# Den Europæiske Unions L 207/2020

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 207 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 63. årgang30. juni 2020 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 207

Dansk udgave

Retsforskrifter

63. årgang30. juni 2020

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Rådets afgørelse (EU) 2020/899 af 26. juni 2020 om indgåelse på Unionens og dens medlemsstaters vegne af en protokol om ændring af Euro-Middelhavs-aftalen om luftfart mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Det Hashemitiske Kongerige Jordan på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union | 1 |
| | * | Meddelelse om ikrafttrædelsesdatoen for Frihandelsaftalen mellem Den Europæiske Union og Den Socialistiske Republik Vietnam | 3 |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Rådets forordning (EU) 2020/900 af 25. juni 2020 om ændring af forordning (EU) 2019/1838, for så vidt angår visse fiskerimuligheder for 2020 i Østersøen og om ændring af forordning (EU) 2020/123, for så vidt angår visse fiskerimuligheder for 2020 i EU-farvande og ikke-EU-farvande | 4 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Rådets afgørelse (FUSP) 2020/901 af 29. juni 2020 om EU-støtte til aktiviteter i Den Forberedende Kommission for Organisationen for Traktaten om et Altomfattende Forbud mod Atomprøvesprængninger (CTBTO) med henblik på at styrke dens overvågnings- og kontrolkapaciteter og inden for rammerne af gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben | 15 |
| | * | Rådets afgørelse (FUSP) 2020/902 af 29. juni 2020 om ændring af afgørelse 2013/354/FUSP om Den Europæiske Unions politimission i de palæstinensiske områder (EUPOL COPPS) | 30 |
| | * | Rådets afgørelse (FUSP) 2020/903 af 29. juni 2020 om ændring af afgørelse 2013/233/FUSP om Den Europæiske Unions bistandsmission vedrørende integreret grænseforvaltning i Libyen (EUBAM Libya) | 32 |
| | * | Rådets afgørelse (FUSP) 2020/904 af 29. juni 2020 om ændring af afgørelse (FUSP) 2017/1424 for så vidt angår udløbsdatoen for støtte til OSCE's aktiviteter i forbindelse med mindskelsen af håndvåben, lette våben og konventionel ammunition i Republikken Nordmakedonien og i Georgien | 34 |
| | * | Rådets afgørelse (FUSP) 2020/905 af 29. juni 2020 om ændring af afgørelse (FUSP) 2017/1428 til støtte for gennemførelsen af Maputohandlingsplanen om gennemførelsen af 1997-konventionen om forbud mod brug, oplagring, produktion og overførsel af personelminer samt om deres destruktion | 35 |
| | * | Rådets afgørelse (FUSP) 2020/906 af 29. juni 2020 om ændring af afgørelse (FUSP) 2019/615 om Unionens støtte til aktiviteter forud for gennemgangskonferencen i 2020 mellem parterne i traktaten om ikkespredning af kernevåben (NPT) | 36 |
| | * | Rådets afgørelse (FUSP) 2020/907 af 29. juni 2020 om ændring af afgørelse 2014/512/FUSP om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine | 37 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

INTERNATIONALE AFTALER

*

Rådets afgørelse (EU) 2020/899 af 26. juni 2020 om indgåelse på Unionens og dens medlemsstaters vegne af en protokol om ændring af Euro-Middelhavs-aftalen om luftfart mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Det Hashemitiske Kongerige Jordan på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union

1

*

Meddelelse om ikrafttrædelsesdatoen for Frihandelsaftalen mellem Den Europæiske Union og Den Socialistiske Republik Vietnam

3

FORORDNINGER

*

Rådets forordning (EU) 2020/900 af 25. juni 2020 om ændring af forordning (EU) 2019/1838, for så vidt angår visse fiskerimuligheder for 2020 i Østersøen og om ændring af forordning (EU) 2020/123, for så vidt angår visse fiskerimuligheder for 2020 i EU-farvande og ikke-EU-farvande

4

AFGØRELSER

*

Rådets afgørelse (FUSP) 2020/901 af 29. juni 2020 om EU-støtte til aktiviteter i Den Forberedende Kommission for Organisationen for Traktaten om et Altomfattende Forbud mod Atomprøvesprængninger (CTBTO) med henblik på at styrke dens overvågnings- og kontrolkapaciteter og inden for rammerne af gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben

15

*

Rådets afgørelse (FUSP) 2020/902 af 29. juni 2020 om ændring af afgørelse 2013/354/FUSP om Den Europæiske Unions politimission i de palæstinensiske områder (EUPOL COPPS)

30

*

Rådets afgørelse (FUSP) 2020/903 af 29. juni 2020 om ændring af afgørelse 2013/233/FUSP om Den Europæiske Unions bistandsmission vedrørende integreret grænseforvaltning i Libyen (EUBAM Libya)

32

*

Rådets afgørelse (FUSP) 2020/904 af 29. juni 2020 om ændring af afgørelse (FUSP) 2017/1424 for så vidt angår udløbsdatoen for støtte til OSCE's aktiviteter i forbindelse med mindskelsen af håndvåben, lette våben og konventionel ammunition i Republikken Nordmakedonien og i Georgien

34

*

Rådets afgørelse (FUSP) 2020/905 af 29. juni 2020 om ændring af afgørelse (FUSP) 2017/1428 til støtte for gennemførelsen af Maputohandlingsplanen om gennemførelsen af 1997-konventionen om forbud mod brug, oplagring, produktion og overførsel af personelminer samt om deres destruktion

35

*

Rådets afgørelse (FUSP) 2020/906 af 29. juni 2020 om ændring af afgørelse (FUSP) 2019/615 om Unionens støtte til aktiviteter forud for gennemgangskonferencen i 2020 mellem parterne i traktaten om ikkespredning af kernevåben (NPT)

36

*

Rådets afgørelse (FUSP) 2020/907 af 29. juni 2020 om ændring af afgørelse 2014/512/FUSP om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine

37

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

INTERNATIONALE AFTALER

| 30.6.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 207/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 207/1

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2020/899

af 26. juni 2020

om indgåelse på Unionens og dens medlemsstaters vegne af en protokol om ændring af Euro-Middelhavs-aftalen om luftfart mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Det Hashemitiske Kongerige Jordan på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 100, stk. 2, sammenholdt med artikel 218, stk. 6, litra a),

under henvisning til akten om Kroatiens tiltrædelse, særlig artikel 6, stk. 2, andet afsnit,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

under henvisning til godkendelse fra Europa-Parlamentet (1) og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Protokollen om ændring af Euro-Middelhavs-aftalen om luftfart mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Det Hashemitiske Kongerige Jordan på den anden side (2) for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (i det følgende benævnt »protokollen«) er i overensstemmelse med Rådets afgørelse (EU) 2016/803 (3) blevet undertegnet med forbehold af dens indgåelse. |
| --- | --- |

(1)

Protokollen om ændring af Euro-Middelhavs-aftalen om luftfart mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Det Hashemitiske Kongerige Jordan på den anden side (2) for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (i det følgende benævnt »protokollen«) er i overensstemmelse med Rådets afgørelse (EU) 2016/803 (3) blevet undertegnet med forbehold af dens indgåelse.

| (2) | Protokollen bør godkendes — |
| --- | --- |

(2)

Protokollen bør godkendes —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Protokollen om ændring af Euro-Middelhavs-aftalen om luftfart mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Det Hashemitiske Kongerige Jordan på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (4) godkendes herved på Unionens og dens medlemsstaters vegne.

Artikel 2

Formanden for Rådet bemyndiges herved til at udpege den eller de personer, der er beføjet til på Unionens og dens medlemsstaters vegne at deponere det godkendelsesinstrument, der er omhandlet i protokollens artikel 3.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. juni 2020.

På Rådets vegne

A. METELKO-ZGOMBIĆ

Formand

---

(1)  Godkendelse fra 12.12.2018 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

1

(2)  Teksten til aftalen er offentliggjort i EUT L 334 af 6.12.2012, s. 3.

2

(3)  Rådets afgørelse (EU) 2016/803 af 7. maj 2015 om undertegnelse på Unionens og dens medlemsstaters vegne og om midlertidig anvendelse af en protokol om ændring af Euro-Middelhavs-aftalen om luftfart mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Det Hashemitiske Kongerige Jordans regering på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (EUT L 132 af 21.5.2016, s. 79).

3

(4)  Teksten til protokollen er offentliggjort i EUT L 132 af 21.5.2016, s. 81, sammen med afgørelsen om undertegnelse af protokollen.

4

---

| 30.6.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 207/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 207/3

---

Meddelelse om ikrafttrædelsesdatoen for Frihandelsaftalen mellem Den Europæiske Union og Den Socialistiske Republik Vietnam

Frihandelsaftalen mellem Den Europæiske Union og Den Socialistiske Republik Vietnam (1), der blev undertegnet den 30. juni 2019 i Hanoi, træder i kraft den 1. august 2020.

1

---

(1)  
  EUT L 186 af 12.6.2020, s. 3

1

---

FORORDNINGER

| 30.6.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 207/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 207/4

---

RÅDETS FORORDNING (EU) 2020/900

af 25. juni 2020

om ændring af forordning (EU) 2019/1838, for så vidt angår visse fiskerimuligheder for 2020 i Østersøen og om ændring af forordning (EU) 2020/123, for så vidt angår visse fiskerimuligheder for 2020 i EU-farvande og ikke-EU-farvande

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EU) 2019/1838 (1) fastsættes der fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande i Østersøen for 2020. Den fastsætter bestemmelser om forbud mod fiskeri efter de to bestande af østersøtorsk i gydeperioderne, idet der gives dispensation til fiskerfartøjer med en længde overalt på under 12 m, som fisker med visse passive redskaber. Fiskeri med flydeliner er ikke omfattet af dispensationen. Det bør imidlertid fortsat være tilladt at anvende flydeliner, og disse bør derfor være omfattet af dispensationen ligesom i de tidligere forordninger om fiskerimuligheder. Forordning (EU) 2019/1838 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EU) 2019/1838 (1) fastsættes der fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande i Østersøen for 2020. Den fastsætter bestemmelser om forbud mod fiskeri efter de to bestande af østersøtorsk i gydeperioderne, idet der gives dispensation til fiskerfartøjer med en længde overalt på under 12 m, som fisker med visse passive redskaber. Fiskeri med flydeliner er ikke omfattet af dispensationen. Det bør imidlertid fortsat være tilladt at anvende flydeliner, og disse bør derfor være omfattet af dispensationen ligesom i de tidligere forordninger om fiskerimuligheder. Forordning (EU) 2019/1838 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (2) | Ved Rådets forordning (EU) 2020/123 (2) fastsættes der fiskerimuligheder for 2020 for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fartøjer i visse andre farvande. |
| --- | --- |

