheder vedrørende biocidholdige produkter i 2019.

| (16) | Desuden gennemførte Det Europæiske Kemikalieagentur på Kommissionens anmodning en offentlig høring om ansøgningen, hvor alle interesserede parter fik mulighed for at fremsætte deres synspunkter. Langt størstedelen af de 1 487 modtagne bemærkninger var til støtte for at indrømme denne undtagelse. Mange af bidragyderne redegjorde for ulemperne ved de alternative teknikker, der er tilgængelige: termiske behandlinger kan være til skade for visse materialer, anvendelse af andre aktivstoffer efterlader giftige restkoncentrationer på artefakter, der derefter gradvist udledes i miljøet, anvendelsen af nitrogen i flasker gør det ikke muligt at kontrollere den relative luftfugtighed i behandlingsområdet, hvilket er nødvendigt ved behandlingen af visse materialer. |
| --- | --- |

(16)

Desuden gennemførte Det Europæiske Kemikalieagentur på Kommissionens anmodning en offentlig høring om ansøgningen, hvor alle interesserede parter fik mulighed for at fremsætte deres synspunkter. Langt størstedelen af de 1 487 modtagne bemærkninger var til støtte for at indrømme denne undtagelse. Mange af bidragyderne redegjorde for ulemperne ved de alternative teknikker, der er tilgængelige: termiske behandlinger kan være til skade for visse materialer, anvendelse af andre aktivstoffer efterlader giftige restkoncentrationer på artefakter, der derefter gradvist udledes i miljøet, anvendelsen af nitrogen i flasker gør det ikke muligt at kontrollere den relative luftfugtighed i behandlingsområdet, hvilket er nødvendigt ved behandlingen af visse materialer.

| (17) | To internationale organisationer, der repræsenterer museer og kulturarvssteder — International Council of Museums og International Council on Monuments and Sites — har givet udtryk for, at de agter at indgive en ansøgning om optagelse af in situ-genereret nitrogen i bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012, hvilket ville give medlemsstaterne mulighed for at godkende produkter, der består af in situ-genereret nitrogen, uden at der er behov for en undtagelse i henhold til artikel 55, stk. 3, i nævnte forordning. Det vil dog tage tid at udføre evalueringen af en sådan ansøgning, herunder optagelsen af stoffet i bilag I, samt at opnå produktgodkendelserne. |
| --- | --- |

(17)

To internationale organisationer, der repræsenterer museer og kulturarvssteder — International Council of Museums og International Council on Monuments and Sites — har givet udtryk for, at de agter at indgive en ansøgning om optagelse af in situ-genereret nitrogen i bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012, hvilket ville give medlemsstaterne mulighed for at godkende produkter, der består af in situ-genereret nitrogen, uden at der er behov for en undtagelse i henhold til artikel 55, stk. 3, i nævnte forordning. Det vil dog tage tid at udføre evalueringen af en sådan ansøgning, herunder optagelsen af stoffet i bilag I, samt at opnå produktgodkendelserne.

| (18) | Både ansøgningen og de yderligere oplysninger, Østrig har indgivet, viser, at der for øjeblikket ikke findes egnede alternativer i Østrig, eftersom alle de alternative teknikker, der er tilgængelige for øjeblikket, enten er uegnede til behandling af samtlige materialer eller medfører praktiske ulemper. |
| --- | --- |

(18)

Både ansøgningen og de yderligere oplysninger, Østrig har indgivet, viser, at der for øjeblikket ikke findes egnede alternativer i Østrig, eftersom alle de alternative teknikker, der er tilgængelige for øjeblikket, enten er uegnede til behandling af samtlige materialer eller medfører praktiske ulemper.

| (19) | På grundlag af alle disse argumenter er det hensigtsmæssigt at konkludere, at in situ-genereret nitrogen er afgørende for beskyttelsen af kulturarv i Østrig, og at der ikke findes egnede alternativer. Østrig bør derfor have tilladelse til at godkende tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af biocidholdige produkter bestående af in situ-genereret nitrogen til beskyttelse af kulturarv. |
| --- | --- |

(19)

På grundlag af alle disse argumenter er det hensigtsmæssigt at konkludere, at in situ-genereret nitrogen er afgørende for beskyttelsen af kulturarv i Østrig, og at der ikke findes egnede alternativer. Østrig bør derfor have tilladelse til at godkende tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af biocidholdige produkter bestående af in situ-genereret nitrogen til beskyttelse af kulturarv.

| (20) | Den mulige optagelse af in situ-genereret nitrogen i bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012 og medlemsstaternes efterfølgende godkendelse af produkter bestående af in situ-genereret nitrogen vil tage tid. Det er derfor hensigtsmæssigt at indrømme en undtagelse i en periode, der vil gøre det muligt at afslutte de underliggende procedurer — |
| --- | --- |

(20)

Den mulige optagelse af in situ-genereret nitrogen i bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012 og medlemsstaternes efterfølgende godkendelse af produkter bestående af in situ-genereret nitrogen vil tage tid. Det er derfor hensigtsmæssigt at indrømme en undtagelse i en periode, der vil gøre det muligt at afslutte de underliggende procedurer —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Østrig har tilladelse til at godkende tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af biocidholdige produkter bestående af in situ-genereret nitrogen til beskyttelse af kulturarv frem til den 31. december 2024.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til Østrig.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. juli 2020.

På Kommissionens vegne

Stella KYRIAKIDES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 167 af 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens direktiv 2009/89/EF af 30. juli 2009 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF med henblik på at optage nitrogen som et aktivt stof i bilag I hertil (EUT L 199 af 31.7.2009, s. 19).

2

(3)  Liste over godkendte produkter kan ses på https://echa.europa.eu/fr/information-on-chemicals/biocidal-products

3

(4)  Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1062/2014 af 4. august 2014 om det arbejdsprogram for systematisk undersøgelse af alle eksisterende aktivstoffer i biocidholdige produkter, der er omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 (EUT L 294 af 10.10.2014, s. 1).

4

(5)  Det 83., 84., 85. og 86. møde i Kommissionens ekspertgruppe bestående af repræsentanter for medlemsstaternes kompetente myndigheder til gennemførelse af forordning (EU) nr. 528/2012, som blev afholdt i henholdsvis maj 2019, juli 2019, september 2019 og november 2019. Mødereferaterne kan læses her: https://ec.europa.eu/health/biocides/events_en#anchor0.

5

---

| 17.7.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 230/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 230/18

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2020/1049

af 15. juli 2020

om tilladelse til, at Frankrig godkender biocidholdige produkter, der består af in situ-genereret nitrogen, til beskyttelse af kulturarv

(meddelt under nummer C(2020) 4715)

(Kun den franske udgave er autentisk)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 af 22. maj 2012 om tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af biocidholdige produkter (1), særlig artikel 55, stk. 3,

efter høring af Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012 indeholder aktivstoffer, som har en mere gunstig profil vedrørende miljøet eller menneskers eller dyrs sundhed end de mere farlige kemikalier har. Produkter, der indeholder disse aktivstoffer, kan derfor godkendes efter en forenklet procedure. Nitrogen er optaget i bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012 med den begrænsning, at det kun må anvendes i begrænsede mængder i klar-til-brug-beholdere. |
| --- | --- |

(1)

Bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012 indeholder aktivstoffer, som har en mere gunstig profil vedrørende miljøet eller menneskers eller dyrs sundhed end de mere farlige kemikalier har. Produkter, der indeholder disse aktivstoffer, kan derfor godkendes efter en forenklet procedure. Nitrogen er optaget i bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012 med den begrænsning, at det kun må anvendes i begrænsede mængder i klar-til-brug-beholdere.

| (2) | Jf. artikel 86 i forordning (EU) nr. 528/2012 godkendes nitrogen også som aktivstof til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 18, insekticider (2). Biocidholdige produkter, der består af nitrogen, der er godkendt, er godkendt i flere medlemsstater, herunder Frankrig, og leveres i gasflasker (3). |
| --- | --- |

(2)

Jf. artikel 86 i forordning (EU) nr. 528/2012 godkendes nitrogen også som aktivstof til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 18, insekticider (2). Biocidholdige produkter, der består af nitrogen, der er godkendt, er godkendt i flere medlemsstater, herunder Frankrig, og leveres i gasflasker (3).

| (3) | Nitrogen kan også genereres in situ fra den omgivende luft. In situ-genereret nitrogen er i øjeblikket ikke godkendt til anvendelse i Unionen og er hverken opført i bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012 eller på listen over aktivstoffer, der indgår i undersøgelsesprogrammet for eksisterende aktivstoffer i biocidholdige produkter, i bilag II til Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1062/2014 (4). |
| --- | --- |

(3)

Nitrogen kan også genereres in situ fra den omgivende luft. In situ-genereret nitrogen er i øjeblikket ikke godkendt til anvendelse i Unionen og er hverken opført i bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012 eller på listen over aktivstoffer, der indgår i undersøgelsesprogrammet for eksisterende aktivstoffer i biocidholdige produkter, i bilag II til Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1062/2014 (4).

| (4) | I henhold til artikel 55, stk. 3, i forordning (EU) nr. 528/2012 indgav Frankrig den 14. januar 2020 en ansøgning til Kommissionen om at blive undtaget fra artikel 19, stk. 1, litra a), i nævnte forordning og få tilladelse til at godkende biocidholdige produkter bestående af nitrogen, der er genereret in situ fra den omgivende luft, til beskyttelse af kulturarven (»ansøgningen«). |
| --- | --- |

(4)

I henhold til artikel 55, stk. 3, i forordning (EU) nr. 528/2012 indgav Frankrig den 14. januar 2020 en ansøgning til Kommissionen om at blive undtaget fra artikel 19, stk. 1, litra a), i nævnte forordning og få tilladelse til at godkende biocidholdige produkter bestående af nitrogen, der er genereret in situ fra den omgivende luft, til beskyttelse af kulturarven (»ansøgningen«).

| (5) | Kulturarven kan blive skadet af en lang række skadegørere, lige fra insekter til mikroorganismer. Tilstedeværelsen af disse organismer kan ikke alene føre til et tab af selve kulturgenstanden, men indebærer også en risiko for, at skadegørerne spredes til andre genstande i nærheden. Uden en passende behandling kan genstande lide uoprettelig skade og bringe kulturarv i alvorlig fare. |
| --- | --- |

(5)

Kulturarven kan blive skadet af en lang række skadegørere, lige fra insekter til mikroorganismer. Tilstedeværelsen af disse organismer kan ikke alene føre til et tab af selve kulturgenstanden, men indebærer også en risiko for, at skadegørerne spredes til andre genstande i nærheden. Uden en passende behandling kan genstande lide uoprettelig skade og bringe kulturarv i alvorlig fare.

| (6) | In situ-genereret nitrogen anvendes til at skabe en kontrolleret atmosfære med en meget lav koncentration af ilt (anoksi) i permanente eller midlertidigt forseglede behandlingstelte eller -kamre til bekæmpelse af skadegørere på kulturgenstande. Nitrogen adskilles fra den omgivende luft og pumpes ind i behandlingsteltet eller -kammeret, hvor atmosfærens nitrogenindhold øges til omkring 99 %, og ilten derfor reduceres til næsten ingenting. Luftfugtigheden i det nitrogen, der pumpes ind i behandlingsområdet, fastsættes i overensstemmelse med kravene til den genstand, der undergår behandling. Skadegørere kan ikke overleve under de betingelser, der skabes i behandlingsteltet eller -kammeret. |
| --- | --- |

(6)

In situ-genereret nitrogen anvendes til at skabe en kontrolleret atmosfære med en meget lav koncentration af ilt (anoksi) i permanente eller midlertidigt forseglede behandlingstelte eller -kamre til bekæmpelse af skadegørere på kulturgenstande. Nitrogen adskilles fra den omgivende luft og pumpes ind i behandlingsteltet eller -kammeret, hvor atmosfærens nitrogenindhold øges til omkring 99 %, og ilten derfor reduceres til næsten ingenting. Luftfugtigheden i det nitrogen, der pumpes ind i behandlingsområdet, fastsættes i overensstemmelse med kravene til den genstand, der undergår behandling. Skadegørere kan ikke overleve under de betingelser, der skabes i behandlingsteltet eller -kammeret.

| (7) | Ifølge de oplysninger, som Frankrig har indgivet, synes anvendelsen af in situ-genereret nitrogen at være den eneste effektive metode til at bekæmpe skadegørere, som kan anvendes på samtlige typer materialer og kombinationer af materialer, der er til stede på museumssamlinger og -udstillinger og på kulturarvssteder, uden at skade dem til en overkommelig pris. |
| --- | --- |

(7)

Ifølge de oplysninger, som Frankrig har indgivet, synes anvendelsen af in situ-genereret nitrogen at være den eneste effektive metode til at bekæmpe skadegørere, som kan anvendes på samtlige typer materialer og kombinationer af materialer, der er til stede på museumssamlinger og -udstillinger og på kulturarvssteder, uden at skade dem til en overkommelig pris.

| (8) | Metoden med anoksi eller modificeret/kontrolleret atmosfære er opført i standarden EN 16790:2016 »Bevaring af kulturarv — Integreret skadedyrsbekæmpelse (IPM)«, og nitrogen er i denne standard beskrevet som den »mest anvendte« til at frembringe anoksi. |
| --- | --- |

(8)

Metoden med anoksi eller modificeret/kontrolleret atmosfære er opført i standarden EN 16790:2016 »Bevaring af kulturarv — Integreret skadedyrsbekæmpelse (IPM)«, og nitrogen er i denne standard beskrevet som den »mest anvendte« til at frembringe anoksi.

| (9) | Der findes andre teknikker til bekæmpelse af skadegørere, såsom behandling med lav temperatur, varmebehandling, gammastråling. Desuden kan der anvendes andre aktivstoffer. Ifølge Frankrig har hver af disse teknikker imidlertid begrænsninger i form af skader, der kan forekomme i forbindelse med visse materialer under behandlingen, og ingen af dem kan derfor anvendes til behandling af samtlige typer materialer og kombinationer af materialer. |
| --- | --- |

(9)

Der findes andre teknikker til bekæmpelse af skadegørere, såsom behandling med lav temperatur, varmebehandling, gammastråling. Desuden kan der anvendes andre aktivstoffer. Ifølge Frankrig har hver af disse teknikker imidlertid begrænsninger i form af skader, der kan forekomme i forbindelse med visse materialer under behandlingen, og ingen af dem kan derfor anvendes til behandling af samtlige typer materialer og kombinationer af materialer.

| (10) | Ifølge de oplysninger Frankrig har indgivet om teknikken for bekæmpelse af skadegørere med kolde temperaturer er det tvivlsomt om denne teknik er egnet til alle samlinger af både kunstværker og kunsthåndværk. Ved værker i laminerede materialer (malede, lakerede eller voksbehandlede, værker med intarsia eller indlægning af tråd) kan denne teknik medføre en risiko for at skade disse genstande. Hvad angår bevaring af kulturarv, som er omfattet af den nationale opgørelse, er den slags tvivl ikke tilladt i henhold til de nationale bevaringspolitikker, der gælder for institutioner, der opbevarer offentlige samlinger. |
| --- | --- |

(10)

Ifølge de oplysninger Frankrig har indgivet om teknikken for bekæmpelse af skadegørere med kolde temperaturer er det tvivlsomt om denne teknik er egnet til alle samlinger af både kunstværker og kunsthåndværk. Ved værker i laminerede materialer (malede, lakerede eller voksbehandlede, værker med intarsia eller indlægning af tråd) kan denne teknik medføre en risiko for at skade disse genstande. Hvad angår bevaring af kulturarv, som er omfattet af den nationale opgørelse, er den slags tvivl ikke tilladt i henhold til de nationale bevaringspolitikker, der gælder for institutioner, der opbevarer offentlige samlinger.

| (11) | Som anført i ansøgningen er bekæmpelse af skadegørere med høje temperaturer ikke bredt anvendt af kulturarvsinstitutioner. Ligesom ved bekæmpelse af skadegørere med lave temperaturer er der bekymringer over virkningen af varmebehandling på stratificerede materialer. Desuden er der ved varmebehandling yderligere risiko for adhæsionstab i klæbemidler, for opblødning af elementer, der indeholder voks, og for at tidligere anvendte kemikalier kommer frem til overfladen igen, hvilket kan efterlade pletter på genstandens overflade. |
| --- | --- |

(11)

Som anført i ansøgningen er bekæmpelse af skadegørere med høje temperaturer ikke bredt anvendt af kulturarvsinstitutioner. Ligesom ved bekæmpelse af skadegørere med lave temperaturer er der bekymringer over virkningen af varmebehandling på stratificerede materialer. Desuden er der ved varmebehandling yderligere risiko for adhæsionstab i klæbemidler, for opblødning af elementer, der indeholder voks, og for at tidligere anvendte kemikalier kommer frem til overfladen igen, hvilket kan efterlade pletter på genstandens overflade.

| (12) | Ifølge oplysningerne i ansøgningen kræver teknikken med gammastråling særligt udstyr, der kan imødekomme særlige sikkerhedskrav, for at kunne gennemføre teknikken, og dette kræver avancerede færdigheder. Det er derfor en dyr teknik, der er vanskelig at udføre. Derudover er denne teknik ikke egnet til gennemsigtige eller gennemskinnelige materialer, som har en tendens til at blive matte eller misfarvede, når de udsættes for gammastråling. |
| --- | --- |

(12)

Ifølge oplysningerne i ansøgningen kræver teknikken med gammastråling særligt udstyr, der kan imødekomme særlige sikkerhedskrav, for at kunne gennemføre teknikken, og dette kræver avancerede færdigheder. Det er derfor en dyr teknik, der er vanskelig at udføre. Derudover er denne teknik ikke egnet til gennemsigtige eller gennemskinnelige materialer, som har en tendens til at blive matte eller misfarvede, når de udsættes for gammastråling.

| (13) | I ansøgningen påvises det, at anvendelsen af biocidholdige produkter, der indeholder andre aktivstoffer, der er tilgængelige på det franske marked, efterlader restkoncentrationer på de behandlede værker, der kan udledes i miljøet, hvilket indebærer en risiko for menneskers sundhed. Desuden har disse stoffer væsentlige ulemper, hvad angår den fysiske bevaring af kulturelle værker, eftersom mange af dem kan medføre ændringer i farven, olieholdige eller klæbrige ekssudater, overfladekrystalliseringer eller ændringer af DNA i materialer af animalsk oprindelse. |
| --- | --- |

(13)

I ansøgningen påvises det, at anvendelsen af biocidholdige produkter, der indeholder andre aktivstoffer, der er tilgængelige på det franske marked, efterlader restkoncentrationer på de behandlede værker, der kan udledes i miljøet, hvilket indebærer en risiko for menneskers sundhed. Desuden har disse stoffer væsentlige ulemper, hvad angår den fysiske bevaring af kulturelle værker, eftersom mange af dem kan medføre ændringer i farven, olieholdige eller klæbrige ekssudater, overfladekrystalliseringer eller ændringer af DNA i materialer af animalsk oprindelse.

| (14) | Hvad angår IPM ved beskyttelse af kulturarv har et stigende antal kulturarvsinstitutioner i de seneste årtier ønsket at udfase brugen af potentielt farlige kemikalier og i stedet anvende løsninger, der indebærer teknikker — såsom anoksi — der er mere nænsomme mod kulturarvssamlingerne og mindre skadelige for de personer, der arbejder med dem. |
| --- | --- |

(14)

Hvad angår IPM ved beskyttelse af kulturarv har et stigende antal kulturarvsinstitutioner i de seneste årtier ønsket at udfase brugen af potentielt farlige kemikalier og i stedet anvende løsninger, der indebærer teknikker — såsom anoksi — der er mere nænsomme mod kulturarvssamlingerne og mindre skadelige for de personer, der arbejder med dem.

| (15) | Ifølge oplysningerne i ansøgningen er anvendelsen af nitrogen i flasker ikke et passende alternativ for museer og kulturarvssteder, da det medfører praktiske og økonomiske ulemper. De begrænsede mængder i flasker kræver hyppig transport og en separat opbevaringsfacilitet. Opbevaringen af et større antal flasker udgør en sikkerhedsrisiko på grund af tilstedeværelsen af gas under tryk. Anoksi forårsaget af in situ-genereret nitrogen medfører lavere omkostninger for kulturarvsinstitutioner sammenlignet med brugen af nitrogen i flasker. Ud over den oprindelige investering i trykkammer og generatorer til in situ-generereret nitrogen, er der ingen andre omkostninger. |
| --- | --- |

(15)

Ifølge oplysningerne i ansøgningen er anvendelsen af nitrogen i flasker ikke et passende alternativ for museer og kulturarvssteder, da det medfører praktiske og økonomiske ulemper. De begrænsede mængder i flasker kræver hyppig transport og en separat opbevaringsfacilitet. Opbevaringen af et større antal flasker udgør en sikkerhedsrisiko på grund af tilstedeværelsen af gas under tryk. Anoksi forårsaget af in situ-genereret nitrogen medfører lavere omkostninger for kulturarvsinstitutioner sammenlignet med brugen af nitrogen i flasker. Ud over den oprindelige investering i trykkammer og generatorer til in situ-generereret nitrogen, er der ingen andre omkostninger.

| (16) | En anmodning om, at museer og kulturarvssteder anvender flere forskellige teknikker til at bekæmpe skadegørere — hvor hver teknik er egnet til bestemte materialer og genstande — i stedet for at anvende én teknik, der allerede har været anvendt, og som er egnet til samtlige materialer, vil indebære ekstra omkostninger for museer og kulturarvssteder og vil gøre det mere kompliceret for dem at nå målet om at bevæge sig væk fra brugen af mere farlige aktivstoffer, hvad angår deres IPM. |
| --- | --- |

(16)

En anmodning om, at museer og kulturarvssteder anvender flere forskellige teknikker til at bekæmpe skadegørere — hvor hver teknik er egnet til bestemte materialer og genstande — i stedet for at anvende én teknik, der allerede har været anvendt, og som er egnet til samtlige materialer, vil indebære ekstra omkostninger for museer og kulturarvssteder og vil gøre det mere kompliceret for dem at nå målet om at bevæge sig væk fra brugen af mere farlige aktivstoffer, hvad angår deres IPM.

| (17) | Drøftelserne om en mulig undtagelse i henhold til artikel 55, stk. 3, vedrørende in situ-genereret nitrogen fandt sted på flere møder (5) i Kommissionens ekspertgruppe, der er sammensat af medlemsstaternes kompetente myndigheder vedrørende biocidholdige produkter i 2019. |
| --- | --- |

(17)

Drøftelserne om en mulig undtagelse i henhold til artikel 55, stk. 3, vedrørende in situ-genereret nitrogen fandt sted på flere møder (5) i Kommissionens ekspertgruppe, der er sammensat af medlemsstaternes kompetente myndigheder vedrørende biocidholdige produkter i 2019.

| (18) | Efter modtagelsen af en tidligere og lignende ansøgning fra Østrig om at blive indrømmet en undtagelse vedrørende produkter, der består af in situ-genereret nitrogen, gennemførte Det Europæiske Kemikalieagentur på Kommissionens anmodning en offentlig høring om denne ansøgning, hvor alle interesserede parter kunne fremsætte deres synspunkter. Langt størstedelen af de 1 487 modtagne bemærkninger var til støtte for at indrømme denne undtagelse. Mange af bidragyderne redegjorde for ulemperne ved de alternative teknikker, der er tilgængelige: termiske behandlinger kan være til skade for visse materialer, anvendelse af andre aktivstoffer efterlader giftige restkoncentrationer på artefakter, der derefter gradvist udledes i miljøet, anvendelsen af nitrogen i flasker gør det ikke muligt at kontrollere den relative luftfugtighed i behandlingsområdet, hvilket er nødvendigt ved behandlingen af visse materialer. |
| --- | --- |

(18)

Efter modtagelsen af en tidligere og lignende ansøgning fra Østrig om at blive indrømmet en undtagelse vedrørende produkter, der består af in situ-genereret nitrogen, gennemførte Det Europæiske Kemikalieagentur på Kommissionens anmodning en offentlig høring om denne ansøgning, hvor alle interesserede parter kunne fremsætte deres synspunkter. Langt størstedelen af de 1 487 modtagne bemærkninger var til støtte for at indrømme denne undtagelse. Mange af bidragyderne redegjorde for ulemperne ved de alternative teknikker, der er tilgængelige: termiske behandlinger kan være til skade for visse materialer, anvendelse af andre aktivstoffer efterlader giftige restkoncentrationer på artefakter, der derefter gradvist udledes i miljøet, anvendelsen af nitrogen i flasker gør det ikke muligt at kontrollere den relative luftfugtighed i behandlingsområdet, hvilket er nødvendigt ved behandlingen af visse materialer.

| (19) | To internationale organisationer, der repræsenterer museer og kulturarvssteder — International Council of Museums og International Council on Monuments and Sites — har givet udtryk for, at de agter at indgive en ansøgning om optagelse af in situ-genereret nitrogen i bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012, hvilket ville give medlemsstaterne mulighed for at godkende produkter, der består af in situ-genereret nitrogen, uden at der er behov for en undtagelse i henhold til artikel 55, stk. 3, i nævnte forordning. Det vil dog tage tid at udføre evalueringen af en sådan ansøgning, herunder optagelsen af stoffet i bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012, samt at opnå produktgodkendelserne. |
| --- | --- |

(19)

To internationale organisationer, der repræsenterer museer og kulturarvssteder — International Council of Museums og International Council on Monuments and Sites — har givet udtryk for, at de agter at indgive en ansøgning om optagelse af in situ-genereret nitrogen i bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012, hvilket ville give medlemsstaterne mulighed for at godkende produkter, der består af in situ-genereret nitrogen, uden at der er behov for en undtagelse i henhold til artikel 55, stk. 3, i nævnte forordning. Det vil dog tage tid at udføre evalueringen af en sådan ansøgning, herunder optagelsen af stoffet i bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012, samt at opnå produktgodkendelserne.

| (20) | Ansøgningen viser, at der for øjeblikket ikke findes egnede alternativer i Frankrig, eftersom alle de alternative teknikker, der er tilgængelige for øjeblikket, enten er uegnede til behandling af samtlige materialer eller medfører praktiske ulemper. |
| --- | --- |

(20)

Ansøgningen viser, at der for øjeblikket ikke findes egnede alternativer i Frankrig, eftersom alle de alternative teknikker, der er tilgængelige for øjeblikket, enten er uegnede til behandling af samtlige materialer eller medfører praktiske ulemper.

| (21) | På grundlag af alle disse argumenter er det hensigtsmæssigt at konkludere, at in situ-genereret nitrogen er afgørende for beskyttelsen af kulturarv i Frankrig, og at der ikke findes egnede alternativer. Frankrig bør derfor have tilladelse til at godkende tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af biocidholdige produkter bestående af in situ-genereret nitrogen til beskyttelse af kulturarv. |
| --- | --- |

(21)

På grundlag af alle disse argumenter er det hensigtsmæssigt at konkludere, at in situ-genereret nitrogen er afgørende for beskyttelsen af kulturarv i Frankrig, og at der ikke findes egnede alternativer. Frankrig bør derfor have tilladelse til at godkende tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af biocidholdige produkter bestående af in situ-genereret nitrogen til beskyttelse af kulturarv.

| (22) | Den mulige optagelse af in situ-genereret nitrogen i bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012 og medlemsstaternes efterfølgende godkendelse af produkter bestående af in situ-genereret nitrogen vil tage tid. Det er derfor hensigtsmæssigt at indrømme en undtagelse i en periode, der vil gøre det muligt at afslutte de underliggende procedurer — |
| --- | --- |

(22)

Den mulige optagelse af in situ-genereret nitrogen i bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012 og medlemsstaternes efterfølgende godkendelse af produkter bestående af in situ-genereret nitrogen vil tage tid. Det er derfor hensigtsmæssigt at indrømme en undtagelse i en periode, der vil gøre det muligt at afslutte de underliggende procedurer —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Frankrig har tilladelse til at godkende tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af biocidholdige produkter bestående af in situ-genereret nitrogen til beskyttelse af kulturarv frem til den 31. december 2024.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til Den Franske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. juli 2020.