(2)

Ved Rådets forordning (EU) 2020/123 (2) fastsættes der fiskerimuligheder for 2020 for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fartøjer i visse andre farvande.

| (3) | Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) konkluderede i sin rapport fra plenarmødet den 16.-20. marts 2020, at en diamantmasket fangstpose med en maskestørrelse på 100 mm med et kvadratmasket panel med en maskestørrelse på 160 mm for så vidt angår bifangster af hvilling (Merlangius merlangus) i Det Keltiske Hav er den mest selektive af de fire forskellige fangstposemodeller, der er anført under de afhjælpende foranstaltninger i artikel 13, stk. 1, litra a), i forordning (EU) 2020/123 om fastsættelse for af fiskerimuligheder for 2020. STECF havde ingen pålidelige skøn for selektiviteten for torsk (Gadus morhua) i en diamantmasket fangstpose med en maskestørrelse på 100 mm med et kvadratmasket panel med en maskestørrelse på 160 mm. Det er derfor hensigtsmæssigt fortsat at tillade anvendelsen af denne kombination af fangstpose og kvadratmasket panel med henblik på at sikre genopretning af den pågældende hvillingbestand. For at sikre genopretningen af torsk i Det Keltiske Hav bør diamantmaskede fangstposer med en maskestørrelse på 100 mm med et kvadratmasket panel med en maskestørrelse på 160 mm fortsat anvendes med hævet overtælle. |
| --- | --- |

(3)

Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) konkluderede i sin rapport fra plenarmødet den 16.-20. marts 2020, at en diamantmasket fangstpose med en maskestørrelse på 100 mm med et kvadratmasket panel med en maskestørrelse på 160 mm for så vidt angår bifangster af hvilling (Merlangius merlangus) i Det Keltiske Hav er den mest selektive af de fire forskellige fangstposemodeller, der er anført under de afhjælpende foranstaltninger i artikel 13, stk. 1, litra a), i forordning (EU) 2020/123 om fastsættelse for af fiskerimuligheder for 2020. STECF havde ingen pålidelige skøn for selektiviteten for torsk (Gadus morhua) i en diamantmasket fangstpose med en maskestørrelse på 100 mm med et kvadratmasket panel med en maskestørrelse på 160 mm. Det er derfor hensigtsmæssigt fortsat at tillade anvendelsen af denne kombination af fangstpose og kvadratmasket panel med henblik på at sikre genopretning af den pågældende hvillingbestand. For at sikre genopretningen af torsk i Det Keltiske Hav bør diamantmaskede fangstposer med en maskestørrelse på 100 mm med et kvadratmasket panel med en maskestørrelse på 160 mm fortsat anvendes med hævet overtælle.

| (4) | Fiskeridødeligheden (F) for nordsøtorsk (Gadus morhua) er steget siden 2016 og skønnes nu at ligge over grænsereferencepunktet for fiskeridødelighed (Flim), dvs. et grænsereferencepunkt, som på langt sigt vil resultere i en gennemsnitlig bestandsstørrelse på grænsereferencepunktet for biomasse (Blim). Fiskes der på niveauer over Flim, vil det resultere i, at bestanden reduceres til niveauer under Blim. Gydebiomassen (SSB) er følgelig faldet siden 2015, og den skønnes nu at ligge under Blim. Blim er det referencepunkt, under hvilket der ifølge den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning, navnlig fra Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES), kan være reduceret reproduktionsevne. Endvidere er rekrutteringen forblevet lav siden 1998, og var usædvanligt lav i 2016 og 2018. |
| --- | --- |

(4)

Fiskeridødeligheden (F) for nordsøtorsk (Gadus morhua) er steget siden 2016 og skønnes nu at ligge over grænsereferencepunktet for fiskeridødelighed (Flim), dvs. et grænsereferencepunkt, som på langt sigt vil resultere i en gennemsnitlig bestandsstørrelse på grænsereferencepunktet for biomasse (Blim). Fiskes der på niveauer over Flim, vil det resultere i, at bestanden reduceres til niveauer under Blim. Gydebiomassen (SSB) er følgelig faldet siden 2015, og den skønnes nu at ligge under Blim. Blim er det referencepunkt, under hvilket der ifølge den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning, navnlig fra Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES), kan være reduceret reproduktionsevne. Endvidere er rekrutteringen forblevet lav siden 1998, og var usædvanligt lav i 2016 og 2018.

| (5) | I henhold til artikel 7, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/973 (3) om den flerårige plan for Nordsøen skal der, hvis det af den videnskabelige rådgivning fremgår, at SSB for en hvilken som helst af de bestande, der er omhandlet i nævnte forordnings artikel 1, stk. 1, ligger under Blim, vedtages yderligere afhjælpende foranstaltninger for at sikre en hurtig genopretning af bestanden til niveauer over det niveau, der kan give maksimalt bæredygtigt udbytte (MSY). De afhjælpende foranstaltninger kan navnlig omfatte midlertidig indstilling af det målrettede fiskeri efter den pågældende bestand og passende reduktion af fiskerimulighederne for disse bestande eller andre bestande i fiskeriet, hvor der tages torsk som bifangst, eller begge dele. |
| --- | --- |

(5)

I henhold til artikel 7, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/973 (3) om den flerårige plan for Nordsøen skal der, hvis det af den videnskabelige rådgivning fremgår, at SSB for en hvilken som helst af de bestande, der er omhandlet i nævnte forordnings artikel 1, stk. 1, ligger under Blim, vedtages yderligere afhjælpende foranstaltninger for at sikre en hurtig genopretning af bestanden til niveauer over det niveau, der kan give maksimalt bæredygtigt udbytte (MSY). De afhjælpende foranstaltninger kan navnlig omfatte midlertidig indstilling af det målrettede fiskeri efter den pågældende bestand og passende reduktion af fiskerimulighederne for disse bestande eller andre bestande i fiskeriet, hvor der tages torsk som bifangst, eller begge dele.

| (6) | Eftersom den regionale gruppe af Nordsømedlemsstater ikke har forelagt en fælles henstilling med henblik på mere langsigtede foranstaltninger, foreslår Kommissionen, at der i overensstemmelse med de tilsagn, som Den Europæiske Union og Norge har givet hinanden, indføres yderligere tekniske foranstaltninger, der er funktionelt knyttet til fiskerimulighederne for 2020, og som er i overensstemmelse med Europa-Kommissionens og Rådets fælles erklæring. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom den regionale gruppe af Nordsømedlemsstater ikke har forelagt en fælles henstilling med henblik på mere langsigtede foranstaltninger, foreslår Kommissionen, at der i overensstemmelse med de tilsagn, som Den Europæiske Union og Norge har givet hinanden, indføres yderligere tekniske foranstaltninger, der er funktionelt knyttet til fiskerimulighederne for 2020, og som er i overensstemmelse med Europa-Kommissionens og Rådets fælles erklæring.

| (7) | For at reducere fangsterne af bestande, for hvilke der er fastsat samlede tilladte fangstmængder (TAC'er) for bifangst, bør fiskerimulighederne for de typer fiskeri, hvor der fanges fisk fra disse bestande, fastsættes på et niveau, som bidrager til, at sårbare bestandes biomasse genoprettes til bæredygtige niveauer. Der bør ligeledes fastsættes tekniske foranstaltninger, der er funktionelt knyttet til fiskerimulighederne. I sin oversigt over det blandede fiskeri i Nordsøen skønner ICES, at fangsterne af torsk vil udgøre ca. 40 000 ton, hvis fiskermønstrene ikke ændres og i lyset af ulovligt udsmid. For at reducere risikoen for, at fangsterne overstiger den vedtagne TAC betydeligt, er der behov for yderligere foranstaltninger for yderligere at begrænse fangsterne. |
| --- | --- |

(7)

For at reducere fangsterne af bestande, for hvilke der er fastsat samlede tilladte fangstmængder (TAC'er) for bifangst, bør fiskerimulighederne for de typer fiskeri, hvor der fanges fisk fra disse bestande, fastsættes på et niveau, som bidrager til, at sårbare bestandes biomasse genoprettes til bæredygtige niveauer. Der bør ligeledes fastsættes tekniske foranstaltninger, der er funktionelt knyttet til fiskerimulighederne. I sin oversigt over det blandede fiskeri i Nordsøen skønner ICES, at fangsterne af torsk vil udgøre ca. 40 000 ton, hvis fiskermønstrene ikke ændres og i lyset af ulovligt udsmid. For at reducere risikoen for, at fangsterne overstiger den vedtagne TAC betydeligt, er der behov for yderligere foranstaltninger for yderligere at begrænse fangsterne.

| (8) | Unionen har i overensstemmelse med den procedure, der er fastsat i aftalerne eller protokollerne om fiskeriforbindelserne med Norge (4), ført konsultationer om fiskerirettigheder med Norge. Parterne er blevet enige om at henstille til deres respektive myndigheder, at der indføres yderligere afhjælpende foranstaltninger som supplement til den TAC, der allerede blev opnået enighed om i december 2019, for midlertidigt at sikre yderligere beskyttelse af både unge og voksne torsk i 2020. Disse foranstaltninger bør omfatte sæsonbestemte lukninger for at beskytte unge fisk, områder med fiskeribegrænsninger og særlige adgangsbetingelser og nye fiskeredskabsbaserede foranstaltninger. |
| --- | --- |

(8)

Unionen har i overensstemmelse med den procedure, der er fastsat i aftalerne eller protokollerne om fiskeriforbindelserne med Norge (4), ført konsultationer om fiskerirettigheder med Norge. Parterne er blevet enige om at henstille til deres respektive myndigheder, at der indføres yderligere afhjælpende foranstaltninger som supplement til den TAC, der allerede blev opnået enighed om i december 2019, for midlertidigt at sikre yderligere beskyttelse af både unge og voksne torsk i 2020. Disse foranstaltninger bør omfatte sæsonbestemte lukninger for at beskytte unge fisk, områder med fiskeribegrænsninger og særlige adgangsbetingelser og nye fiskeredskabsbaserede foranstaltninger.

| (9) | Den 9. marts 2020 fremlagde ICES rådgivning vedrørende fangster af dybvandsreje (Pandalus borealis) i ICES-afsnit 3a og 4a øst (Skagerrak, Kattegat og den nordlige del af Nordsøen i Norske Rende). På grundlag af denne rådgivning og efter konsultationer med Norge bør Unionens kvote for dybvandsreje i ICES-afsnit 3a fastsættes til 3 266 ton, hvilket er i overensstemmelse med MSY. |
| --- | --- |

(9)