På Kommissionens vegne

Stella KYRIAKIDES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 167 af 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens direktiv 2009/89/EF af 30. juli 2009 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF med henblik på at optage nitrogen som et aktivt stof i bilag I hertil (EUT L 199 af 31.7.2009, s. 19).

2

(3)  Liste over godkendte produkter kan ses på https://echa.europa.eu/fr/information-on-chemicals/biocidal-products

3

(4)  Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1062/2014 af 4. august 2014 om det arbejdsprogram for systematisk undersøgelse af alle eksisterende aktivstoffer i biocidholdige produkter, der er omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 (EUT L 294 af 10.10.2014, s. 1).

4

(5)  Det 83., 84., 85. og 86. møde mellem repræsentanter for medlemsstaternes kompetente myndigheder til gennemførelse af forordning (EU) nr. 528/2012, som blev afholdt i henholdsvis maj 2019, juli 2019, september 2019 og november 2019. Mødereferaterne kan læses her: https://ec.europa.eu/health/biocides/events_en#anchor0.

5

---

| 17.7.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 230/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 230/21

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2020/1050

af 15. juli 2020

om tilladelse til, at Spanien godkender biocidholdige produkter, der består af in situ-genereret nitrogen, til beskyttelse af kulturarv

(Kun den spanske udgave er autentisk)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 af 22. maj 2012 om tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af biocidholdige produkter (1), særlig artikel 55, stk. 3,

efter høring af Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012 indeholder aktivstoffer, som har en mere gunstig profil vedrørende miljøet eller menneskers eller dyrs sundhed. Produkter, der indeholder disse aktivstoffer, kan derfor godkendes efter en forenklet procedure. Nitrogen er optaget i bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012 med den begrænsning, at det kun må anvendes i begrænsede mængder i klar-til-brug-beholdere. |
| --- | --- |

(1)

Bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012 indeholder aktivstoffer, som har en mere gunstig profil vedrørende miljøet eller menneskers eller dyrs sundhed. Produkter, der indeholder disse aktivstoffer, kan derfor godkendes efter en forenklet procedure. Nitrogen er optaget i bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012 med den begrænsning, at det kun må anvendes i begrænsede mængder i klar-til-brug-beholdere.

| (2) | Jf. artikel 86 i forordning (EU) nr. 528/2012 godkendes nitrogen som aktivstof til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 18 insekticider (2). Biocidholdige produkter, der består af nitrogen, der er godkendt, er godkendt i flere medlemsstater, herunder Spanien, og leveres i gasflasker (3). |
| --- | --- |

(2)

Jf. artikel 86 i forordning (EU) nr. 528/2012 godkendes nitrogen som aktivstof til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 18 insekticider (2). Biocidholdige produkter, der består af nitrogen, der er godkendt, er godkendt i flere medlemsstater, herunder Spanien, og leveres i gasflasker (3).

| (3) | Nitrogen kan også genereres in situ fra den omgivende luft. In situ-genereret nitrogen er i øjeblikket ikke godkendt til anvendelse i Unionen og er hverken opført i bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012 eller på listen over aktivstoffer, der indgår i undersøgelsesprogrammet for eksisterende aktivstoffer i biocidholdige produkter, i bilag II til Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1062/2014 (4). |
| --- | --- |

(3)

Nitrogen kan også genereres in situ fra den omgivende luft. In situ-genereret nitrogen er i øjeblikket ikke godkendt til anvendelse i Unionen og er hverken opført i bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012 eller på listen over aktivstoffer, der indgår i undersøgelsesprogrammet for eksisterende aktivstoffer i biocidholdige produkter, i bilag II til Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1062/2014 (4).

| (4) | I henhold til artikel 55, stk. 3, i forordning (EU) nr. 528/2012 indgav Spanien den 19. november 2019 en ansøgning til Kommissionen om at blive undtaget fra artikel 19, stk. 1, litra a), i nævnte forordning og få tilladelse til at godkende biocidholdige produkter bestående af nitrogen, der er genereret in situ fra den omgivende luft, til beskyttelse af kulturarven (»ansøgningen«). |
| --- | --- |

(4)

I henhold til artikel 55, stk. 3, i forordning (EU) nr. 528/2012 indgav Spanien den 19. november 2019 en ansøgning til Kommissionen om at blive undtaget fra artikel 19, stk. 1, litra a), i nævnte forordning og få tilladelse til at godkende biocidholdige produkter bestående af nitrogen, der er genereret in situ fra den omgivende luft, til beskyttelse af kulturarven (»ansøgningen«).

| (5) | Kulturarven kan blive skadet af en lang række skadegørere, lige fra insekter til mikroorganismer. Tilstedeværelsen af disse organismer kan ikke alene føre til et tab af selve kulturgenstanden, men indebærer også en risiko for, at skadegørerne spredes til andre genstande i nærheden. Uden en passende behandling kan genstande lide uoprettelig skade og bringe kulturarv i alvorlig fare. |
| --- | --- |

(5)

Kulturarven kan blive skadet af en lang række skadegørere, lige fra insekter til mikroorganismer. Tilstedeværelsen af disse organismer kan ikke alene føre til et tab af selve kulturgenstanden, men indebærer også en risiko for, at skadegørerne spredes til andre genstande i nærheden. Uden en passende behandling kan genstande lide uoprettelig skade og bringe kulturarv i alvorlig fare.

| (6) | In situ-genereret nitrogen anvendes til at skabe en kontrolleret atmosfære med en meget lav koncentration af ilt (anoksi) i permanente eller midlertidigt forseglede behandlingstelte eller -kamre til bekæmpelse af skadegørere på kulturgenstande. Nitrogen adskilles fra den omgivende luft og pumpes ind i behandlingsteltet eller -kammeret, hvor atmosfærens nitrogenindhold øges til omkring 99 %, og ilten derfor reduceres til næsten ingenting. Luftfugtigheden i det nitrogen, der pumpes ind i behandlingsområdet, fastsættes i overensstemmelse med kravene til den genstand, der undergår behandling. Skadegørere kan ikke overleve under de betingelser, der skabes i behandlingsteltet eller -kammeret. |
| --- | --- |

(6)

In situ-genereret nitrogen anvendes til at skabe en kontrolleret atmosfære med en meget lav koncentration af ilt (anoksi) i permanente eller midlertidigt forseglede behandlingstelte eller -kamre til bekæmpelse af skadegørere på kulturgenstande. Nitrogen adskilles fra den omgivende luft og pumpes ind i behandlingsteltet eller -kammeret, hvor atmosfærens nitrogenindhold øges til omkring 99 %, og ilten derfor reduceres til næsten ingenting. Luftfugtigheden i det nitrogen, der pumpes ind i behandlingsområdet, fastsættes i overensstemmelse med kravene til den genstand, der undergår behandling. Skadegørere kan ikke overleve under de betingelser, der skabes i behandlingsteltet eller -kammeret.

| (7) | Som anført i ansøgningen har de seneste årtiers udvikling af teknikken med nitrogenbaseret anoksi til behandling af kulturgenstande gjort det muligt for kulturinstitutioner (museer, arkiver, biblioteker, centre til bevaring/restaurering osv.) at udfase brugen af de meget giftige stoffer, der ellers var blevet anvendt. |
| --- | --- |

(7)

Som anført i ansøgningen har de seneste årtiers udvikling af teknikken med nitrogenbaseret anoksi til behandling af kulturgenstande gjort det muligt for kulturinstitutioner (museer, arkiver, biblioteker, centre til bevaring/restaurering osv.) at udfase brugen af de meget giftige stoffer, der ellers var blevet anvendt.

| (8) | Ifølge de oplysninger, som Spanien har indgivet, synes anvendelsen af in situ-genereret nitrogen at være den eneste effektive metode til at bekæmpe skadegørere, som kan anvendes på samtlige typer materialer og kombinationer af materialer, der er til stede i kulturinstitutioner, uden at ændre genstandenes makroskopiske og molekylære struktur. Denne teknik kan anvendes til behandling af særligt følsomme materialer, såsom etnografika, mumier og samtidskunst, med henblik på deres bevaring. |
| --- | --- |

(8)

Ifølge de oplysninger, som Spanien har indgivet, synes anvendelsen af in situ-genereret nitrogen at være den eneste effektive metode til at bekæmpe skadegørere, som kan anvendes på samtlige typer materialer og kombinationer af materialer, der er til stede i kulturinstitutioner, uden at ændre genstandenes makroskopiske og molekylære struktur. Denne teknik kan anvendes til behandling af særligt følsomme materialer, såsom etnografika, mumier og samtidskunst, med henblik på deres bevaring.

| (9) | Metoden med anoksi eller modificeret/kontrolleret atmosfære er opført i standarden EN 16790:2016 »Bevaring af kulturarv — Integreret skadedyrsbekæmpelse (IPM)«, og nitrogen er i denne standard beskrevet som den »mest anvendte« til at frembringe anoksi. |
| --- | --- |

(9)

Metoden med anoksi eller modificeret/kontrolleret atmosfære er opført i standarden EN 16790:2016 »Bevaring af kulturarv — Integreret skadedyrsbekæmpelse (IPM)«, og nitrogen er i denne standard beskrevet som den »mest anvendte« til at frembringe anoksi.

| (10) | Der findes andre teknikker til bekæmpelse af skadegørere, såsom gammastråling, teknikker bestående af termisk chok (høje og lave temperaturer) og mikrobølger. Desuden kan der anvendes andre aktivstoffer til dette formål. Ifølge Spanien har hver af disse teknikker imidlertid begrænsninger med hensyn til, hvilke materialer de kan anvendes på. |
| --- | --- |

(10)

Der findes andre teknikker til bekæmpelse af skadegørere, såsom gammastråling, teknikker bestående af termisk chok (høje og lave temperaturer) og mikrobølger. Desuden kan der anvendes andre aktivstoffer til dette formål. Ifølge Spanien har hver af disse teknikker imidlertid begrænsninger med hensyn til, hvilke materialer de kan anvendes på.

| (11) | Som anført i ansøgningen anvendes andre aktivstoffer stort set ikke i kulturinstitutioner på grund af deres fareprofil. Efter behandling med disse stoffer kan restkoncentrationerne på de behandlede genstande gradvist udledes i miljøet, hvilket indebærer en risiko for menneskers sundhed. Dette er navnlig en relevant problemstilling for kulturinstitutioner, som er åbne for besøgende. |
| --- | --- |

(11)

Som anført i ansøgningen anvendes andre aktivstoffer stort set ikke i kulturinstitutioner på grund af deres fareprofil. Efter behandling med disse stoffer kan restkoncentrationerne på de behandlede genstande gradvist udledes i miljøet, hvilket indebærer en risiko for menneskers sundhed. Dette er navnlig en relevant problemstilling for kulturinstitutioner, som er åbne for besøgende.

| (12) | Ifølge ansøgningen kan anvendelsen af gammastråling medføre ændringer af DNA hos genstande såsom mumier eller genstande i naturhistoriske museer, og en fortsat undersøgelse og analyse af disse kræver, at deres genetiske materiale forbliver intakt. Desuden vil anvendelsen af gammastråling kræve, at der oprettes særlige radioaktive anlæg, som indrettes på en specifik måde for at imødekomme sikkerhedskravene, og at det personale, der udsættes for ioniserende strålinger, bliver uddannet og overvåget. Sådanne ordninger kan dårligt lade sig gøre i kulturinstitutioner. |
| --- | --- |

(12)

Ifølge ansøgningen kan anvendelsen af gammastråling medføre ændringer af DNA hos genstande såsom mumier eller genstande i naturhistoriske museer, og en fortsat undersøgelse og analyse af disse kræver, at deres genetiske materiale forbliver intakt. Desuden vil anvendelsen af gammastråling kræve, at der oprettes særlige radioaktive anlæg, som indrettes på en specifik måde for at imødekomme sikkerhedskravene, og at det personale, der udsættes for ioniserende strålinger, bliver uddannet og overvåget. Sådanne ordninger kan dårligt lade sig gøre i kulturinstitutioner.