Den 9. marts 2020 fremlagde ICES rådgivning vedrørende fangster af dybvandsreje (Pandalus borealis) i ICES-afsnit 3a og 4a øst (Skagerrak, Kattegat og den nordlige del af Nordsøen i Norske Rende). På grundlag af denne rådgivning og efter konsultationer med Norge bør Unionens kvote for dybvandsreje i ICES-afsnit 3a fastsættes til 3 266 ton, hvilket er i overensstemmelse med MSY.

| (10) | Ifølge ICES' rådgivning af 14. april 2020 bør der højst fanges 207 807 ton brisling (Sprattus sprattus) i EU-farvande i ICES-underområde 4 (Nordsøen) og i ICES-afsnit 3a (Skagerrak og Kattegat) i perioden 1. juli 2020-30. juni 2021. Fiskerimulighederne for brisling bør derfor fastsættes til 169 778 ton i EU-farvande i ICES-afsnit 2a og ICES-underområde 4 og til 38 029 ton i ICES-afsnit 3a for nævnte periode, hvilket er i overensstemmelse med MSY. |
| --- | --- |

(10)

Ifølge ICES' rådgivning af 14. april 2020 bør der højst fanges 207 807 ton brisling (Sprattus sprattus) i EU-farvande i ICES-underområde 4 (Nordsøen) og i ICES-afsnit 3a (Skagerrak og Kattegat) i perioden 1. juli 2020-30. juni 2021. Fiskerimulighederne for brisling bør derfor fastsættes til 169 778 ton i EU-farvande i ICES-afsnit 2a og ICES-underområde 4 og til 38 029 ton i ICES-afsnit 3a for nævnte periode, hvilket er i overensstemmelse med MSY.

| (11) | TAC'en for ansjos (Engraulis encrasicolus) i ICES-underområde 9 og 10 og EU-farvandene i afsnit 34.1.1 henhørende under Komitéen for Fiskeriet i det Østlige Centrale Atlanterhav (CECAF) for perioden 1. juli 2020-30. juni 2021 er fastsat til nul, indtil der foreligger videnskabelig rådgivning for den pågældende periode. ICES fremlægger sin rådgivning for denne bestand i slutningen af juni 2020. For at sikre at fiskeriet kan fortsætte, indtil der er fastsat en TAC på grundlag af den seneste videnskabelige rådgivning, bør der fastesættes en foreløbig TAC på 4 018 ton baseret på fangsterne i tredje kvartal af 2019. Denne foreløbige TAC bør blive ændret i overensstemmelse med den videnskabelige rådgivning fra ICES. |
| --- | --- |

(11)

TAC'en for ansjos (Engraulis encrasicolus) i ICES-underområde 9 og 10 og EU-farvandene i afsnit 34.1.1 henhørende under Komitéen for Fiskeriet i det Østlige Centrale Atlanterhav (CECAF) for perioden 1. juli 2020-30. juni 2021 er fastsat til nul, indtil der foreligger videnskabelig rådgivning for den pågældende periode. ICES fremlægger sin rådgivning for denne bestand i slutningen af juni 2020. For at sikre at fiskeriet kan fortsætte, indtil der er fastsat en TAC på grundlag af den seneste videnskabelige rådgivning, bør der fastesættes en foreløbig TAC på 4 018 ton baseret på fangsterne i tredje kvartal af 2019. Denne foreløbige TAC bør blive ændret i overensstemmelse med den videnskabelige rådgivning fra ICES.

| (12) | Ifølge det godkendte referat af fiskerikonsultationerne mellem Norge og Den Europæiske Union for 2020, der fandt sted den 19. december 2019, blev parterne enige om, at der foruden de aftalte 50 000 ton sild (Clupea harengus), som Norge kan fiske fra sin kvote i EU-farvande i 4a og 4b, og som Unionen kan fiske fra sin kvote i norske farvande syd for 62°N, vil blive tildelt yderligere højst 10 000 ton, hvis Norge eller Unionen anmoder om en sådan forhøjelse. Denne aftale bør gennemføres i EU-retten. |
| --- | --- |

(12)

Ifølge det godkendte referat af fiskerikonsultationerne mellem Norge og Den Europæiske Union for 2020, der fandt sted den 19. december 2019, blev parterne enige om, at der foruden de aftalte 50 000 ton sild (Clupea harengus), som Norge kan fiske fra sin kvote i EU-farvande i 4a og 4b, og som Unionen kan fiske fra sin kvote i norske farvande syd for 62°N, vil blive tildelt yderligere højst 10 000 ton, hvis Norge eller Unionen anmoder om en sådan forhøjelse. Denne aftale bør gennemføres i EU-retten.

| (13) | Den Regionale Fiskeriforvaltningsorganisation for det Sydlige Stillehav (SPRFMO) foretog på sit årlige møde i 2020, der blev afholdt den 14.-18. februar 2020, en gennemgang af bevarelsesforanstaltningen for chilensk hestemakrel (Trachurus murphyi), for hvilken der endnu ikke var blevet fastlagt fiskerimuligheder i forordning (EU) 2020/123. De relevante foranstaltninger bør gennemføres i EU-retten. |
| --- | --- |

(13)

Den Regionale Fiskeriforvaltningsorganisation for det Sydlige Stillehav (SPRFMO) foretog på sit årlige møde i 2020, der blev afholdt den 14.-18. februar 2020, en gennemgang af bevarelsesforanstaltningen for chilensk hestemakrel (Trachurus murphyi), for hvilken der endnu ikke var blevet fastlagt fiskerimuligheder i forordning (EU) 2020/123. De relevante foranstaltninger bør gennemføres i EU-retten.

| (14) | Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (NAFO) besluttede på sit årlige møde, der blev afholdt den 23.-27. september 2019, at lukke fiskeriet efter pragtberyx (Beryx splendens) i NAFO-underområde 6 på grund af en mulig nedfiskning af bestanden. Denne foranstaltning bør derfor gennemføres i EU-retten, og listen over forbudte arter bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(14)

Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (NAFO) besluttede på sit årlige møde, der blev afholdt den 23.-27. september 2019, at lukke fiskeriet efter pragtberyx (Beryx splendens) i NAFO-underområde 6 på grund af en mulig nedfiskning af bestanden. Denne foranstaltning bør derfor gennemføres i EU-retten, og listen over forbudte arter bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (15) | Henstilling 16-05 fra Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT), som fastsætter en lavere TAC for sværdfisk (Xiphias gladius) i Middelhavet for 2020, er allerede gennemført i EU-retten. I januar 2020 udsendte ICCAT's sekretariat imidlertid retningslinjer for beregningen af TAC'en for sværdfisk i Middelhavet. EU-kvoten skal derfor ajourføres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(15)

Henstilling 16-05 fra Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT), som fastsætter en lavere TAC for sværdfisk (Xiphias gladius) i Middelhavet for 2020, er allerede gennemført i EU-retten. I januar 2020 udsendte ICCAT's sekretariat imidlertid retningslinjer for beregningen af TAC'en for sværdfisk i Middelhavet. EU-kvoten skal derfor ajourføres i overensstemmelse hermed.

| (16) | Kommissionen for Tunfisk i Det Indiske Ocean (IOTC) vedtog på sit årlige møde i 2019, der blev afholdt den 17.-21. juni 2019, nye fangstbegrænsninger for gulfinnet tun (Thunnus albacares), der ikke berører Unionens fangstbegrænsninger inden for rammerne af IOTC. Det indebar imidlertid en indskrænkning af mulighederne for at anvende anordninger til tiltrækning af fisk (FAD'er), forsyningsfartøjer og instrumenterede bøjer. Der bør derfor foretages yderligere ændringer af forordning (EU) 2020/123 for at sikre, at gennemførelsesbestemmelserne afspejler de beslutninger, der er truffet af de kontraherende parter i IOTC. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen for Tunfisk i Det Indiske Ocean (IOTC) vedtog på sit årlige møde i 2019, der blev afholdt den 17.-21. juni 2019, nye fangstbegrænsninger for gulfinnet tun (Thunnus albacares), der ikke berører Unionens fangstbegrænsninger inden for rammerne af IOTC. Det indebar imidlertid en indskrænkning af mulighederne for at anvende anordninger til tiltrækning af fisk (FAD'er), forsyningsfartøjer og instrumenterede bøjer. Der bør derfor foretages yderligere ændringer af forordning (EU) 2020/123 for at sikre, at gennemførelsesbestemmelserne afspejler de beslutninger, der er truffet af de kontraherende parter i IOTC.

| (17) | I juli 2019 blev der på årsmødet inden for rammerne af fiskeriaftalen for det sydlige Indiske Ocean (SIOFA) vedtaget foranstaltninger vedrørende bundfiskeri og indsatsbegrænsninger i aftaleområdet. Nævnte foranstaltninger blev gennemført i EU-retten ved forordning (EU) 2020/123. Der bør imidlertid foretages yderligere ændringer for at sikre, at gennemførelsesbestemmelserne afspejler SIOFA's beslutninger vedrørende bundfiskeri på korrekt vis. |
| --- | --- |

(17)

I juli 2019 blev der på årsmødet inden for rammerne af fiskeriaftalen for det sydlige Indiske Ocean (SIOFA) vedtaget foranstaltninger vedrørende bundfiskeri og indsatsbegrænsninger i aftaleområdet. Nævnte foranstaltninger blev gennemført i EU-retten ved forordning (EU) 2020/123. Der bør imidlertid foretages yderligere ændringer for at sikre, at gennemførelsesbestemmelserne afspejler SIOFA's beslutninger vedrørende bundfiskeri på korrekt vis.

| (18) | Kommissionen udsteder fiskerilicenser til fartøjer, der fører venezuelansk flag, således at de kan fiske efter snapperarter i EU-farvandene ud for Fransk Guyanas kyst. I henhold til forordning (EU) 2020/123 kan der udstedes 45 fiskerilicenser. For at få udstedt disse tilladelser skal det godtgøres, at der mellem fartøjsejeren og en forarbejdningsvirksomhed beliggende i departementet Fransk Guyana er indgået en gyldig kontrakt. I perioden mellem to år, hvor proceduren for udstedelse af tilladelser pågår, bør fiskeriet kunne fortsætte på visse betingelser. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen udsteder fiskerilicenser til fartøjer, der fører venezuelansk flag, således at de kan fiske efter snapperarter i EU-farvandene ud for Fransk Guyanas kyst. I henhold til forordning (EU) 2020/123 kan der udstedes 45 fiskerilicenser. For at få udstedt disse tilladelser skal det godtgøres, at der mellem fartøjsejeren og en forarbejdningsvirksomhed beliggende i departementet Fransk Guyana er indgået en gyldig kontrakt. I perioden mellem to år, hvor proceduren for udstedelse af tilladelser pågår, bør fiskeriet kunne fortsætte på visse betingelser.