| (13) | Ifølge oplysningerne i ansøgningen medfører termiske chok-processer (fryse- eller varmebehandling) uønskede effekter på adskillige materialer. Behandlinger med høje temperaturer kan forårsage ændringer på overfladen af organiske materialer, opblødning af lim samt lipidkrystallisering. Ifølge Spanien anvendes behandlinger med høje temperaturer meget sjældent til bevaring af kulturarv, eftersom mange af de materialer, der forekommer i flytbar kulturarv er lipidbaserede eller proteinbaserede (for eksempel oliemalerier, tempera og voksskulpturer). Desuden kan en temperaturstigning muligvis forårsage uønskede kemiske reaktioner. På samme måde kan behandlinger med lave temperaturer påvirke overfladebehandlinger og -belægninger samt generere kondensvand inde i de rum, hvor behandlingen foregår. |
| --- | --- |

(13)

Ifølge oplysningerne i ansøgningen medfører termiske chok-processer (fryse- eller varmebehandling) uønskede effekter på adskillige materialer. Behandlinger med høje temperaturer kan forårsage ændringer på overfladen af organiske materialer, opblødning af lim samt lipidkrystallisering. Ifølge Spanien anvendes behandlinger med høje temperaturer meget sjældent til bevaring af kulturarv, eftersom mange af de materialer, der forekommer i flytbar kulturarv er lipidbaserede eller proteinbaserede (for eksempel oliemalerier, tempera og voksskulpturer). Desuden kan en temperaturstigning muligvis forårsage uønskede kemiske reaktioner. På samme måde kan behandlinger med lave temperaturer påvirke overfladebehandlinger og -belægninger samt generere kondensvand inde i de rum, hvor behandlingen foregår.

| (14) | Som anført i ansøgningen kan behandling med mikrobølger medføre varme, der forårsager mikroskopiske og makroskopiske ændringer i kulturgenstande. |
| --- | --- |

(14)

Som anført i ansøgningen kan behandling med mikrobølger medføre varme, der forårsager mikroskopiske og makroskopiske ændringer i kulturgenstande.

| (15) | Ifølge oplysningerne i ansøgningen er anvendelsen af nitrogen i flasker ikke et passende alternativ for kulturinstitutioner, da det medfører praktiske ulemper. De begrænsede mængder i flasker kræver hyppig transport og en separat opbevaringsfacilitet. Behandlingen med nitrogen i flasker ville også medføre øgede omkostninger for kulturinstitutionerne. |
| --- | --- |

(15)

Ifølge oplysningerne i ansøgningen er anvendelsen af nitrogen i flasker ikke et passende alternativ for kulturinstitutioner, da det medfører praktiske ulemper. De begrænsede mængder i flasker kræver hyppig transport og en separat opbevaringsfacilitet. Behandlingen med nitrogen i flasker ville også medføre øgede omkostninger for kulturinstitutionerne.

| (16) | Som anført i ansøgningen har mange kulturinstitutioner i løbet af de sidste årtier investeret i opførelsen af trykkamre og indkøb af nitrogen-generatorer. På grund af dens alsidighed og egnethed til behandling af alle materialer, anvendes anoksi som følge af in situ-genereret nitrogen i bredt omfang til bevaring af kulturgenstande. |
| --- | --- |

(16)

Som anført i ansøgningen har mange kulturinstitutioner i løbet af de sidste årtier investeret i opførelsen af trykkamre og indkøb af nitrogen-generatorer. På grund af dens alsidighed og egnethed til behandling af alle materialer, anvendes anoksi som følge af in situ-genereret nitrogen i bredt omfang til bevaring af kulturgenstande.

| (17) | En anmodning om, at kulturinstitutioner anvender flere forskellige teknikker til at bekæmpe skadegørere — hvor hver teknik er egnet til bestemte materialer og genstande — i stedet for at anvende én teknik, der allerede har været anvendt, og som er egnet til samtlige materialer, vil indebære ekstra omkostninger for kulturinstitutioner og vil gøre det mere kompliceret for dem at nå målet om at udfase brugen af mere farlige aktivstoffer, hvad angår deres IPM. Desuden ville afskaffelsen af faciliteter og udstyr, som er indkøbt med henblik på anoksi forårsaget af in situ-genereret nitrogen, udgøre et tab af tidligere investeringer. |
| --- | --- |

(17)

En anmodning om, at kulturinstitutioner anvender flere forskellige teknikker til at bekæmpe skadegørere — hvor hver teknik er egnet til bestemte materialer og genstande — i stedet for at anvende én teknik, der allerede har været anvendt, og som er egnet til samtlige materialer, vil indebære ekstra omkostninger for kulturinstitutioner og vil gøre det mere kompliceret for dem at nå målet om at udfase brugen af mere farlige aktivstoffer, hvad angår deres IPM. Desuden ville afskaffelsen af faciliteter og udstyr, som er indkøbt med henblik på anoksi forårsaget af in situ-genereret nitrogen, udgøre et tab af tidligere investeringer.

| (18) | Drøftelserne om en mulig undtagelse i henhold til artikel 55, stk. 3, i forordning (EU) nr. 528/2012 vedrørende in situ-genereret nitrogen fandt sted på flere møder (5) i Kommissionens ekspertgruppe, der er sammensat af medlemsstaternes kompetente myndigheder vedrørende biocidholdige produkter i 2019. |
| --- | --- |

(18)

Drøftelserne om en mulig undtagelse i henhold til artikel 55, stk. 3, i forordning (EU) nr. 528/2012 vedrørende in situ-genereret nitrogen fandt sted på flere møder (5) i Kommissionens ekspertgruppe, der er sammensat af medlemsstaternes kompetente myndigheder vedrørende biocidholdige produkter i 2019.

| (19) | Efter modtagelsen af en tidligere og lignende ansøgning fra Østrig om at blive indrømmet en undtagelse vedrørende produkter, der består af in situ-genereret nitrogen, gennemførte Det Europæiske Kemikalieagentur på Kommissionens anmodning en offentlig høring om denne ansøgning, hvor alle interesserede parter kunne fremsætte deres synspunkter. Langt størstedelen af de 1 487 modtagne bemærkninger var til støtte for at indrømme denne undtagelse. Mange af bidragyderne redegjorde for ulemperne ved de alternative teknikker, der er tilgængelige: termiske behandlinger kan være til skade for visse materialer, anvendelse af andre aktivstoffer efterlader giftige restkoncentrationer på artefakter, der derefter gradvist udledes i miljøet, anvendelsen af nitrogen i flasker gør det ikke muligt at kontrollere den relative luftfugtighed i behandlingsområdet, hvilket er nødvendigt ved behandlingen af visse materialer. |
| --- | --- |

(19)

Efter modtagelsen af en tidligere og lignende ansøgning fra Østrig om at blive indrømmet en undtagelse vedrørende produkter, der består af in situ-genereret nitrogen, gennemførte Det Europæiske Kemikalieagentur på Kommissionens anmodning en offentlig høring om denne ansøgning, hvor alle interesserede parter kunne fremsætte deres synspunkter. Langt størstedelen af de 1 487 modtagne bemærkninger var til støtte for at indrømme denne undtagelse. Mange af bidragyderne redegjorde for ulemperne ved de alternative teknikker, der er tilgængelige: termiske behandlinger kan være til skade for visse materialer, anvendelse af andre aktivstoffer efterlader giftige restkoncentrationer på artefakter, der derefter gradvist udledes i miljøet, anvendelsen af nitrogen i flasker gør det ikke muligt at kontrollere den relative luftfugtighed i behandlingsområdet, hvilket er nødvendigt ved behandlingen af visse materialer.

| (20) | To internationale organisationer, der repræsenterer museer og kulturarvssteder — International Council of Museums og International Council on Monuments and Sites — har givet udtryk for, at de agter at indgive en ansøgning om optagelse af in situ-genereret nitrogen i bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012, hvilket ville give medlemsstaterne mulighed for at godkende produkter, der består af in situ-genereret nitrogen, uden at der er behov for en undtagelse i henhold til artikel 55, stk. 3, i nævnte forordning. Det vil dog tage tid at udføre evalueringen af en sådan ansøgning, herunder optagelsen af stoffet i bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012, samt at opnå produktgodkendelserne. |
| --- | --- |

(20)

To internationale organisationer, der repræsenterer museer og kulturarvssteder — International Council of Museums og International Council on Monuments and Sites — har givet udtryk for, at de agter at indgive en ansøgning om optagelse af in situ-genereret nitrogen i bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012, hvilket ville give medlemsstaterne mulighed for at godkende produkter, der består af in situ-genereret nitrogen, uden at der er behov for en undtagelse i henhold til artikel 55, stk. 3, i nævnte forordning. Det vil dog tage tid at udføre evalueringen af en sådan ansøgning, herunder optagelsen af stoffet i bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012, samt at opnå produktgodkendelserne.

| (21) | Ansøgningen viser, at der for øjeblikket ikke findes egnede alternativer i Spanien, eftersom alle de alternative teknikker, der er tilgængelige for øjeblikket, enten er uegnede til behandling af samtlige materialer eller medfører praktiske ulemper. |
| --- | --- |

(21)

Ansøgningen viser, at der for øjeblikket ikke findes egnede alternativer i Spanien, eftersom alle de alternative teknikker, der er tilgængelige for øjeblikket, enten er uegnede til behandling af samtlige materialer eller medfører praktiske ulemper.

| (22) | På grundlag af alle disse argumenter er det hensigtsmæssigt at konkludere, at in situ-genereret nitrogen er afgørende for beskyttelsen af kulturarv i Spanien, og at der ikke findes egnede alternativer. Spanien bør derfor have tilladelse til at godkende tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af biocidholdige produkter bestående af in situ-genereret nitrogen til beskyttelse af kulturarv. |
| --- | --- |

(22)

På grundlag af alle disse argumenter er det hensigtsmæssigt at konkludere, at in situ-genereret nitrogen er afgørende for beskyttelsen af kulturarv i Spanien, og at der ikke findes egnede alternativer. Spanien bør derfor have tilladelse til at godkende tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af biocidholdige produkter bestående af in situ-genereret nitrogen til beskyttelse af kulturarv.

| (23) | Den mulige optagelse af in situ-genereret nitrogen i bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012 og medlemsstaternes efterfølgende godkendelse af produkter bestående af in situ-genereret nitrogen vil tage tid. Det er derfor hensigtsmæssigt at indrømme en undtagelse i en periode, der vil gøre det muligt at afslutte de underliggende procedurer — |
| --- | --- |

(23)

Den mulige optagelse af in situ-genereret nitrogen i bilag I til forordning (EU) nr. 528/2012 og medlemsstaternes efterfølgende godkendelse af produkter bestående af in situ-genereret nitrogen vil tage tid. Det er derfor hensigtsmæssigt at indrømme en undtagelse i en periode, der vil gøre det muligt at afslutte de underliggende procedurer —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Spanien har tilladelse til at godkende tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af biocidholdige produkter bestående af in situ-genereret nitrogen til beskyttelse af kulturarv frem til den 31. december 2024.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til Kongeriget Spanien.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. juli 2020.

På Kommissionens vegne

Stella KYRIAKIDES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 167 af 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens direktiv 2009/89/EF af 30. juli 2009 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF med henblik på at optage nitrogen som et aktivt stof i bilag I hertil (EUT L 199 af 31.7.2009, s. 19).

2

(3)  Liste over godkendte produkter kan ses på https://echa.europa.eu/fr/information-on-chemicals/biocidal-products

3

(4)  Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1062/2014 af 4. august 2014 om det arbejdsprogram for systematisk undersøgelse af alle eksisterende aktivstoffer i biocidholdige produkter, der er omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 (EUT L 294 af 10.10.2014, s. 1).

4

(5)  Det 83., 84., 85. og 86. møde i Kommissionens ekspertgruppe bestående af repræsentanter for medlemsstaternes kompetente myndigheder til gennemførelse af forordning (EU) nr. 528/2012, som blev afholdt i henholdsvis maj 2019, juli 2019, september 2019 og november 2019. Mødereferaterne kan læses her: https://ec.europa.eu/health/biocides/events_en#anchor0.

5

---

| 17.7.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 230/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 230/24

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2020/1051

af 16. juli 2020

om afslutning af den fornyede absorberingsundersøgelse vedrørende importen af visse varer af støbejern med oprindelse i Folkerepublikken Kina

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 1, og artikel 12, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

| (1) | Den 18. december 2019 meddelte Kommissionen, at den ville genoptage antidumpingundersøgelsen vedrørende importen af visse varer af støbejern med oprindelse i Folkerepublikken Kina, gennem offentliggørelse af en meddelelse om genoptagelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) (»meddelelsen om genoptagelse«). |
| --- | --- |

(1)

Den 18. december 2019 meddelte Kommissionen, at den ville genoptage antidumpingundersøgelsen vedrørende importen af visse varer af støbejern med oprindelse i Folkerepublikken Kina, gennem offentliggørelse af en meddelelse om genoptagelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) (»meddelelsen om genoptagelse«).