| (19) | Fartøjer, der fisker efter tobis med visse redskaber i ICES-underafsnit 2a, 3a og 4, bør være omfattet af forbudsperioder fra den 1. august til den 31. december 2020 og fra den 1. januar til den 31. marts 2021. |
| --- | --- |

(19)

Fartøjer, der fisker efter tobis med visse redskaber i ICES-underafsnit 2a, 3a og 4, bør være omfattet af forbudsperioder fra den 1. august til den 31. december 2020 og fra den 1. januar til den 31. marts 2021.

| (20) | Forordning (EU) 2020/123 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(20)

Forordning (EU) 2020/123 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (21) | De fangstbegrænsninger, der er fastsat i forordning (EU) 2019/1838 og forordning (EU) 2020/123, finder anvendelse fra den 1. januar 2020. De bestemmelser vedrørende fangstbegrænsninger, der indføres ved nærværende forordning, bør derfor træde i kraft snarest muligt. Med hensyn til ændringer i TAC-niveauerne, den yderligere undtagelse i Østersøen og den fortsatte tilladelse til at anvende et redskab i Det Keltiske Hav bør bestemmelserne finde anvendelse fra den 1. januar 2020. Da de pågældende fiskerimuligheder endnu ikke er opbrugt eller forhøjes, og der ved nærværende forordning indføres mere lempelige bestemmelser, berøres retssikkerhedsprincippet eller princippet om beskyttelse af berettigede forventninger ikke af anvendelsen af nærværende forordning med tilbagevirkende kraft. |
| --- | --- |

(21)

De fangstbegrænsninger, der er fastsat i forordning (EU) 2019/1838 og forordning (EU) 2020/123, finder anvendelse fra den 1. januar 2020. De bestemmelser vedrørende fangstbegrænsninger, der indføres ved nærværende forordning, bør derfor træde i kraft snarest muligt. Med hensyn til ændringer i TAC-niveauerne, den yderligere undtagelse i Østersøen og den fortsatte tilladelse til at anvende et redskab i Det Keltiske Hav bør bestemmelserne finde anvendelse fra den 1. januar 2020. Da de pågældende fiskerimuligheder endnu ikke er opbrugt eller forhøjes, og der ved nærværende forordning indføres mere lempelige bestemmelser, berøres retssikkerhedsprincippet eller princippet om beskyttelse af berettigede forventninger ikke af anvendelsen af nærværende forordning med tilbagevirkende kraft.

| (22) | Det Forenede Kongerige er blevet hørt i overensstemmelse med artikel 130, stk. 1, i aftalen om Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands udtræden af Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab (5) — |
| --- | --- |

(22)

Det Forenede Kongerige er blevet hørt i overensstemmelse med artikel 130, stk. 1, i aftalen om Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands udtræden af Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab (5) —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Ændring af forordning (EU) 2019/1838

Bilaget til forordning (EU) 2019/1838 ændres som angivet i bilag I til nærværende forordning.

Artikel 2

Ændring af forordning (EU) 2020/123

I forordning (EU) 2020/123 foretages følgende ændringer:

| 1) | I artikel 3 tilføjes følgende litraer:






  »j) | »instrumenteret bøje«: en bøje, der er tydeligt mærket med et unikt referencenummer, der gør det muligt at identificere dens ejer, og som er udstyret med et satellitovervågningssystem til overvågning af dens position |
| --- | --- | --- |

1)

I artikel 3 tilføjes følgende litraer:

»j)

»instrumenteret bøje«: en bøje, der er tydeligt mærket med et unikt referencenummer, der gør det muligt at identificere dens ejer, og som er udstyret med et satellitovervågningssystem til overvågning af dens position

| k) | »bøje i drift«: enhver instrumenteret bøje, der i forvejen er aktiveret, tændt og sat ud på havet, på en drivende FAD eller flydende genstand, som sender positioner og alle andre tilgængelige oplysninger såsom ekkolodsestimater.« |
| --- | --- |

k)

»bøje i drift«: enhver instrumenteret bøje, der i forvejen er aktiveret, tændt og sat ud på havet, på en drivende FAD eller flydende genstand, som sender positioner og alle andre tilgængelige oplysninger såsom ekkolodsestimater.«

| 2) | Følgende artikel indsættes:

  »Artikel 12a
  Fiskeriforbudsperioder for tobis
  Kommercielt fiskeri efter tobis med bundtrawl, vod eller lignende trukne redskaber med en maskestørrelse på under 16 mm er forbudt i ICES-afsnit 2a og 3a og ICES-underområde 4 i perioden 1. august-31. december 2020 og i perioden 1. januar-31. marts 2021.« |
| --- | --- |

2)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 12a

Fiskeriforbudsperioder for tobis

Kommercielt fiskeri efter tobis med bundtrawl, vod eller lignende trukne redskaber med en maskestørrelse på under 16 mm er forbudt i ICES-afsnit 2a og 3a og ICES-underområde 4 i perioden 1. august-31. december 2020 og i perioden 1. januar-31. marts 2021.«

| 3) | Artikel 13, stk. 1, litra a), fjerde led, affattes således:






  »— | en fangstpose med en maskestørrelse på 100 mm med et kvadratmasket panel med en maskestørrelse på 160 mm.« |
| --- | --- | --- |

3)

Artikel 13, stk. 1, litra a), fjerde led, affattes således:

»—

en fangstpose med en maskestørrelse på 100 mm med et kvadratmasket panel med en maskestørrelse på 160 mm.«

| 4) | Artikel 14 affattes således:

  »Artikel 14
  Afhjælpende foranstaltninger for torsk i Nordsøen

  1.   De lukkede områder for fiskeri med undtagelse af fiskeri med pelagiske redskaber (not og trawl) og de perioder, hvor lukningen finder anvendelse, er fastsat i bilag IV.


  2.   Fartøjer, der fisker med bundtrawl og vod med en mindstemaskestørrelse på mindst 70 mm i 4a og 4b eller mindst 90 mm i 3a eller medlangline (6), må ikke fiske i EU-farvande i ICES-afsnit 4a, nord for 58°30′00′′N og syd for 61°30′00′′N og i EU-farvande i ICES-afsnit 3a.20 (Skagerrak), 4a og 4b, nord for 57°00′00′′N og øst for 5°00′00′′Ø.


  3.   Uanset stk. 2 kan de fiskerfartøjer, der er nævnt i stk. 2, fiske i de områder, der er nævnt i stk. 1, forudsat at de opfylder mindst et af følgende kriterier:






  a) | fangsterne af torsk overstiger ikke 5 % af de samlede fangster pr. fangstrejse; fartøjer med torskefangster, der ikke har oversteget 5 % af deres samlede fangster i perioden 2017-2019, formodes at opfylde dette kriterium, forudsat at de fortsat anvender de samme redskaber, som de anvendte i den pågældende periode; denne formodning kan afkræftes |
| --- | --- | --- |

4)

Artikel 14 affattes således:

»Artikel 14

Afhjælpende foranstaltninger for torsk i Nordsøen

1.   De lukkede områder for fiskeri med undtagelse af fiskeri med pelagiske redskaber (not og trawl) og de perioder, hvor lukningen finder anvendelse, er fastsat i bilag IV.

2.   Fartøjer, der fisker med bundtrawl og vod med en mindstemaskestørrelse på mindst 70 mm i 4a og 4b eller mindst 90 mm i 3a eller medlangline (6), må ikke fiske i EU-farvande i ICES-afsnit 4a, nord for 58°30′00′′N og syd for 61°30′00′′N og i EU-farvande i ICES-afsnit 3a.20 (Skagerrak), 4a og 4b, nord for 57°00′00′′N og øst for 5°00′00′′Ø.

3.   Uanset stk. 2 kan de fiskerfartøjer, der er nævnt i stk. 2, fiske i de områder, der er nævnt i stk. 1, forudsat at de opfylder mindst et af følgende kriterier:

a)

fangsterne af torsk overstiger ikke 5 % af de samlede fangster pr. fangstrejse; fartøjer med torskefangster, der ikke har oversteget 5 % af deres samlede fangster i perioden 2017-2019, formodes at opfylde dette kriterium, forudsat at de fortsat anvender de samme redskaber, som de anvendte i den pågældende periode; denne formodning kan afkræftes

| b) | der anvendes et reguleret og meget selektivt bundtrawl eller vod, der ifølge en videnskabelig undersøgelse medfører en reduktion af torskefangsterne på mindst 30 % i forhold til fartøjer, der fisker med minimumsstandarden for maskestørrelse for trukne redskaber som angivet i bilag V, del B, punkt 1.1, til forordning (EU) 2019/1241. Sådanne undersøgelser kan vurderes af STECF; hvis STECF's vurdering af er negativ, anses redskaberne ikke længere for egnede til anvendelse i de områder, der er fastlagt i denne artikels stk. 2 |
| --- | --- |

b)

der anvendes et reguleret og meget selektivt bundtrawl eller vod, der ifølge en videnskabelig undersøgelse medfører en reduktion af torskefangsterne på mindst 30 % i forhold til fartøjer, der fisker med minimumsstandarden for maskestørrelse for trukne redskaber som angivet i bilag V, del B, punkt 1.1, til forordning (EU) 2019/1241. Sådanne undersøgelser kan vurderes af STECF; hvis STECF's vurdering af er negativ, anses redskaberne ikke længere for egnede til anvendelse i de områder, der er fastlagt i denne artikels stk. 2

| c) | for fartøjer, der fisker med bundtrawl og vod med en maskestørrelse på 100 mm eller derover (TR1), anvendes følgende meget selektive redskaber:






  — | trawl, hvis krop har en mindstemaskestørrelse på 600 mm |
| --- | --- | --- |

c)

for fartøjer, der fisker med bundtrawl og vod med en maskestørrelse på 100 mm eller derover (TR1), anvendes følgende meget selektive redskaber:

—

trawl, hvis krop har en mindstemaskestørrelse på 600 mm

| — | hævet overtælle (0,6 m) |
| --- | --- |

—

hævet overtælle (0,6 m)

| — | horisontalt selektionspanel med et stormasket sorteringsvindue |
| --- | --- |

—

horisontalt selektionspanel med et stormasket sorteringsvindue

| d) | for fartøjer, der fisker med bundtrawl og vod med en maskestørrelse på 70 mm eller derover i 4a og 90 mm eller derover i 3a, og under 100 mm (TR2), anvendes følgende meget selektive redskaber:






  — | horisontal sorteringsrist med højst 50 mm mellem tremmerne, der adskiller fladfisk og rundfisk, med en ublokeret åbning, hvor rundfisk kan slippe ud |
| --- | --- | --- |

d)

for fartøjer, der fisker med bundtrawl og vod med en maskestørrelse på 70 mm eller derover i 4a og 90 mm eller derover i 3a, og under 100 mm (TR2), anvendes følgende meget selektive redskaber:

—

horisontal sorteringsrist med højst 50 mm mellem tremmerne, der adskiller fladfisk og rundfisk, med en ublokeret åbning, hvor rundfisk kan slippe ud

| — | SELTRA-panel med en maskestørrelse på 300 mm (kvadratmaske) |
| --- | --- |

—

SELTRA-panel med en maskestørrelse på 300 mm (kvadratmaske)

| — | sorteringsrist med højst 35 mm mellem tremmerne med en ublokeret åbning, hvor fisk kan slippe ud |
| --- | --- |

—

sorteringsrist med højst 35 mm mellem tremmerne med en ublokeret åbning, hvor fisk kan slippe ud

| e) | fartøjerne er omfattet af en national plan for at undgå fangst af torsk for at fastholde torskefangsterne i overensstemmelse med fiskeridødeligheden svarende til de fiskerimuligheder, der er fastsat på grundlag af niveauer baseret på videnskabelig rådgivning, ved hjælp af geografiske eller tekniske foranstaltninger eller en kombination heraf; sådanne planer bør vurderes senest to måneder efter gennemførelsen, af STECF, hvis der er tale om medlemsstater, og af landets relevante nationale videnskabelige organ, hvis der er tale om tredjelande, og skal, hvis det skønnes nødvendigt, revideres igen, hvis det af sådanne vurderinger fremgår, at planens mål ikke vil blive opfyldt. |
| --- | --- |

e)

fartøjerne er omfattet af en national plan for at undgå fangst af torsk for at fastholde torskefangsterne i overensstemmelse med fiskeridødeligheden svarende til de fiskerimuligheder, der er fastsat på grundlag af niveauer baseret på videnskabelig rådgivning, ved hjælp af geografiske eller tekniske foranstaltninger eller en kombination heraf; sådanne planer bør vurderes senest to måneder efter gennemførelsen, af STECF, hvis der er tale om medlemsstater, og af landets relevante nationale videnskabelige organ, hvis der er tale om tredjelande, og skal, hvis det skønnes nødvendigt, revideres igen, hvis det af sådanne vurderinger fremgår, at planens mål ikke vil blive opfyldt.

4.   Medlemsstaterne styrker monitoreringen, kontrollen og overvågningen af de fartøjer, der er omhandlet i stk. 2, for at kontrollere overholdelsen af betingelserne i stk. 3, litra a)-e).

(6)  Redskabskoder: OTB, OTT, OT, TBN, TBS, TB, TX, PTB, SDN, SSC, SX, LL, LLS.«
  "

6

| 5) | I artikel 16, stk. 1, indsættes følgende litra:






  »o) | pragtberyx (Beryx splendens) i NAFO-underområde 6.« |
| --- | --- | --- |

5)

I artikel 16, stk. 1, indsættes følgende litra:

»o)

pragtberyx (Beryx splendens) i NAFO-underområde 6.«

Beryx splendens

| 6) | Artikel 27 affattes således:

  »Artikel 27
  Drivende FAD'er og forsyningsfartøjer

  1.   Drivende FAD'er skal være udstyret med instrumenterede bøjer. Det er forbudt at anvende andre bøjer, såsom radiobøjer.


  2.   Et notfartøj må højst følge 300 bøjer i drift ad gangen.


  3.   Der må højst anskaffes 500 instrumenterede bøjer om året til hvert enkelt notfartøj. Intet notfartøj må på noget tidspunkt have mere end 500 instrumenterede bøjer (bøjer på lager og bøjer i drift).


  4.   Der må højst være to forsyningsfartøjer til støtte for mindst fem notfartøjer, og de skal alle føre en medlemsstats flag. Denne bestemmelse finder ikke anvendelse på medlemsstater, der kun anvender ét forsyningsfartøj.


  5.   Et enkelt notfartøj må til enhver tid højst støttes af ét forsyningsfartøj, der fører en medlemsstats flag.


  6.   Unionen registrerer hverken nye eller supplerende forsyningsfartøjer i IOTC's liste over godkendte fartøjer.« |
| --- | --- |

6)

Artikel 27 affattes således:

»Artikel 27

Drivende FAD'er og forsyningsfartøjer

1.   Drivende FAD'er skal være udstyret med instrumenterede bøjer. Det er forbudt at anvende andre bøjer, såsom radiobøjer.

2.   Et notfartøj må højst følge 300 bøjer i drift ad gangen.

3.   Der må højst anskaffes 500 instrumenterede bøjer om året til hvert enkelt notfartøj. Intet notfartøj må på noget tidspunkt have mere end 500 instrumenterede bøjer (bøjer på lager og bøjer i drift).

4.   Der må højst være to forsyningsfartøjer til støtte for mindst fem notfartøjer, og de skal alle føre en medlemsstats flag. Denne bestemmelse finder ikke anvendelse på medlemsstater, der kun anvender ét forsyningsfartøj.

5.   Et enkelt notfartøj må til enhver tid højst støttes af ét forsyningsfartøj, der fører en medlemsstats flag.

6.   Unionen registrerer hverken nye eller supplerende forsyningsfartøjer i IOTC's liste over godkendte fartøjer.«

| 7) | Artikel 46 affattes således:

  »Artikel 46
  Begrænsning af bundfiskeri
  Medlemsstaterne sikrer, at fartøjer, der fører deres flag og fisker i SIOFA-aftaleområdet:






  a) | begrænser deres årlige bundfiskeriindsats og fangster til deres årlige gennemsnit for de år, hvor deres fartøjer har været aktive i SIOFA-aftaleområdet, i en repræsentativ periode, for hvilken der er indgivet oplysninger til Kommissionen |
| --- | --- | --- |

7)

Artikel 46 affattes således:

»Artikel 46

Begrænsning af bundfiskeri

Medlemsstaterne sikrer, at fartøjer, der fører deres flag og fisker i SIOFA-aftaleområdet:

a)

begrænser deres årlige bundfiskeriindsats og fangster til deres årlige gennemsnit for de år, hvor deres fartøjer har været aktive i SIOFA-aftaleområdet, i en repræsentativ periode, for hvilken der er indgivet oplysninger til Kommissionen

| b) | ikke udvider den geografiske fordeling af deres bundfiskeriindsats, bortset fra fiskeri med line og faststående tunfiskenet, til andre områder end dem, hvor der er fisket i de seneste år |
| --- | --- |

b)

ikke udvider den geografiske fordeling af deres bundfiskeriindsats, bortset fra fiskeri med line og faststående tunfiskenet, til andre områder end dem, hvor der er fisket i de seneste år

| c) | ikke har tilladelse til at fiske i de midlertidigt beskyttede områder Atlantis Bank, Coral, Fools Flat, Middle of What og Walter's Shoal som defineret i bilag IK, bortset fra fiskeri med line og faststående tunfiskenet og på betingelse af, at de har en videnskabelig observatør om bord i al den tid, der fiskes i disse områder.« |
| --- | --- |

c)

ikke har tilladelse til at fiske i de midlertidigt beskyttede områder Atlantis Bank, Coral, Fools Flat, Middle of What og Walter's Shoal som defineret i bilag IK, bortset fra fiskeri med line og faststående tunfiskenet og på betingelse af, at de har en videnskabelig observatør om bord i al den tid, der fiskes i disse områder.«

| 8) | Artikel 51 affattes således:

  »Artikel 51
  Fiskeriforbudsperioder
  Tredjelandsfiskerfartøjer, der har tilladelse til at fiske efter tobis og dertil knyttede bifangster i EU-farvande i ICES-underområde 4, må ikke fiske efter tobis med bundtrawl, vod eller lignende trukne redskaber med en maskestørrelse på under 16 mm i nævnte underområde i følgende perioder:






  a) | 1. august-31. december 2020 |
| --- | --- | --- |

8)

Artikel 51 affattes således:

»Artikel 51

Fiskeriforbudsperioder

Tredjelandsfiskerfartøjer, der har tilladelse til at fiske efter tobis og dertil knyttede bifangster i EU-farvande i ICES-underområde 4, må ikke fiske efter tobis med bundtrawl, vod eller lignende trukne redskaber med en maskestørrelse på under 16 mm i nævnte underområde i følgende perioder:

a)

1. august-31. december 2020

| b) | 1. januar-31. marts 2021.« |
| --- | --- |

b)

1. januar-31. marts 2021.«

| 9) | Bilag IA, ID, IH og V ændres i overensstemmelse med bilag II til nærværende forordning. |
| --- | --- |

9)

Bilag IA, ID, IH og V ændres i overensstemmelse med bilag II til nærværende forordning.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 1, artikel 2, nr. 3), og artikel 2, nr. 9), sammenholdt med bilag II, punkt 1, litra a) og e), samt punkt 2 og 3, finder anvendelse fra den 1. januar 2020.

Artikel 2, nr. 1), 2), 5), 6), 7), 8), og artikel 2, nr. 9), sammenholdt med bilag II, punkt 1, litra b), c) og d), og punkt 4, finder anvendelse fra den 1. juli 2020.

Artikel 2, nr. 4), finder anvendelse fra den 15. august 2020.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. juni 2020.

På Rådets vegne

A. METELKO-ZGOMBIĆ

Formand

---

(1)  Rådets forordning (EU) 2019/1838 af 30. oktober 2019 om fastsættelse for 2020 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande i Østersøen og om ændring af forordning (EU) 2019/124, for så vidt angår visse fiskerimuligheder i andre farvande (EUT L 281 af 31.10.2019, s. 1).

1

(2)  Rådets forordning (EU) 2020/123 af 27. januar 2020 om fastsættelse for 2020 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fiskerfartøjer i visse andre farvande (EUT L 25 af 30.1.2020, s. 1).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/973 af 4. juli 2018 om en flerårig plan for demersale bestande i Nordsøen og fiskeriet efter disse bestande med nærmere bestemmelser for gennemførelsen af landingsforpligtelsen i Nordsøen og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 676/2007 og (EF) nr. 1342/2008 (EUT L 179 af 16.7.2018, s. 1).

3

(4)  Fiskeriaftale mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Kongeriget Norge (EFT L 226 af 29.8.1980, s. 48).

4

(5)  
  EUT L 29 af 31.1.2020, s. 7.