Den Europæiske Unions Tidende

2

| (2) | Kommissionen genoptog undersøgelsen efter en anmodning indgivet af otte EU-producenter (»ansøgerne«), der tegner sig for mere end 25 % af den samlede EU-produktion af visse varer af støbejern. Anmodningen indeholdt beviser for, at de kinesiske eksportpriser for visse varer af støbejern var faldet efter den oprindelige undersøgelsesperiode og efter indførelsen af den midlertidige antidumpingtold, og at der ikke havde været tilstrækkelige ændringer i videresalgspriserne på EU-markedet. Disse beviser blev anset for at være tilstrækkelige til at begrunde en genoptagelse af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen genoptog undersøgelsen efter en anmodning indgivet af otte EU-producenter (»ansøgerne«), der tegner sig for mere end 25 % af den samlede EU-produktion af visse varer af støbejern. Anmodningen indeholdt beviser for, at de kinesiske eksportpriser for visse varer af støbejern var faldet efter den oprindelige undersøgelsesperiode og efter indførelsen af den midlertidige antidumpingtold, og at der ikke havde været tilstrækkelige ændringer i videresalgspriserne på EU-markedet. Disse beviser blev anset for at være tilstrækkelige til at begrunde en genoptagelse af undersøgelsen.

| (3) | I meddelelsen om genoptagelse blev interesserede parter opfordret til at kontakte Kommissionen med henblik på at deltage i den fornyede undersøgelse. Kommissionen underrettede desuden specifikt ansøgerne, de kendte eksporterende producenter, de kendte importører og myndighederne i Folkerepublikken Kina om den fornyede absorberingsundersøgelse og opfordrede dem til at deltage. |
| --- | --- |

(3)

I meddelelsen om genoptagelse blev interesserede parter opfordret til at kontakte Kommissionen med henblik på at deltage i den fornyede undersøgelse. Kommissionen underrettede desuden specifikt ansøgerne, de kendte eksporterende producenter, de kendte importører og myndighederne i Folkerepublikken Kina om den fornyede absorberingsundersøgelse og opfordrede dem til at deltage.

2.   TILBAGETRÆKNING AF KLAGEN OG AFSLUTNING AF PROCEDUREN

| (4) | Ved brev af 15. maj 2020 meddelte klagerne Kommissionen, at de trak deres anmodning tilbage. |
| --- | --- |

(4)

Ved brev af 15. maj 2020 meddelte klagerne Kommissionen, at de trak deres anmodning tilbage.

| (5) | I henhold til artikel 9, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1036 kan procedurer afsluttes, hvis anmodningen trækkes tilbage, medmindre en sådan afslutning ikke ville være i Unionens interesse. |
| --- | --- |

(5)

I henhold til artikel 9, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1036 kan procedurer afsluttes, hvis anmodningen trækkes tilbage, medmindre en sådan afslutning ikke ville være i Unionens interesse.

| (6) | Den fornyede absorberingsundersøgelse frembragte ikke oplysninger, hvoraf det fremgik, at en afslutning af den fornyede absorberingsundersøgelse ikke ville være i Unionens interesse. |
| --- | --- |

(6)

Den fornyede absorberingsundersøgelse frembragte ikke oplysninger, hvoraf det fremgik, at en afslutning af den fornyede absorberingsundersøgelse ikke ville være i Unionens interesse.

| (7) | Kommissionen konkluderede derfor, at den fornyede absorberingsundersøgelse vedrørende importen til Unionen af visse varer af støbejern med oprindelse i Folkerepublikken Kina bør afsluttes uden ændring af de gældende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen konkluderede derfor, at den fornyede absorberingsundersøgelse vedrørende importen til Unionen af visse varer af støbejern med oprindelse i Folkerepublikken Kina bør afsluttes uden ændring af de gældende foranstaltninger.

| (8) | De interesserede parter blev underrettet herom og fik mulighed for at fremsætte bemærkninger. Der blev imidlertid ikke modtaget bemærkninger fra interesserede parter, som kunne føre til den konklusion, at en afslutning af den fornyede absorberingsundersøgelse ikke ville være i Unionens interesse. |
| --- | --- |

(8)

De interesserede parter blev underrettet herom og fik mulighed for at fremsætte bemærkninger. Der blev imidlertid ikke modtaget bemærkninger fra interesserede parter, som kunne føre til den konklusion, at en afslutning af den fornyede absorberingsundersøgelse ikke ville være i Unionens interesse.

| (9) | Denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat i henhold til grundforordningens artikel 15, stk. 1 — |
| --- | --- |

(9)

Denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat i henhold til grundforordningens artikel 15, stk. 1 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den fornyede absorberingsundersøgelse vedrørende importen af visse varer af støbejern, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7325 10 00 (Taric-kode 7325100031) og ex 7325 99 90 (Taric-kode 7325999080) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina, afsluttes hermed.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. juli 2020.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Meddelelse om genoptagelse af antidumpingundersøgelsen vedrørende importen af visse varer af støbejern med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT C 425 af 18.12.2019, s. 9).

2

---

HENSTILLINGER

| 17.7.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 230/26 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 230/26

---

RÅDETS HENSTILLING (EU) 2020/1052

af 16. juli 2020

om ændring af Rådets henstilling (EU) 2020/912 om de midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU og eventuel ophævelse af disse restriktioner

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 77, stk. 2, litra b) og e), og artikel 292, første og andet punktum, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Den 30. juni 2020 vedtog Rådet en henstilling om midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU og eventuel ophævelse af disse restriktioner (1) (»Rådets henstilling«). |
| --- | --- |

(1)

Den 30. juni 2020 vedtog Rådet en henstilling om midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU og eventuel ophævelse af disse restriktioner (1) (»Rådets henstilling«).

| (2) | Rådets henstilling fastsætter, at medlemsstaterne gradvist bør ophæve de midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU fra den 1. juli 2020 på en koordineret måde for så vidt angår personer, der er bosiddende i de tredjelande, der er opført på listen i bilag I til Rådets henstilling. Hver anden uge bør listen over tredjelande i bilag I revideres og alt efter omstændighederne ajourføres af Rådet i tæt samråd med Kommissionen og de relevante EU-agenturer og -tjenester efter en samlet vurdering på grundlag af den metode, de kriterier og de oplysninger, der er omhandlet i Rådets henstilling. |
| --- | --- |

(2)

Rådets henstilling fastsætter, at medlemsstaterne gradvist bør ophæve de midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU fra den 1. juli 2020 på en koordineret måde for så vidt angår personer, der er bosiddende i de tredjelande, der er opført på listen i bilag I til Rådets henstilling. Hver anden uge bør listen over tredjelande i bilag I revideres og alt efter omstændighederne ajourføres af Rådet i tæt samråd med Kommissionen og de relevante EU-agenturer og -tjenester efter en samlet vurdering på grundlag af den metode, de kriterier og de oplysninger, der er omhandlet i Rådets henstilling.

| (3) | Der har siden fundet drøftelser sted i Rådet i tæt samråd med Kommissionen og de relevante EU-agenturer og -tjenester om en revision af listen over tredjelande i bilag I til Rådets henstilling og i forbindelse med anvendelse af de kriterier og den metode, der er fastsat i Rådets henstilling. Som et resultat af disse drøftelser bør listen over tredjelande i bilag I ændres. Navnlig Serbien og Montenegro bør slettes fra listen. |
| --- | --- |

(3)

Der har siden fundet drøftelser sted i Rådet i tæt samråd med Kommissionen og de relevante EU-agenturer og -tjenester om en revision af listen over tredjelande i bilag I til Rådets henstilling og i forbindelse med anvendelse af de kriterier og den metode, der er fastsat i Rådets henstilling. Som et resultat af disse drøftelser bør listen over tredjelande i bilag I ændres. Navnlig Serbien og Montenegro bør slettes fra listen.

| (4) | Grænsekontrol er ikke kun i de medlemsstaters interesse, ved hvis ydre grænser kontrollen foretages, men i alle de medlemsstaters interesse, der har ophævet grænsekontrollen ved deres indre grænser. Medlemsstaterne bør derfor sikre, at de foranstaltninger, der træffes ved de ydre grænser, koordineres for at sikre et velfungerende Schengenområde. Med henblik herpå bør medlemsstaterne fra den 16. juli 2020 fortsætte med ophævelsen af de midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU på en koordineret måde for så vidt angår personer, der er bosiddende i de tredjelande, der er opført på listen i bilag I til Rådets henstilling, som ændres ved denne henstilling. |
| --- | --- |

(4)

Grænsekontrol er ikke kun i de medlemsstaters interesse, ved hvis ydre grænser kontrollen foretages, men i alle de medlemsstaters interesse, der har ophævet grænsekontrollen ved deres indre grænser. Medlemsstaterne bør derfor sikre, at de foranstaltninger, der træffes ved de ydre grænser, koordineres for at sikre et velfungerende Schengenområde. Med henblik herpå bør medlemsstaterne fra den 16. juli 2020 fortsætte med ophævelsen af de midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU på en koordineret måde for så vidt angår personer, der er bosiddende i de tredjelande, der er opført på listen i bilag I til Rådets henstilling, som ændres ved denne henstilling.

| (5) | I medfør af artikel 1 og 2 i protokol nr. 22 om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til TEUF, deltager Danmark ikke i vedtagelsen af denne henstilling, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark. Inden seks måneder efter, at Rådet har truffet foranstaltning om denne henstilling til udbygning af Schengenreglerne, træffer Danmark afgørelse om, hvorvidt det vil gennemføre denne henstilling, jf. artikel 4 i nævnte protokol. |
| --- | --- |

(5)

I medfør af artikel 1 og 2 i protokol nr. 22 om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til TEUF, deltager Danmark ikke i vedtagelsen af denne henstilling, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark. Inden seks måneder efter, at Rådet har truffet foranstaltning om denne henstilling til udbygning af Schengenreglerne, træffer Danmark afgørelse om, hvorvidt det vil gennemføre denne henstilling, jf. artikel 4 i nævnte protokol.

| (6) | Denne henstilling udgør en udvikling af bestemmelserne i Schengenreglerne, som Irland ikke deltager i, jf. Rådets afgørelse 2002/192/EF (2); Irland deltager derfor ikke i vedtagelsen af denne henstilling, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Irland. |
| --- | --- |

(6)

Denne henstilling udgør en udvikling af bestemmelserne i Schengenreglerne, som Irland ikke deltager i, jf. Rådets afgørelse 2002/192/EF (2); Irland deltager derfor ikke i vedtagelsen af denne henstilling, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Irland.

| (7) | For så vidt angår Island og Norge udgør denne henstilling en udvikling af de bestemmelser i Schengenreglerne, jf. aftalen indgået mellem Rådet for Den Europæiske Union og Republikken Island og Kongeriget Norge om disse to staters associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne, der henhører under det område, der er nævnt i artikel 1, litra A, i Rådets afgørelse 1999/437/EF (3). |
| --- | --- |

(7)

For så vidt angår Island og Norge udgør denne henstilling en udvikling af de bestemmelser i Schengenreglerne, jf. aftalen indgået mellem Rådet for Den Europæiske Union og Republikken Island og Kongeriget Norge om disse to staters associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne, der henhører under det område, der er nævnt i artikel 1, litra A, i Rådets afgørelse 1999/437/EF (3).

| (8) | For så vidt angår Schweiz udgør denne henstilling en udvikling af de bestemmelser i Schengenreglerne, jf. aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne, der henhører under det område, der er nævnt i artikel 1, litra A, i afgørelse 1999/437/EF (4) sammenholdt med artikel 3 i Rådets afgørelse 2008/146/EF (5). |
| --- | --- |

(8)

For så vidt angår Schweiz udgør denne henstilling en udvikling af de bestemmelser i Schengenreglerne, jf. aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne, der henhører under det område, der er nævnt i artikel 1, litra A, i afgørelse 1999/437/EF (4) sammenholdt med artikel 3 i Rådets afgørelse 2008/146/EF (5).

| (9) | For så vidt angår Liechtenstein udgør denne henstilling en udvikling af de bestemmelser i Schengenreglerne, jf. protokollen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Fyrstendømmet Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne, der henhører under det område, der er nævnt i artikel 1, litra A, i afgørelse 1999/437/EF (6) sammenholdt med artikel 3 i afgørelse 2011/350/EU (7), |
| --- | --- |

(9)

For så vidt angår Liechtenstein udgør denne henstilling en udvikling af de bestemmelser i Schengenreglerne, jf. protokollen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Fyrstendømmet Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne, der henhører under det område, der er nævnt i artikel 1, litra A, i afgørelse 1999/437/EF (6) sammenholdt med artikel 3 i afgørelse 2011/350/EU (7),

HAR VEDTAGET DENNE HENSTILLING:

I Rådets henstilling (EU) 2020/912 om de midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU og eventuel ophævelse af disse restriktioner foretages følgende ændringer:

| 1) | Punkt 1, første afsnit, i Rådets henstilling affattes således:






  »1. | Medlemsstaterne bør gradvist ophæve de midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU fra den 16. juli 2020 på en koordineret måde for så vidt angår personer, der er bosiddende i de tredjelande, der er opført på listen i bilag I.« |
| --- | --- | --- |

1)

Punkt 1, første afsnit, i Rådets henstilling affattes således:

»1.

Medlemsstaterne bør gradvist ophæve de midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU fra den 16. juli 2020 på en koordineret måde for så vidt angår personer, der er bosiddende i de tredjelande, der er opført på listen i bilag I.«

| 2) | Bilag I til henstillingen affattes således:


  »BILAG I
  Tredjelande, hvis indbyggere ikke bør berøres af midlertidige restriktioner ved de ydre grænser for ikkevæsentlige rejser til EU






  1. | ALGERIET |
| --- | --- | --- |

2)

Bilag I til henstillingen affattes således:

»BILAG I

Tredjelande, hvis indbyggere ikke bør berøres af midlertidige restriktioner ved de ydre grænser for ikkevæsentlige rejser til EU

1.

ALGERIET

| 2. | AUSTRALIEN |
| --- | --- |

2.

AUSTRALIEN

| 3. | CANADA |
| --- | --- |

3.

CANADA

| 4. | GEORGIEN |
| --- | --- |

4.

GEORGIEN

| 5. | JAPAN |
| --- | --- |

5.

JAPAN

| 6. | MAROKKO |
| --- | --- |

6.