5

---

BILAG I

I bilaget til forordning (EU) 2019/1838 foretages følgende ændringer:

| 1) | Fodnote 2 til tabellen over fiskerimuligheder for torsk i ICES-underafsnit 25-32 affattes således:






  »(2) | I underafsnit 25 og 26 er det forbudt at fiske denne kvote fra den 1. maj til den 31. august.
  Uanset stk. 1 kan fiskeri, der udøves udelukkende med henblik på videnskabelige undersøgelser, finde sted, forudsat at disse undersøgelser gennemføres i fuld overensstemmelse med betingelserne i artikel 25 i forordning (EU) 2019/1241.
  Uanset stk. 1 finder denne forbudsperiode ikke anvendelse på EU-fiskerfartøjer med en længde overalt på under 12 m, som fisker med garn, indfiltringsnet eller toggegarn eller med bundforankrede liner, langliner, håndliner, pilkeudstyr eller andre passive redskaber i områder, hvor vanddybden er mindre end 20 m i henhold til koordinaterne på det officielle søkort udgivet af de kompetente nationale myndigheder. Førerne af disse fiskerfartøjer sikrer, at deres fiskeri til enhver tid kan overvåges af medlemsstatens kontrolmyndigheder.« |
| --- | --- | --- |

1)

Fodnote 2 til tabellen over fiskerimuligheder for torsk i ICES-underafsnit 25-32 affattes således:

»(2)

I underafsnit 25 og 26 er det forbudt at fiske denne kvote fra den 1. maj til den 31. august.

Uanset stk. 1 kan fiskeri, der udøves udelukkende med henblik på videnskabelige undersøgelser, finde sted, forudsat at disse undersøgelser gennemføres i fuld overensstemmelse med betingelserne i artikel 25 i forordning (EU) 2019/1241.

Uanset stk. 1 finder denne forbudsperiode ikke anvendelse på EU-fiskerfartøjer med en længde overalt på under 12 m, som fisker med garn, indfiltringsnet eller toggegarn eller med bundforankrede liner, langliner, håndliner, pilkeudstyr eller andre passive redskaber i områder, hvor vanddybden er mindre end 20 m i henhold til koordinaterne på det officielle søkort udgivet af de kompetente nationale myndigheder. Førerne af disse fiskerfartøjer sikrer, at deres fiskeri til enhver tid kan overvåges af medlemsstatens kontrolmyndigheder.«

| 2) | Fodnote 1 og 2 til tabellen over fiskerimuligheder for torsk i ICES-underafsnit 22-24 affattes således:






  »(1) | I underafsnit 24 udelukkende for bifangster. Direkte fiskeri er ikke tilladt under denne kvote i underafsnit 24.
  Uanset stk. 1 kan fiskeri, der udøves udelukkende med henblik på videnskabelige undersøgelser, rettes mod torsk, forudsat at disse undersøgelser gennemføres i fuld overensstemmelse med betingelserne i artikel 25 i forordning (EU) 2019/1241.
  Uanset stk. 1 er fiskeri af denne kvote i underafsnit 24 tilladt for EU-fiskerfartøjer med en længde overalt på under 12 m, som fisker med garn, indfiltringsnet eller toggegarn eller med bundforankrede liner, langliner, håndliner, pilkeudstyr eller andre passive redskaber i områder op til seks sømil målt fra basislinjerne, hvor vanddybden er mindre end 20 m i henhold til koordinaterne på det officielle søkort udgivet af de kompetente nationale myndigheder. Førerne af disse fiskerfartøjer sikrer, at deres fiskeri til enhver tid kan overvåges af medlemsstatens kontrolmyndigheder. |
| --- | --- | --- |

2)

Fodnote 1 og 2 til tabellen over fiskerimuligheder for torsk i ICES-underafsnit 22-24 affattes således:

»(1)

I underafsnit 24 udelukkende for bifangster. Direkte fiskeri er ikke tilladt under denne kvote i underafsnit 24.

Uanset stk. 1 kan fiskeri, der udøves udelukkende med henblik på videnskabelige undersøgelser, rettes mod torsk, forudsat at disse undersøgelser gennemføres i fuld overensstemmelse med betingelserne i artikel 25 i forordning (EU) 2019/1241.

Uanset stk. 1 er fiskeri af denne kvote i underafsnit 24 tilladt for EU-fiskerfartøjer med en længde overalt på under 12 m, som fisker med garn, indfiltringsnet eller toggegarn eller med bundforankrede liner, langliner, håndliner, pilkeudstyr eller andre passive redskaber i områder op til seks sømil målt fra basislinjerne, hvor vanddybden er mindre end 20 m i henhold til koordinaterne på det officielle søkort udgivet af de kompetente nationale myndigheder. Førerne af disse fiskerfartøjer sikrer, at deres fiskeri til enhver tid kan overvåges af medlemsstatens kontrolmyndigheder.

| (2) | Det er forbudt at fiske denne kvote i underafsnit 22 og 23 fra den 1. februar til den 31. marts og i underafsnit 24 fra den 1. juni til den 31. juli.
  Uanset stk. 1 kan fiskeri, der udøves udelukkende med henblik på videnskabelige undersøgelser, finde sted, forudsat at disse undersøgelser gennemføres i fuld overensstemmelse med betingelserne i artikel 25 i forordning (EU) 2019/1241.
  Uanset stk. 1 finder denne forbudsperiode ikke anvendelse på EU-fiskerfartøjer med en længde overalt på under 12 m, som fisker med garn, indfiltringsnet eller toggegarn eller med bundforankrede liner, langliner, håndliner, pilkeudstyr eller andre passive redskaber i områder, hvor vanddybden er mindre end 20 m i henhold til koordinaterne på det officielle søkort udgivet af de kompetente nationale myndigheder. Førerne af disse fiskerfartøjer sikrer, at deres fiskeri til enhver tid kan overvåges af medlemsstatens kontrolmyndigheder.« |
| --- | --- |

(2)

Det er forbudt at fiske denne kvote i underafsnit 22 og 23 fra den 1. februar til den 31. marts og i underafsnit 24 fra den 1. juni til den 31. juli.

Uanset stk. 1 kan fiskeri, der udøves udelukkende med henblik på videnskabelige undersøgelser, finde sted, forudsat at disse undersøgelser gennemføres i fuld overensstemmelse med betingelserne i artikel 25 i forordning (EU) 2019/1241.

Uanset stk. 1 finder denne forbudsperiode ikke anvendelse på EU-fiskerfartøjer med en længde overalt på under 12 m, som fisker med garn, indfiltringsnet eller toggegarn eller med bundforankrede liner, langliner, håndliner, pilkeudstyr eller andre passive redskaber i områder, hvor vanddybden er mindre end 20 m i henhold til koordinaterne på det officielle søkort udgivet af de kompetente nationale myndigheder. Førerne af disse fiskerfartøjer sikrer, at deres fiskeri til enhver tid kan overvåges af medlemsstatens kontrolmyndigheder.«

---

BILAG II

I bilag IA, ID, IH og V til forordning (EU) 2020/123 foretages følgende ændringer:

| 1) | Bilag IA ændres således:






  a) | Tabellen over fiskerimuligheder for sild i EU-farvande og norske farvande i 4 nord for 53°30′N affattes således:









  »Art: | Sild  (1) | Område: | EU-farvande og norske farvande i 4 nord for 53°30′N |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Clupea harengus | (HER/4AB.) |
| Danmark | 59 468 | | Analytisk TAC
  Artikel 7, stk. 2, i denne forordning finder anvendelse. |
| Tyskland | 39 404 | |
| Frankrig | 20 670 | |
| Nederlandene | 51 717 | |
| Sverige | 3 913 | |
| Det Forenede Kongerige | 55 583 | |
| Unionen | 230 755 | |
| Færøerne | 250 | |
| Norge | 111 652 | (2) |
| TAC | 385 008 | |

1)

Bilag IA ændres således:

a)

Tabellen over fiskerimuligheder for sild i EU-farvande og norske farvande i 4 nord for 53°30′N affattes således:

»Art:

Sild  (1)

Område:

EU-farvande og norske farvande i 4 nord for 53°30′N

Clupea harengus

(HER/4AB.)

Danmark

59 468

Analytisk TAC

Artikel 7, stk. 2, i denne forordning finder anvendelse.

Tyskland

39 404

Frankrig

20 670

Nederlandene

51 717

Sverige

3 913

Det Forenede Kongerige

55 583

Unionen

230 755

Færøerne

250

Norge

111 652

(2)

TAC

385 008

Særlig betingelse: Inden for ovennævnte kvoter må Unionen højst fange nedenstående mængde i norske farvande syd for 62°N. Der vil blive tildelt en yderligere mængde på højst 10 000 ton, hvis Den Europæiske Union anmoder om en sådan forhøjelse.

Norske farvande syd for 62°N (HER/*04N-)

50 000
  «

| b) | Tabellen over fiskerimuligheder for ansjos i ICES-underområde 9 og 10, EU-farvande i CECAF 34.1.1, affattes således:









  »Art: | Ansjos | Område: | 9 og 10, EU-farvande i CECAF 34.1.1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Engraulis encrasicolus | (ANE/9/3411) |
| Spanien | 1 922 | (3) | Præventiv TAC |
| Portugal | 2 096 | (3) |
| Unionen | 4 018 | (3) |
| TAC | 4 018 | (3) |

b)

Tabellen over fiskerimuligheder for ansjos i ICES-underområde 9 og 10, EU-farvande i CECAF 34.1.1, affattes således:

»Art:

Ansjos

Område:

9 og 10, EU-farvande i CECAF 34.1.1

Engraulis encrasicolus

(ANE/9/3411)

Spanien

1 922

(3)

Præventiv TAC

Portugal

2 096

(3)

Unionen

4 018

(3)

TAC

4 018

(3)

| c) | Tabellen over fiskerimuligheder for dybvandsreje i ICES-afsnit 3a affattes således:









  »Art: | Dybvandsreje | Område: | 3a |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pandalus borealis | (PRA/03A.) |
| Danmark | 2 123 | | Analytisk TAC« |
| Sverige | 1 143 | |
| Unionen | 3 266 | |
| TAC | 6 115 | |

c)

Tabellen over fiskerimuligheder for dybvandsreje i ICES-afsnit 3a affattes således:

»Art:

Dybvandsreje

Område:

3a

Pandalus borealis

(PRA/03A.)

Danmark

2 123

Analytisk TAC«

Sverige

1 143

Unionen

3 266

TAC

6 115

| d) | Der indsættes følgende tabel over fiskerimuligheder for brisling og dertil knyttede bifangster i EU-farvande i ICES-afsnit 3a:









  »Art: | Brisling og dertil knyttede bifangster | Område: | 3a |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sprattus sprattus | (SPR/03A.2) |
| Danmark | 25 482 | (4)
   (5) | Analytisk TAC |
| Tyskland | 53 | (4)
   (5) |
| Sverige | 9 642 | (4)
   (5) |
| Unionen | 35 177 | (4)
   (5) |
| TAC | 38 029 | (5) |

d)

Der indsættes følgende tabel over fiskerimuligheder for brisling og dertil knyttede bifangster i EU-farvande i ICES-afsnit 3a:

»Art:

Brisling og dertil knyttede bifangster

Område:

3a

Sprattus sprattus

(SPR/03A.2)

Danmark

25 482

(4)
   (5)

Analytisk TAC

Tyskland

53

(4)
   (5)

Sverige

9 642

(4)
   (5)

Unionen

35 177

(4)
   (5)

TAC

38 029

(5)

| e) | Tabellen over fiskerimuligheder for brisling og dertil knyttede bifangster i EU-farvande i ICES-afsnit 2a og ICES-underområde 4 affattes således:









  »Art: | Brisling og dertil knyttede bifangster | Område: | EU-farvande i 2a og 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sprattus sprattus | (SPR/2AC4-C) |
| Belgien | 1 821 | (6)
   (7) | Analytisk TAC |
| Danmark | 144 154 | (6)
   (7) | |
| Tyskland | 1 821 | (6)
   (7) | |
| Frankrig | 1 821 | (6)
   (7) | |
| Nederlandene | 1 821 | (6)
   (7) | |
| Sverige | 1 330 | (6)
   (7)
   (8) | |
| Det Forenede Kongerige | 6 010 | (6)
   (7) | |
| Unionen | 158 778 | (6)
   (7) | |
| Norge | 10 000 | (6) | |
| Færøerne | 1 000 | (6)
   (9) | |
| TAC | 169 778 | (6) | |

e)

Tabellen over fiskerimuligheder for brisling og dertil knyttede bifangster i EU-farvande i ICES-afsnit 2a og ICES-underområde 4 affattes således:

»Art:

Brisling og dertil knyttede bifangster

Område:

EU-farvande i 2a og 4

Sprattus sprattus

(SPR/2AC4-C)

Belgien

1 821

(6)
   (7)

Analytisk TAC

Danmark

144 154

(6)
   (7)

Tyskland

1 821

(6)
   (7)

Frankrig

1 821

(6)
   (7)

Nederlandene

1 821

(6)
   (7)

Sverige

1 330

(6)
   (7)
   (8)

Det Forenede Kongerige

6 010

(6)
   (7)

Unionen

158 778

(6)
   (7)

Norge

10 000

(6)

Færøerne

1 000

(6)
   (9)

TAC

169 778

(6)

| 2) | I bilag ID affattes tabellen over fiskerimuligheder for sværdfisk i Middelhavet således:









  »Art: | Sværdfisk

  Xiphias gladius | Område: | Middelhavet
  (SWO/MED) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kroatien | 14,60 | (10) | Analytisk TAC
  Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 finder ikke anvendelse.
  Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 finder ikke anvendelse. |
| Cypern | 53,85 | (10) |
| Spanien | 1 663,34 | (10) |
| Frankrig | 115,93 | (10) |
| Grækenland | 1 101,10 | (10) |
| Italien | 3 409,98 | (10) |
| Μalta | 404,55 | (10) |
| Unionen | 6 763,35 | (10) |
| TAC | 9 583,07 | |

2)

I bilag ID affattes tabellen over fiskerimuligheder for sværdfisk i Middelhavet således:

»Art:

Sværdfisk

Xiphias gladius

Område:

Middelhavet

(SWO/MED)

Kroatien

14,60

(10)

Analytisk TAC

Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 finder ikke anvendelse.

Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 finder ikke anvendelse.

Cypern

53,85

(10)

Spanien

1 663,34

(10)

Frankrig

115,93

(10)

Grækenland

1 101,10

(10)

Italien

3 409,98

(10)

Μalta

404,55

(10)

Unionen

6 763,35

(10)

TAC

9 583,07

| 3) | I bilag IH affattes tabellen over fiskerimuligheder for chilensk hestemakrel i SPRFMO-konventionsområdet således:









  »Art: | Chilensk hestemakrel

  Trachurus murphyi | Område: | SPRFMO-konventionsområdet
  (CJM/SPRFMO) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tyskland | 10 446,80 | | Analytisk TAC
  Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 finder ikke anvendelse.
  Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 finder ikke anvendelse.« |
| Nederlandene | 11 323,26 | |
| Litauen | 7 269,16 | |
| Polen | 12 498,78 | |
| Unionen | 41 538 | |
| TAC | Ikke relevant | |

3)

I bilag IH affattes tabellen over fiskerimuligheder for chilensk hestemakrel i SPRFMO-konventionsområdet således:

»Art:

Chilensk hestemakrel

Trachurus murphyi

Område:

SPRFMO-konventionsområdet

(CJM/SPRFMO)

Tyskland

10 446,80

Analytisk TAC

Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 finder ikke anvendelse.

Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 finder ikke anvendelse.«

Nederlandene

11 323,26

Litauen

7 269,16

Polen

12 498,78

Unionen

41 538

TAC

Ikke relevant

| 4) | I bilag V affattes fodnote 1 til tabellens del B om »Kvantitative begrænsninger for fiskeritilladelser til tredjelandsfartøjer, der fisker i EU-farvande« således:






  »(1) | For at udstede disse fiskeritilladelser skal det godtgøres, at der mellem fartøjsejeren, som ansøger om en fiskeritilladelse, og en forarbejdningsvirksomhed beliggende i departementet Fransk Guyana er indgået en gyldig kontrakt, ifølge hvilken mindst 75 % af det pågældende fartøjs fangster af snapperarter skal landes i nævnte departement med henblik på forarbejdning i den pågældende virksomheds anlæg. En sådan kontrakt skal være forsynet med en påtegning fra de franske myndigheder, som påser, at den er i overensstemmelse med den faktiske kapacitet på den forarbejdningsvirksomhed, som indgår kontrakten, og med målene for udviklingen af Guyanas økonomi. En kopi af den behørigt påtegnede kontrakt skal vedlægges ansøgningen om fiskeritilladelse. Hvis en sådan påtegning afslås, underretter de franske myndigheder den pågældende part og Kommissionen herom og om begrundelsen for afslaget. Et fiskerfartøj, der fører Venezuelas flag og har tilladelse til at fiske i 2020, kan fortsætte fiskeriet indtil den 1. april 2021 i afventning af, at dets fiskeritilladelse fornyes, forudsat at:






  — | fartøjets operatør har underskrevet en ny leveringskontrakt for 2021 |
| --- | --- | --- | --- |

4)

I bilag V affattes fodnote 1 til tabellens del B om »Kvantitative begrænsninger for fiskeritilladelser til tredjelandsfartøjer, der fisker i EU-farvande« således:

»(1)

For at udstede disse fiskeritilladelser skal det godtgøres, at der mellem fartøjsejeren, som ansøger om en fiskeritilladelse, og en forarbejdningsvirksomhed beliggende i departementet Fransk Guyana er indgået en gyldig kontrakt, ifølge hvilken mindst 75 % af det pågældende fartøjs fangster af snapperarter skal landes i nævnte departement med henblik på forarbejdning i den pågældende virksomheds anlæg. En sådan kontrakt skal være forsynet med en påtegning fra de franske myndigheder, som påser, at den er i overensstemmelse med den faktiske kapacitet på den forarbejdningsvirksomhed, som indgår kontrakten, og med målene for udviklingen af Guyanas økonomi. En kopi af den behørigt påtegnede kontrakt skal vedlægges ansøgningen om fiskeritilladelse. Hvis en sådan påtegning afslås, underretter de franske myndigheder den pågældende part og Kommissionen herom og om begrundelsen for afslaget. Et fiskerfartøj, der fører Venezuelas flag og har tilladelse til at fiske i 2020, kan fortsætte fiskeriet indtil den 1. april 2021 i afventning af, at dets fiskeritilladelse fornyes, forudsat at:

—

fartøjets operatør har underskrevet en ny leveringskontrakt for 2021

| — | procedurerne for fornyelse af fartøjets tilladelse er indledt |
| --- | --- |

—

procedurerne for fornyelse af fartøjets tilladelse er indledt

| — | fartøjets operatør har overholdt sine rapporteringsforpligtelser og kontraktlige landingsforpligtelser i 2020. |
| --- | --- |

—

fartøjets operatør har overholdt sine rapporteringsforpligtelser og kontraktlige landingsforpligtelser i 2020.

Denne forlængelse udløber på datoen for ikrafttrædelsen af Kommissionens afgørelse om udstedelse af en fiskeritilladelse for 2021 for det pågældende fartøj eller for Kommissionens meddelelse om, at der gives afslag på ansøgningen om tilladelse.«

---

(1)  Fangster af sild taget med redskaber med en maskestørrelse på mindst 32 mm.

(2)  Fangster under denne kvote skal trækkes fra Norges andel af TAC'en. Inden for denne kvote må der højst fanges nedenstående mængde i EU-farvande i 4a og 4b (HER/*4AB-C). Der vil blive tildelt en yderligere mængde på højst 10 000 ton, hvis Norge anmoder om en sådan forhøjelse.

50 000

(3)  Kvoten må kun fiskes fra den 1. juli 2020 til den 30. september 2020.«

(4)  Op til 5 % af kvoten kan bestå af bifangster af hvilling og kuller (OTH/*03A.2). Bifangster af hvilling og kuller fratrækkes kvoten i henhold til denne bestemmelse, og bifangster af arter, der fratrækkes kvoten i henhold til artikel 15, stk. 8, i forordning (EU) nr. 1380/2013, må tilsammen ikke overstige 9 % af kvoten.

(5)  Denne kvote må kun fiskes fra den 1. juli 2020 til den 30. juni 2021.«

(6)  Kvoten må kun fiskes fra den 1. juli 2020 til den 30. juni 2021.

(7)  Op til 2 % af kvoten kan bestå af bifangster af hvilling (OTH/*2AC4C). Bifangster af hvilling, der fratrækkes kvoten i henhold til denne bestemmelse, og bifangster af arter, der fratrækkes kvoten i henhold til artikel 15, stk. 8, i forordning (EU) nr. 1380/2013, må tilsammen ikke overstige 9 % af kvoten.

(8)  Inklusive tobis.