MAROKKO

| 7. | NEW ZEALAND |
| --- | --- |

7.

NEW ZEALAND

| 8. | RWANDA |
| --- | --- |

8.

RWANDA

| 9. | SYDKOREA |
| --- | --- |

9.

SYDKOREA

| 10. | THAILAND |
| --- | --- |

10.

THAILAND

| 11. | TUNESIEN |
| --- | --- |

11.

TUNESIEN

| 12. | URUGUAY |
| --- | --- |

12.

URUGUAY

| 13. | KINA (*1) |
| --- | --- |

13.

KINA (*1)

(*1)  med forbehold af bekræftelse af gensidighed."

*1

Udfærdiget i Bruxelles, 16. juli 2020.

På Rådets vegne

M. ROTH

Formand

---

(1)  
  EUT L 208I af 1.7.2020, s. 1.

1

(2)  Rådets afgørelse 2002/192/EF af 28. februar 2002 om anmodningen fra Irland om at deltage i visse bestemmelser i Schengenreglerne (EFT L 64 af 7.3.2002, s. 20).

2

(3)  
  EFT L 176 af 10.7.1999, s. 36.

3

(4)  
  EUT L 53 af 27.2.2008, s. 52.

4

(5)  Rådets afgørelse 2008/146/EF af 28. januar 2008 om indgåelse, på Det Europæiske Fællesskabs vegne, af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (EUT L 53 af 27.2.2008, s. 1).

5

(6)  
  EUT L 160 af 18.6.2011, s. 21.

6

(7)  Rådets afgørelse 2011/350/EU af 7. marts 2011 om indgåelse, på Den Europæiske Unions vegne, af protokollen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Fyrstendømmet Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne, navnlig for så vidt angår afskaffelsen af kontrollen ved de indre grænser og personbevægelser (EUT L 160 af 18.6.2011, s. 19).

7

---

FORRETNINGSORDENER OG PROCESREGLEMENTER

| 17.7.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 230/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 230/29

---

AFGØRELSE FRA BESTYRELSEN FOR FÆLLESFORETAGENDET FOR BRÆNDSELSCELLER OG BRINT 2

af 26. maj 2020

om fastlæggelse af interne regler for anvendelse af begrænsninger på visse af de registreredes rettigheder i forbindelse med behandling af personoplysninger som led i fællesforetagendets virke

BESTYRELSEN FOR FÆLLESFORETAGENDET FOR BRÆNDSELSCELLER OG BRINT 2 (i det følgende benævnt »FCH 2 JU«),

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF (1), særlig artikel 25,

der henviser til Rådets forordning (EU) nr. 559/2014 af 6. maj 2014 om oprettelse af fællesforetagendet for brændselsceller og brint 2 (2), særlig artikel 7, stk. 3, litra r),

der henviser til Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelses (»EDPS«) vejledning om artikel 25 i den nye forordning og interne regler,

der efter at have konsulteret EDPS den 12. november 2019 i overensstemmelse med artikel 41, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1725,

der henviser til udtalelse fra EDPS af 18. december 2019, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | FCH 2 JU udfører sine aktiviteter i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 559/2014. |
| --- | --- |

(1)

FCH 2 JU udfører sine aktiviteter i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 559/2014.

| (2) | I overensstemmelse med artikel 25, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1725 bør begrænsninger for at anvende artikel 14-22, 35 og 36 samt artikel 4 i nævnte forordning, for så vidt bestemmelserne heri svarer til de rettigheder og forpligtelser, der er omhandlet i artikel 14-22, baseres på interne regler, der vedtages af FCH 2 JU, når disse ikke er baseret på retsakter, der er vedtaget på grundlag af traktaterne. |
| --- | --- |

(2)

I overensstemmelse med artikel 25, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1725 bør begrænsninger for at anvende artikel 14-22, 35 og 36 samt artikel 4 i nævnte forordning, for så vidt bestemmelserne heri svarer til de rettigheder og forpligtelser, der er omhandlet i artikel 14-22, baseres på interne regler, der vedtages af FCH 2 JU, når disse ikke er baseret på retsakter, der er vedtaget på grundlag af traktaterne.

| (3) | Disse interne regler, herunder deres bestemmelser om vurderingen af, om en begrænsning er nødvendig og står i rimeligt forhold til formålene, bør ikke finde anvendelse, når en retsakt vedtaget på grundlag af traktaterne foreskriver en begrænsning af registreredes rettigheder. |
| --- | --- |

(3)

Disse interne regler, herunder deres bestemmelser om vurderingen af, om en begrænsning er nødvendig og står i rimeligt forhold til formålene, bør ikke finde anvendelse, når en retsakt vedtaget på grundlag af traktaterne foreskriver en begrænsning af registreredes rettigheder.

| (4) | Hvor FCH 2 JU udfører sine forpligtelser med hensyn til registreredes rettigheder i henhold til forordning (EU) 2018/1725, skal de tage stilling til, om nogen af de undtagelser, der er fastsat i nævnte forordning, finder anvendelse. |
| --- | --- |

(4)

Hvor FCH 2 JU udfører sine forpligtelser med hensyn til registreredes rettigheder i henhold til forordning (EU) 2018/1725, skal de tage stilling til, om nogen af de undtagelser, der er fastsat i nævnte forordning, finder anvendelse.

| (5) | Inden for rammerne af sin administrative drift kan FCH 2 JU foretage administrative undersøgelser, gennemføre disciplinærsager, udføre indledende aktiviteter vedrørende tilfælde af potentielle uregelmæssigheder indberettet til OLAF, behandle whistleblowingsager, iværksætte (formelle og uformelle) procedurer til at forebygge chikane, behandle interne og eksterne klager, gennemføre interne revisioner, udføre undersøgelser på foranledning af den databeskyttelsesansvarlige i overensstemmelse med artikel 45, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1725, og interne (IT-relaterede) sikkerhedsefterforskninger. |
| --- | --- |

(5)

Inden for rammerne af sin administrative drift kan FCH 2 JU foretage administrative undersøgelser, gennemføre disciplinærsager, udføre indledende aktiviteter vedrørende tilfælde af potentielle uregelmæssigheder indberettet til OLAF, behandle whistleblowingsager, iværksætte (formelle og uformelle) procedurer til at forebygge chikane, behandle interne og eksterne klager, gennemføre interne revisioner, udføre undersøgelser på foranledning af den databeskyttelsesansvarlige i overensstemmelse med artikel 45, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1725, og interne (IT-relaterede) sikkerhedsefterforskninger.

| (6) | FCH 2 JU behandler flere kategorier af personoplysninger, herunder hårde data (»objektive« data såsom identifikationsdata, kontaktoplysninger, faglige data, administrative oplysninger, data fra specifikke kilder, elektronisk kommunikations- og trafikdata) og/eller bløde data (»subjektive« data vedrørende sagen såsom argumenter, adfærdsdata, medarbejdervurderinger, præstations- og adfærdsdata samt data, der er knyttet til eller fremsat i forbindelse med genstanden for proceduren eller aktiviteten) (3). |
| --- | --- |

(6)

FCH 2 JU behandler flere kategorier af personoplysninger, herunder hårde data (»objektive« data såsom identifikationsdata, kontaktoplysninger, faglige data, administrative oplysninger, data fra specifikke kilder, elektronisk kommunikations- og trafikdata) og/eller bløde data (»subjektive« data vedrørende sagen såsom argumenter, adfærdsdata, medarbejdervurderinger, præstations- og adfærdsdata samt data, der er knyttet til eller fremsat i forbindelse med genstanden for proceduren eller aktiviteten) (3).

| (7) | FCH 2 JU, repræsenteret ved sin administrerende direktør, fungerer som dataansvarlig, uanset yderligere uddelegering af den dataansvarliges rolle internt i FCH 2 JU, for at afspejle det operationelle ansvar for specifikke behandlingsaktiviteter vedrørende personoplysninger. |
| --- | --- |

(7)

FCH 2 JU, repræsenteret ved sin administrerende direktør, fungerer som dataansvarlig, uanset yderligere uddelegering af den dataansvarliges rolle internt i FCH 2 JU, for at afspejle det operationelle ansvar for specifikke behandlingsaktiviteter vedrørende personoplysninger.

| 8) | Personoplysningerne opbevares sikkert i et elektronisk miljø eller på papir, hvilket forhindrer ulovlig adgang eller overførsel af data til personer, der ikke har behov for denne viden. De behandlede personoplysninger opbevares ikke længere, end det er nødvendigt og passende for de formål, hvortil oplysningerne behandles, i den periode, der er angivet i FCH 2 JU's databeskyttelsesmeddelelser, privatlivserklæringer eller fortegnelser. |
| --- | --- |

8)

Personoplysningerne opbevares sikkert i et elektronisk miljø eller på papir, hvilket forhindrer ulovlig adgang eller overførsel af data til personer, der ikke har behov for denne viden. De behandlede personoplysninger opbevares ikke længere, end det er nødvendigt og passende for de formål, hvortil oplysningerne behandles, i den periode, der er angivet i FCH 2 JU's databeskyttelsesmeddelelser, privatlivserklæringer eller fortegnelser.

| (9) | De interne regler bør finde anvendelse på alle de behandlingsaktiviteter, som FCH 2 JU udfører i forbindelse med administrative undersøgelser, disciplinærsager, indledende aktiviteter vedrørende tilfælde af potentielle uregelmæssigheder indberettet til OLAF, whistleblowingprocedurer, (formelle og uformelle) procedurer i sager om chikane, behandling af interne og eksterne klager, interne revisioner, undersøgelser udført af den databeskyttelsesansvarlige i overensstemmelse med artikel 45, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1725, (IT-relaterede) sikkerhedsefterforskninger, der gennemføres internt eller med ekstern deltagelse (f.eks. af CERT-EU). |
| --- | --- |

(9)

De interne regler bør finde anvendelse på alle de behandlingsaktiviteter, som FCH 2 JU udfører i forbindelse med administrative undersøgelser, disciplinærsager, indledende aktiviteter vedrørende tilfælde af potentielle uregelmæssigheder indberettet til OLAF, whistleblowingprocedurer, (formelle og uformelle) procedurer i sager om chikane, behandling af interne og eksterne klager, interne revisioner, undersøgelser udført af den databeskyttelsesansvarlige i overensstemmelse med artikel 45, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1725, (IT-relaterede) sikkerhedsefterforskninger, der gennemføres internt eller med ekstern deltagelse (f.eks. af CERT-EU).

| (10) | De bør gælde for behandlingsaktiviteter, der udføres, før ovennævnte procedurer indledes, under disse procedurer og i forbindelse med, at opfølgningen på udfaldet af disse procedurer overvåges. Herunder bør også omfattes FCH 2 JU's bistand til og samarbejde med nationale myndigheder og internationale organisationer ud over FCH 2 JU's administrative undersøgelser. |
| --- | --- |

(10)

De bør gælde for behandlingsaktiviteter, der udføres, før ovennævnte procedurer indledes, under disse procedurer og i forbindelse med, at opfølgningen på udfaldet af disse procedurer overvåges. Herunder bør også omfattes FCH 2 JU's bistand til og samarbejde med nationale myndigheder og internationale organisationer ud over FCH 2 JU's administrative undersøgelser.

| (11) | I de tilfælde, hvor disse interne regler gælder, skal FCH 2 JU give begrundelser, der forklarer, hvorfor begrænsningerne er strengt nødvendige og forholdsmæssige i et demokratisk samfund og respekterer det væsentlige indhold af de grundlæggende rettigheder og friheder. |
| --- | --- |

(11)

I de tilfælde, hvor disse interne regler gælder, skal FCH 2 JU give begrundelser, der forklarer, hvorfor begrænsningerne er strengt nødvendige og forholdsmæssige i et demokratisk samfund og respekterer det væsentlige indhold af de grundlæggende rettigheder og friheder.

| (12) | Inden for disse rammer er FCH 2 JU forpligtet til i videst muligt omfang at respektere de registreredes grundlæggende rettigheder under ovennævnte procedurer, navnlig de, der vedrører retten til information, indsigt og berigtigelse, retten til sletning, begrænsning af behandling, retten til underretning om et brud på persondatasikkerheden til den registrerede eller kommunikationsfortrolighed som fastsat i forordning (EU) 2018/1725. |
| --- | --- |

(12)

Inden for disse rammer er FCH 2 JU forpligtet til i videst muligt omfang at respektere de registreredes grundlæggende rettigheder under ovennævnte procedurer, navnlig de, der vedrører retten til information, indsigt og berigtigelse, retten til sletning, begrænsning af behandling, retten til underretning om et brud på persondatasikkerheden til den registrerede eller kommunikationsfortrolighed som fastsat i forordning (EU) 2018/1725.

| (13) | FCH 2 JU kan dog være forpligtet til at begrænse oplysningerne til den registreredes og andre registreredes rettigheder for at beskytte især sine egne undersøgelser, andre offentlige myndigheders undersøgelser og sager samt andre personers rettigheder vedrørende EMCDDA's undersøgelser eller andre procedurer. |
| --- | --- |

(13)

FCH 2 JU kan dog være forpligtet til at begrænse oplysningerne til den registreredes og andre registreredes rettigheder for at beskytte især sine egne undersøgelser, andre offentlige myndigheders undersøgelser og sager samt andre personers rettigheder vedrørende EMCDDA's undersøgelser eller andre procedurer.

| (14) | FCH 2 JU kan således begrænse informationen med det formål at beskytte undersøgelsen og andre registreredes grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder. |
| --- | --- |

(14)

FCH 2 JU kan således begrænse informationen med det formål at beskytte undersøgelsen og andre registreredes grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder.

| (15) | FCH 2 JU bør lejlighedsvis overvåge, at de betingelser, der ligger til grund for begrænsningen, gælder, og ophæve begrænsningen, hvis de ikke længere gælder. |
| --- | --- |

(15)

FCH 2 JU bør lejlighedsvis overvåge, at de betingelser, der ligger til grund for begrænsningen, gælder, og ophæve begrænsningen, hvis de ikke længere gælder.

| (16) | Den dataansvarlige bør informere den databeskyttelsesansvarlige på tidspunktet for udsættelse og under revisionerne. |
| --- | --- |

(16)

Den dataansvarlige bør informere den databeskyttelsesansvarlige på tidspunktet for udsættelse og under revisionerne.

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Genstand og anvendelsesområde

1.   Med denne afgørelse fastlægges regler vedrørende betingelserne for, hvornår FCH 2 JU inden for rammerne af de procedurer, der er fastsat i stk. 2, må begrænse anvendelsen af de rettigheder, der er fastsat i artikel 14-21, 35 og 36 samt artikel 4, efter artikel 25 i forordning (EU) 2018/1725.

2.   Inden for rammerne af FCH 2 JU's administrative funktionsmåde finder denne afgørelse anvendelse på programkontorets behandlingsaktiviteter vedrørende personoplysninger i forbindelse med administrative undersøgelser, disciplinærsager, indledende aktiviteter vedrørende tilfælde af potentielle uregelmæssigheder indberettet til OLAF, behandling af whistleblowingsager, (formelle og uformelle) procedurer for forebyggelse af chikane, behandling af interne og eksterne klager, udførelse af interne revisioner, de undersøgelser, der udføres af den databeskyttelsesansvarlige i overensstemmelse med artikel 45, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1725, og (IT-relaterede) sikkerhedsundersøgelser, der gennemføres internt eller med ekstern deltagelse (f.eks. af CERT-EU).

3.   De pågældende datakategorier er hårde data (»objektive« data såsom identifikationsdata, kontaktdata, faglige data, administrative oplysninger, data fra specifikke kilder, elektronisk kommunikations- og trafikdata) og bløde data (»subjektive« data, der vedrører sager, såsom argumenter, adfærdsdata, data fra udviklingssamtaler, præstations- og adfærdsdata samt data, der er knyttet til eller fremsat i forbindelse med genstanden for proceduren eller aktiviteten).

4.   Hvor FCH 2 JU udfører sine forpligtelser med hensyn til registreredes rettigheder i henhold til forordning (EU) 2018/1725, skal de tage stilling til, om nogen af de undtagelser, der er fastsat i nævnte forordning, finder anvendelse.

5.   På de betingelser, der er fastsat i denne afgørelse, kan begrænsningerne gælde følgende rettigheder: oplysninger til de registrerede, ret til indsigt, berigtigelse, sletning, begrænsning af behandling, underretning om et brud på persondatasikkerheden til en registreret eller fortroligheden af kommunikation.

Artikel 2

Specifikation af den dataansvarlige

Den dataansvarlige med hensyn til behandlingsaktiviteter er FCH 2 JU, der er repræsenteret ved dets administrerende direktør, som kan uddelegere den dataansvarliges funktion. De registrerede informeres om den delegerede dataansvarlige via de databeskyttelsesmeddelelser eller fortegnelser, der offentliggøres på FCH 2 JU's websted og/eller intranet.

Artikel 3

Specifikation af sikkerhedsforanstaltninger

1.   FCH 2 JU skal gennemføre følgende sikkerhedsforanstaltninger til hindring af misbrug eller ulovlig adgang eller overførsel af personoplysninger (4):

| a) | Papirdokumenter opbevares i sikrede skabe, som kun autoriserede medarbejdere har adgang til. |
| --- | --- |

a)

Papirdokumenter opbevares i sikrede skabe, som kun autoriserede medarbejdere har adgang til.

| b) | Alle elektroniske oplysninger opbevares i en sikker IT-anordning i henhold til FCH 2 JU's sikkerhedsstandarder såvel som i specifikke elektroniske mapper, som kun er tilgængelige for autoriseret personale. Passende adgangsniveauer fastsættes individuelt. |
| --- | --- |

b)

Alle elektroniske oplysninger opbevares i en sikker IT-anordning i henhold til FCH 2 JU's sikkerhedsstandarder såvel som i specifikke elektroniske mapper, som kun er tilgængelige for autoriseret personale. Passende adgangsniveauer fastsættes individuelt.

| c) | Databasen er beskyttet af en adgangskode med et fælles indlogningssystem og tilsluttes automatisk brugerens ID og adgangskode. Det er strengt forbudt at udskifte brugere. E-fortegnelser føres sikkert for at garantere, at de deri indeholdte oplysninger forbliver fortrolige og private. |
| --- | --- |

c)

Databasen er beskyttet af en adgangskode med et fælles indlogningssystem og tilsluttes automatisk brugerens ID og adgangskode. Det er strengt forbudt at udskifte brugere. E-fortegnelser føres sikkert for at garantere, at de deri indeholdte oplysninger forbliver fortrolige og private.

| d) | Alle personer, der har adgang til oplysningerne, er bundet af tavshedspligt. |
| --- | --- |

d)

Alle personer, der har adgang til oplysningerne, er bundet af tavshedspligt.

2.   Opbevaringsperioden for de personoplysninger, der er omhandlet i artikel 1, stk. 3, er ikke længere end nødvendig og er hensigtsmæssig for det formål, hvortil oplysningerne behandles. Den er under ingen omstændigheder længere end den opbevaringsperiode, der fremgår af de databeskyttelsesmeddelelser, privatlivserklæringer eller fortegnelser, der er omhandlet i artikel 6.

3.   Hvor FCH 2 JU påtænker at gøre en begrænsning gældende, vægtes risikoen for den registreredes grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder, især i forhold til risikoen for andre registreredes grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder og risikoen for at undergrave FCH 2 JU's undersøgelser eller procedurer, f.eks. ved at ødelægge beviser. Risiciene for den registreredes rettigheder og frihedsrettigheder vedrører primært, men er ikke begrænset til, omdømmemæssige risici og risici for retten til forsvar og retten til at blive hørt.

Artikel 4

Begrænsninger

1.   Begrænsninger anvendes kun af FCH 2 JU for at sikre:

| a) | medlemsstaternes nationale sikkerhed, offentlige sikkerhed og forsvar |
| --- | --- |

a)

medlemsstaternes nationale sikkerhed, offentlige sikkerhed og forsvar

| b) | forebyggelse, efterforskning, afsløring og retsforfølgning af strafbare handlinger eller fuldbyrdelse af strafferetlige sanktioner, herunder beskyttelse mod og forebyggelse af trusler mod den offentlige sikkerhed |
| --- | --- |

b)

forebyggelse, efterforskning, afsløring og retsforfølgning af strafbare handlinger eller fuldbyrdelse af strafferetlige sanktioner, herunder beskyttelse mod og forebyggelse af trusler mod den offentlige sikkerhed

| c) | andre vigtige målsætninger i forbindelse med beskyttelse af Unionens eller en medlemsstats generelle samfundsinteresser, navnlig målene med Unionens fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik eller Unionens eller en medlemsstats væsentlige økonomiske eller finansielle interesser, herunder valuta-, budget- og skatteanliggender, folkesundhed og social sikkerhed |
| --- | --- |

c)

andre vigtige målsætninger i forbindelse med beskyttelse af Unionens eller en medlemsstats generelle samfundsinteresser, navnlig målene med Unionens fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik eller Unionens eller en medlemsstats væsentlige økonomiske eller finansielle interesser, herunder valuta-, budget- og skatteanliggender, folkesundhed og social sikkerhed

| d) | EU-institutioners og -organers interne sikkerhed, herunder deres elektroniske kommunikationsnetværk |
| --- | --- |

d)

EU-institutioners og -organers interne sikkerhed, herunder deres elektroniske kommunikationsnetværk

| e) | forebyggelse, efterforskning, afsløring og retsforfølgning i forbindelse med brud på etiske regler for lovregulerede erhverv |
| --- | --- |

e)

forebyggelse, efterforskning, afsløring og retsforfølgning i forbindelse med brud på etiske regler for lovregulerede erhverv

| f) | kontrol-, tilsyns- eller reguleringsfunktioner, herunder opgaver af midlertidig karakter, der er forbundet med offentlig myndighedsudøvelse i de tilfælde, der er omhandlet i litra a)-c) |
| --- | --- |

f)

kontrol-, tilsyns- eller reguleringsfunktioner, herunder opgaver af midlertidig karakter, der er forbundet med offentlig myndighedsudøvelse i de tilfælde, der er omhandlet i litra a)-c)

| g) | beskyttelse af den registreredes eller andres rettigheder og frihedsrettigheder |
| --- | --- |

g)

beskyttelse af den registreredes eller andres rettigheder og frihedsrettigheder

| h) | håndhævelse af civilretlige krav. |
| --- | --- |

h)

håndhævelse af civilretlige krav.

2.   Som en specifik anvendelse af formålene beskrevet i stk. 1 herover kan FCH 2 JU begrænse rettighederne under følgende omstændigheder:

| a) | i forbindelse med personoplysninger, der er udvekslet med Kommissionens tjenestegrene eller andre EU-institutioner, -organer, -agenturer og -kontorer
  hvis Kommissionens tjenestegren, EU-institutionen, -kontoret eller -agenturet er berettiget til at begrænse udøvelsen af disse rettigheder på grundlag af andre retsakter, som omhandlet i artikel 25 i forordning (EU) 2018/1725, eller i overensstemmelse med kapitel IX i samme forordning eller med de grundlæggende retsakter for andre EU-institutioner, -organer, -agenturer og -kontorer
  hvis formålet med en sådan begrænsning af Kommissionens tjenestegren, EU-institutionen, -kontoret eller -agenturet ville blive bragt i fare, dersom FCH 2 JU ikke skulle pålægge en tilsvarende begrænsning med hensyn til de samme personoplysninger |
| --- | --- |

a)

i forbindelse med personoplysninger, der er udvekslet med Kommissionens tjenestegrene eller andre EU-institutioner, -organer, -agenturer og -kontorer

hvis Kommissionens tjenestegren, EU-institutionen, -kontoret eller -agenturet er berettiget til at begrænse udøvelsen af disse rettigheder på grundlag af andre retsakter, som omhandlet i artikel 25 i forordning (EU) 2018/1725, eller i overensstemmelse med kapitel IX i samme forordning eller med de grundlæggende retsakter for andre EU-institutioner, -organer, -agenturer og -kontorer

hvis formålet med en sådan begrænsning af Kommissionens tjenestegren, EU-institutionen, -kontoret eller -agenturet ville blive bragt i fare, dersom FCH 2 JU ikke skulle pålægge en tilsvarende begrænsning med hensyn til de samme personoplysninger

| b) | i forbindelse med personoplysninger, der er udvekslet med medlemsstaternes kompetente myndigheder
  hvis medlemsstaternes kompetente myndigheder er berettiget til at begrænse udøvelsen af disse rettigheder på grundlag af retsakter, der er omhandlet i artikel 23 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (5), eller i henhold til nationale foranstaltninger til gennemførelse af artikel 13, stk. 3, artikel 15, stk. 3, eller artikel 16, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/680 (6)

  hvis formålet med en sådan begrænsning af den kompetente myndighed ville blive bragt i fare, dersom FCH 2 JU ikke skulle pålægge en tilsvarende begrænsning med hensyn til de samme personoplysninger |
| --- | --- |

b)

i forbindelse med personoplysninger, der er udvekslet med medlemsstaternes kompetente myndigheder

hvis medlemsstaternes kompetente myndigheder er berettiget til at begrænse udøvelsen af disse rettigheder på grundlag af retsakter, der er omhandlet i artikel 23 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (5), eller i henhold til nationale foranstaltninger til gennemførelse af artikel 13, stk. 3, artikel 15, stk. 3, eller artikel 16, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/680 (6)

hvis formålet med en sådan begrænsning af den kompetente myndighed ville blive bragt i fare, dersom FCH 2 JU ikke skulle pålægge en tilsvarende begrænsning med hensyn til de samme personoplysninger

| c) | i forbindelse med personoplysninger, der er udvekslet med tredjelande eller internationale organisationer, hvis der er klare beviser på, at udøvelsen af disse rettigheder og forpligtelser kan bringe FCH 2 JU's samarbejde med tredjelande eller internationale organisationer i fare.
  Inden der anvendes begrænsninger i de tilfælde, som er nævnt i første afsnit, litra a) og b), skal FCH 2 JU høre de relevante tjenestegrene i Kommissionen, EU's institutioner, organer, agenturer, kontorer eller de kompetente myndigheder i medlemsstaterne, medmindre det står klart for FCH 2 JU, at anvendelsen af en begrænsning er fastsat i en af de retsakter, der er nævnt i disse litraer. |
| --- | --- |

c)

i forbindelse med personoplysninger, der er udvekslet med tredjelande eller internationale organisationer, hvis der er klare beviser på, at udøvelsen af disse rettigheder og forpligtelser kan bringe FCH 2 JU's samarbejde med tredjelande eller internationale organisationer i fare.

Inden der anvendes begrænsninger i de tilfælde, som er nævnt i første afsnit, litra a) og b), skal FCH 2 JU høre de relevante tjenestegrene i Kommissionen, EU's institutioner, organer, agenturer, kontorer eller de kompetente myndigheder i medlemsstaterne, medmindre det står klart for FCH 2 JU, at anvendelsen af en begrænsning er fastsat i en af de retsakter, der er nævnt i disse litraer.

Artikel 5

Begrænsninger af registreredes rettigheder

1.   I behørigt begrundede tilfælde og på de betingelser, der er fastsat i denne afgørelse, kan den dataansvarlige i forbindelse med de behandlingsaktiviteter, der er fastsat i stk. 2, for så vidt det er nødvendigt og forholdsmæssigt, begrænse følgende rettigheder:

| a) | ret til information |
| --- | --- |

a)

ret til information

| b) | ret til indsigt |
| --- | --- |

b)

ret til indsigt

| c) | ret til berigtigelse, sletning og begrænsning af behandling |
| --- | --- |

c)

ret til berigtigelse, sletning og begrænsning af behandling

| d) | ret til underretning om brud på persondatasikkerheden til den registrerede |
| --- | --- |

d)

ret til underretning om brud på persondatasikkerheden til den registrerede

| e) | ret til fortrolighed af elektronisk kommunikation. |
| --- | --- |

e)

ret til fortrolighed af elektronisk kommunikation.

2.   I overensstemmelse med artikel 25, stk. 2, litra a), i forordning (EU) 2018/1725 kan den dataansvarlige i behørigt begrundede tilfælde og på de betingelser, der er fastsat i denne afgørelse, begrænse rettighederne i forbindelse med følgende behandlingsaktiviteter:

| a) | udførelse af administrative undersøgelser og disciplinærsager |
| --- | --- |

a)

udførelse af administrative undersøgelser og disciplinærsager

| b) | indledende aktiviteter i forbindelse med sager om potentielle uregelmæssigheder indberettet til OLAF |
| --- | --- |

b)

indledende aktiviteter i forbindelse med sager om potentielle uregelmæssigheder indberettet til OLAF

| c) | whistleblowingprocedurer |
| --- | --- |

c)

whistleblowingprocedurer

| d) | (formelle og uformelle) procedurer i sager om chikane (7) |
| --- | --- |

d)

(formelle og uformelle) procedurer i sager om chikane (7)

| e) | behandling af interne og eksterne klager |
| --- | --- |

e)

behandling af interne og eksterne klager

| f) | interne audit |
| --- | --- |

f)

interne audit

| g) | de efterforskninger, som den databeskyttelsesansvarlige har iværksat i henhold til artikel 45, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1725 |
| --- | --- |

g)

de efterforskninger, som den databeskyttelsesansvarlige har iværksat i henhold til artikel 45, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1725

| h) | (IT-relaterede) sikkerhedsefterforskninger gennemført internt eller med ekstern deltagelse (f.eks. af CERT-EU) |
| --- | --- |

h)

(IT-relaterede) sikkerhedsefterforskninger gennemført internt eller med ekstern deltagelse (f.eks. af CERT-EU)

| i) | inden for rammen af proceduren for tilskudsforvaltning eller offentligt udbud, efter udløbet af fristen for indsendelse af forslag eller udbudsansøgningerne (8). |
| --- | --- |

i)

inden for rammen af proceduren for tilskudsforvaltning eller offentligt udbud, efter udløbet af fristen for indsendelse af forslag eller udbudsansøgningerne (8).

Begrænsningen finder fortsat anvendelse, så længe bevæggrundene derfor finder anvendelse.

3.   Hvis FCH 2 JU helt eller delvist begrænser anvendelsen af rettighederne i stk. 1 træffer det de foranstaltninger, der er fastsat i artikel 6 og 7 i denne afgørelse.

4.   Hvor de registrerede anmoder om indsigt i deres personoplysninger i forbindelse med en eller flere specifikke sager eller en bestemt behandling i overensstemmelse med artikel 17 i forordning (EU) 2018/1725, begrænser FCH 2 JU sin vurdering af anmodningen til kun at omfatte sådanne personoplysninger.

Artikel 6

Begrænsningernes nødvendighed og proportionalitet

1.   Enhver begrænsning som beskrevet i artikel 5 skal være nødvendig og forholdsmæssig under hensyntagen til de risici, den medfører for de registreredes rettigheder og frihedsrettigheder, og respektere det væsentlige indhold af de grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder i et demokratisk samfund.

2.   Hvis anvendelsen af en begrænsning overvejes, foretages der en nødvendigheds- og proportionalitetstest baseret på de nuværende regler. Vurderingen foretages inden for rammerne af den periodiske gennemgang, efterfulgt af en vurdering af, hvorvidt begrænsningens faktuelle og lovmæssige grundlag stadig finder anvendelse. Den dokumenteres gennem en intern vurderingsnote med henblik på ansvarlighed fra sag til sag.

3.   Begrænsningerne er midlertidige og ophæves, så snart de omstændigheder, der berettiger dem, ikke længere gælder. Navnlig hvis det fastslås, at udøvelsen af den begrænsede ret ikke længere ville ophæve virkningen af den indførte begrænsning eller have en negativ indvirkning på andre registreredes rettigheder eller frihedsrettigheder.

FCH 2 JU foretager en fornyet gennemgang af anvendelsen af begrænsningen hvert halve år fra dens vedtagelse og ved afslutningen af den relevante bevisoptagelse, procedure eller efterforskning. Derefter vurderer den dataansvarlige med seks måneders mellemrum, om der er behov for at opretholde en eventuel begrænsning.

4.   Hvor FCH 2 JU helt eller delvist anvender begrænsningerne i nærværende afgørelses artikel 5, registrerer det årsagerne til begrænsningen og retsgrundlaget i overensstemmelse med stk. 1, herunder en vurdering af, om begrænsningen er nødvendig og forholdsmæssig.

Fortegnelsen og i givet fald de dokumenter, der indeholder de underliggende faktiske og retlige elementer, registreres. De stilles til rådighed for Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse på dennes anmodning.

Artikel 7

Pligt til underretning

1.   De i artikel 31 i forordning (EU) 2018/1725 omhandlede databeskyttelsesmeddelelser, privatlivserklæringer eller fortegnelser, som FCH 2 JU offentliggør på sit websted og/eller intranet for at informere de registrerede om deres rettigheder inden for rammerne af en given procedure, indeholder information om den potentielle begrænsning af disse rettigheder. Informationen redegør for, hvilke rettigheder der kan begrænses, årsagerne hertil og den potentielle varighed.

Med forbehold af bestemmelserne i artikel 6, stk. 4, underretter FCH 2 JU, hvor det er forholdsmæssigt, også enkeltvis alle registrerede, der anses for at være berørt af den konkrete behandlingsaktivitet, uden unødigt ophold og skriftligt om deres rettigheder vedrørende nuværende eller fremtidige begrænsninger.

2.   Hvis FCH 2 JU helt eller delvist begrænser anvendelsen af rettighederne i artikel 5, underretter det den pågældende registrerede om begrænsningen og om den væsentligste årsag hertil samt om muligheden for at indgive en klage til Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse eller for at indbringe sagen for Den Europæiske Unions Domstol.

Den bestemmelse om underretning, der er omhandlet i stk. 2, kan udsættes, udelades eller afvises, hvis den ville ophæve virkningen af begrænsningen, jf. artikel 25, stk. 8, i forordning (EU) 2018/1725.

Artikel 8

Den databeskyttelsesansvarliges evaluering

1.   FCH 2 JU underretter uden unødig forsinkelse FCH 2 JU's databeskyttelsesansvarlige (»den databeskyttelsesansvarlige«), når den dataansvarlige begrænser anvendelsen af de registreredes rettigheder eller forlænger begrænsningen i overensstemmelse med denne afgørelse. Den dataansvarlige giver den databeskyttelsesansvarlige adgang til den fortegnelse, som indeholder en vurdering af, om begrænsningen er nødvendig og forholdsmæssig, og dokumenterer datoen for underretningen af den databeskyttelsesansvarlige i fortegnelsen.

2.   Den databeskyttelsesansvarlige kan skriftligt anmode den dataansvarlige om på ny at gennemgå anvendelsen af begrænsningerne. Den dataansvarlige underretter skriftligt den databeskyttelsesansvarlige om udfaldet af den fornyede gennemgang, der anmodes om.

3.   Den databeskyttelsesansvarlige involveres gennem hele proceduren. Den dataansvarlige underretter den databeskyttelsesansvarlige, når begrænsningen er blevet ophævet.

Artikel 9

Ikrafttræden

Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. maj 2020.

På vegne af bestyrelsen for FCH 2 JU

Valérie BOUILLON-DELPORTE

Bestyrelsesformand

---

(1)  
  EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39.

1

(2)  
  EUT L 169 af 7.6.2014, s. 108.

2

(3)  I tilfælde af fælles dataansvar behandles dataene i overensstemmelse med det formål og de midler, der er fastsat i den relevante aftale mellem de fælles dataansvarlige, jf. artikel 28 i forordning (EU) 2018/1725.

3

(4)  Denne liste er ikke udtømmende.

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/680 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med kompetente myndigheders behandling af personoplysninger med henblik på at forebygge, efterforske, afsløre eller retsforfølge strafbare handlinger eller fuldbyrde strafferetlige sanktioner og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af Rådets rammeafgørelse 2008/977/RIA (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 89).

6

(7)  Denne behandlingsaktivitet finder ikke anvendelse på artikel 5, stk. 1, litra d).

7

ikke

(8)  Denne behandlingsaktivitet finder kun anvendelse på artikel 5, stk. 1, litra c).

8

kun

---

Berigtigelser

| 17.7.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 230/36 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 230/36

---

Berigtigelse til Rådets afgørelse (FUSP) 2019/797 af 17. maj 2019 om restriktive foranstaltninger til bekæmpelse af cyberangreb, der truer Unionen eller dens medlemsstater

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 129 I af 17. maj 2019
  )

Side 16, artikel 5, stk. 3, første afsnit, litra a):

I stedet for:

| »a) | er nødvendige til at dække basale behov hos de fysiske personer, der er opført på listen i bilag I, ...« |
| --- | --- |

»a)

er nødvendige til at dække basale behov hos de fysiske personer, der er opført på listen i bilag I, ...«

læses:

| »a) | er nødvendige til at dække basale behov hos de fysiske eller juridiske personer, enheder eller organer, der er opført på listen i bilaget, ...«. |
| --- | --- |

»a)

er nødvendige til at dække basale behov hos de fysiske eller juridiske personer, enheder eller organer, der er opført på listen i bilaget, ...«.

---

| 17.7.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 230/37 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 230/37

---

Berigtigelse til Rådets forordning (EU) 2019/796 af 17. maj 2019 om restriktive foranstaltninger til bekæmpelse af cyberangreb, der truer Unionen eller dens medlemsstater

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 129 I af 17. maj 2019
  )

Side 4, artikel 4, stk. 1, litra a):

I stedet for:

| »a) | er nødvendige til at dække basale behov hos de fysiske personer, der er opført på listen i bilag I, ...« |
| --- | --- |

»a)

er nødvendige til at dække basale behov hos de fysiske personer, der er opført på listen i bilag I, ...«

læses:

| »a) | er nødvendige til at dække basale behov hos de fysiske eller juridiske personer, enheder eller organer, der er opført på listen i bilag I, ...«. |
| --- | --- |

»a)

er nødvendige til at dække basale behov hos de fysiske eller juridiske personer, enheder eller organer, der er opført på listen i bilag I, ...«.

---

| 17.7.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 230/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 230/38

---

Berigtigelse til Kommissionens afgørelse (EU) 2020/491 af 3. april 2020 om fritagelse for importafgifter og momsfritagelse ved import af varer, der er nødvendige for at bekæmpe virkningerne af covid-19-udbruddet i 2020

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 103 af 3. april 2020
  )

Side 1, betragtning 4:

I stedet for:

»udbuddet«

læses:

»udbruddet«

Side 2, artikel 1, stk. 2:

I stedet for:

»hjælp til personer«

læses:

»katastrofehjælp til personer«.

---

| 17.7.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 230/39 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 230/39

---

Berigtigelse til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 517/2014 af 16. april 2014 om fluorholdige drivhusgasser og om ophævelse af forordning (EF) nr. 842/2006

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 150 af 20. maj 2014
  )

Side 209, artikel 13, stk. 3, tredje afsnit, indledningen:

I stedet for:

»Det i første afsnit omhandlede forbud finder ikke anvendelse på følgende kategorier af fluorholdige drivhusgasser:«

læses:

»Det i første afsnit omhandlede forbud finder ikke anvendelse på følgende kategorier af fluorholdige drivhusgasser indtil den 1. januar 2030:«.

---

| 17.7.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 230/40 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 230/40

---

Berigtigelse til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1964 af 26. november 2019 om godkendelse L-lysin (base), flydende, L-lysinmonohydrochlorid, flydende, L-lysinmonohydrochlorid, teknisk ren, og L-lysinsulfat som tilsætningsstoffer til foder til alle dyrearter

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 307 af 28. november 2019
  )

Side 5, artikel 2, stk. 3:

I stedet for:

»bestemt til dyr, der indgår i fødevareproduktion«

læses:

»bestemt til dyr, der ikke indgår i fødevareproduktion«.

---

| 17.7.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 230/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 230/41

---

Berigtigelse til Kommissionens forordning (EU) 2019/962 af 12. juni 2019 om ændring af bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 for så vidt angår indførelse af to nye funktionelle grupper af fodertilsætningsstoffer

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 156 af 13. juni 2019
  )

Side 2, artikel 1, nr. 2), om ændring af punkt 4 i bilag I til forordning (EF) nr. 1831/2003:

I stedet for:

»stoffer, der stabiliserer den fysiologiske tilstand:«

læses:

»fysiologisk tilstand-stabilisatorer:«.

---