(9)  Må indeholde op til 4 % bifangst af sild.«

(10)  Denne kvote må kun fiskes i perioden 1. april-31. december.«

---

AFGØRELSER

| 30.6.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 207/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 207/15

---

RÅDETS AFGØRELSE (FUSP) 2020/901

af 29. juni 2020

om EU-støtte til aktiviteter i Den Forberedende Kommission for Organisationen for Traktaten om et Altomfattende Forbud mod Atomprøvesprængninger (CTBTO) med henblik på at styrke dens overvågnings- og kontrolkapaciteter og inden for rammerne af gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 28, stk. 1, og artikel 31, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det Europæiske Råd vedtog den 12. december 2003 EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (»strategien«), som i kapitel III indeholder en oversigt over foranstaltninger, som skal træffes både i Unionen og i tredjelande, til bekæmpelse af en sådan spredning. |
| --- | --- |

(1)

Det Europæiske Råd vedtog den 12. december 2003 EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (»strategien«), som i kapitel III indeholder en oversigt over foranstaltninger, som skal træffes både i Unionen og i tredjelande, til bekæmpelse af en sådan spredning.

| (2) | Unionen er aktivt i gang med at gennemføre strategien og er i færd med at iværksætte de foranstaltninger, der er nævnt i dens kapitel III, navnlig gennem frigivelse af finansielle midler til støtte for specifikke projekter, der gennemføres af multilaterale institutioner såsom det midlertidige tekniske sekretariat for Organisationen for Traktaten om et Altomfattende Forbud mod Atomprøvesprængninger (CTBTO). |
| --- | --- |

(2)

Unionen er aktivt i gang med at gennemføre strategien og er i færd med at iværksætte de foranstaltninger, der er nævnt i dens kapitel III, navnlig gennem frigivelse af finansielle midler til støtte for specifikke projekter, der gennemføres af multilaterale institutioner såsom det midlertidige tekniske sekretariat for Organisationen for Traktaten om et Altomfattende Forbud mod Atomprøvesprængninger (CTBTO).

| (3) | Rådet vedtog den 17. november 2003 fælles holdning 2003/805/FUSP (1) om styrkelse af multilaterale aftaler og fremme af deres universelle karakter på området for ikkespredning af masseødelæggelsesvåben og disses fremføringsmidler. Et af målene for denne fælles holdning er at fremme undertegnelse og ratifikation af traktaten om et altomfattende forbud mod atomprøvesprængninger (CTBT). |
| --- | --- |

(3)

Rådet vedtog den 17. november 2003 fælles holdning 2003/805/FUSP (1) om styrkelse af multilaterale aftaler og fremme af deres universelle karakter på området for ikkespredning af masseødelæggelsesvåben og disses fremføringsmidler. Et af målene for denne fælles holdning er at fremme undertegnelse og ratifikation af traktaten om et altomfattende forbud mod atomprøvesprængninger (CTBT).

| (4) | De stater, der har undertegnet CTBT, har besluttet at nedsætte en forberedende kommission med rets- og handleevne, som har status af international organisation, og som skal varetage en effektiv gennemførelse af CTBT, indtil CTBTO er blevet oprettet. |
| --- | --- |

(4)

De stater, der har undertegnet CTBT, har besluttet at nedsætte en forberedende kommission med rets- og handleevne, som har status af international organisation, og som skal varetage en effektiv gennemførelse af CTBT, indtil CTBTO er blevet oprettet.

| (5) | En snarlig ikrafttræden og universalisering af CTBT og styrkelse af CTBTO's Forberedende Kommissions overvågnings- og kontrolsystem er vigtige målsætninger i strategien. I denne sammenhæng understregede de atomprøvesprængninger, som Den Demokratiske Folkerepublik Korea har foretaget, yderligere vigtigheden af en snarlig ikrafttræden af CTBT og behovet for at opretholde og styrke CTBT's overvågnings- og kontrolsystem. |
| --- | --- |

(5)

En snarlig ikrafttræden og universalisering af CTBT og styrkelse af CTBTO's Forberedende Kommissions overvågnings- og kontrolsystem er vigtige målsætninger i strategien. I denne sammenhæng understregede de atomprøvesprængninger, som Den Demokratiske Folkerepublik Korea har foretaget, yderligere vigtigheden af en snarlig ikrafttræden af CTBT og behovet for at opretholde og styrke CTBT's overvågnings- og kontrolsystem.

| (6) | De Forenede Nationers generalsekretær anførte i »Securing our Common Future: an Agenda for Disarmament«, at traktaten om et altomfattende forbud mod atomprøvesprængninger ved at begrænse udviklingen af avancerede nye typer af nukleare våben bremser våbenkapløbet, og at den også fungerer som en effektiv normativ barriere mod stater, der i strid med deres ikkespredningsforpligtelser måtte forsøge at udvikle, fremstille og efterfølgende erhverve nukleare våben. |
| --- | --- |

(6)

De Forenede Nationers generalsekretær anførte i »Securing our Common Future: an Agenda for Disarmament«, at traktaten om et altomfattende forbud mod atomprøvesprængninger ved at begrænse udviklingen af avancerede nye typer af nukleare våben bremser våbenkapløbet, og at den også fungerer som en effektiv normativ barriere mod stater, der i strid med deres ikkespredningsforpligtelser måtte forsøge at udvikle, fremstille og efterfølgende erhverve nukleare våben.

| (7) | Inden for rammerne af gennemførelsen af strategien vedtog Rådet tre fælles aktioner og fire afgørelser om støtte til aktiviteter i CTBTO's Forberedende Kommission, nemlig fælles aktion 2006/243/FUSP (2), 2007/468/FUSP (3) og 2008/588/FUSP (4) og afgørelse 2010/461/FUSP (5), 2012/699/FUSP (6), (FUSP) 2015/1837 (7) og (FUSP) 2018/298 (8). |
| --- | --- |

(7)

Inden for rammerne af gennemførelsen af strategien vedtog Rådet tre fælles aktioner og fire afgørelser om støtte til aktiviteter i CTBTO's Forberedende Kommission, nemlig fælles aktion 2006/243/FUSP (2), 2007/468/FUSP (3) og 2008/588/FUSP (4) og afgørelse 2010/461/FUSP (5), 2012/699/FUSP (6), (FUSP) 2015/1837 (7) og (FUSP) 2018/298 (8).

| (8) | Denne EU-støtte bør fortsættes. |
| --- | --- |

(8)

Denne EU-støtte bør fortsættes.

| (9) | Den tekniske gennemførelse af denne afgørelse bør varetages af CTBTO's Forberedende Kommission, som på baggrund af sin enestående erfaring og kapaciteter gennem netværket for det internationale overvågningssystem (IMS), der omfatter mere end 337 anlæg i hele verden, og Det Internationale Datacenter (IDC) er den eneste internationale organisation, der er i stand til og har legitimitet til at gennemføre denne afgørelse. De projekter, som støttes af Unionen, kan kun finansieres gennem bidrag uden for budgettet til CTBTO's Forberedende Kommission — |
| --- | --- |

(9)

Den tekniske gennemførelse af denne afgørelse bør varetages af CTBTO's Forberedende Kommission, som på baggrund af sin enestående erfaring og kapaciteter gennem netværket for det internationale overvågningssystem (IMS), der omfatter mere end 337 anlæg i hele verden, og Det Internationale Datacenter (IDC) er den eneste internationale organisation, der er i stand til og har legitimitet til at gennemføre denne afgørelse. De projekter, som støttes af Unionen, kan kun finansieres gennem bidrag uden for budgettet til CTBTO's Forberedende Kommission —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

1.   Med henblik på at fortsætte en effektiv gennemførelse af strategien støtter Unionen aktiviteter i Den Forberedende Kommission for CTBTO, der tager sigte på at:

| a) | styrke CTBT's overvågnings- og kontrolsystems kapaciteter, herunder detektion af radionuklider |
| --- | --- |

a)

styrke CTBT's overvågnings- og kontrolsystems kapaciteter, herunder detektion af radionuklider

| b) | styrke CTBT-signatarstaternes kapaciteter til at opfylde deres kontrolforpligtelser i henhold til CTBT og at gøre det muligt for dem at drage fuld nytte af deres deltagelse i CTBT-ordningen. |
| --- | --- |

b)

styrke CTBT-signatarstaternes kapaciteter til at opfylde deres kontrolforpligtelser i henhold til CTBT og at gøre det muligt for dem at drage fuld nytte af deres deltagelse i CTBT-ordningen.

2.   De projekter, som Unionen skal finansiere, skal støtte:

| a) | vedligeholdelse af certificerede seismiske hjælpestationer, som er en del af CTBTO's IMS |
| --- | --- |

a)

vedligeholdelse af certificerede seismiske hjælpestationer, som er en del af CTBTO's IMS

| b) | engagement med signatarstater, herunder validering og afprøvning af tekniske systemer ved hjælp af cloudteknologi med henblik på fase 3 af omstruktureringen af IDC |
| --- | --- |

b)

engagement med signatarstater, herunder validering og afprøvning af tekniske systemer ved hjælp af cloudteknologi med henblik på fase 3 af omstruktureringen af IDC

| c) | udvikling af en forbedret model for atmosfærisk transport i høj opløsning |
| --- | --- |

c)

udvikling af en forbedret model for atmosfærisk transport i høj opløsning

| d) | undersøgelse af mulige forbedringer af Flexpartsimuleringernes ydeevne gennem grafikprocessoracceleration |
| --- | --- |

d)

undersøgelse af mulige forbedringer af Flexpartsimuleringernes ydeevne gennem grafikprocessoracceleration

| e) | udvikling af et baggrundsberegningsværktøj til at kvantificere bidrag fra radioaktiv xenon til detektioner på IMS-stationer |
| --- | --- |

e)

udvikling af et baggrundsberegningsværktøj til at kvantificere bidrag fra radioaktiv xenon til detektioner på IMS-stationer

| f) | udvikling af et værktøj til beregning af kildeled |
| --- | --- |

f)

udvikling af et værktøj til beregning af kildeled

| g) | tilvejebringelse af en helpdesk og opgradering af støtten til datacenterplatformen for virtuel udnyttelse |
| --- | --- |

g)

tilvejebringelse af en helpdesk og opgradering af støtten til datacenterplatformen for virtuel udnyttelse

| h) | fortsættelse af kampagnerne for mobil måling af radioaktiv xenon i forskellige regioner i verden |
| --- | --- |

h)

fortsættelse af kampagnerne for mobil måling af radioaktiv xenon i forskellige regioner i verden

| i) | ydelse af teknisk bistand, herunder integreret kapacitetsopbygning og outreach, såsom forbedring af de automatiske seismiske, hydroakustiske og infralydbaserede behandlingskapaciteter i »NDC in-a-box« og adgang for nationale datacentre (NDC'er) til forenklede IDC-produkter og -tjenester, der overholder standarderne |
| --- | --- |

i)

ydelse af teknisk bistand, herunder integreret kapacitetsopbygning og outreach, såsom forbedring af de automatiske seismiske, hydroakustiske og infralydbaserede behandlingskapaciteter i »NDC in-a-box« og adgang for nationale datacentre (NDC'er) til forenklede IDC-produkter og -tjenester, der overholder standarderne

| j) | støtte til uddannelse, workshopper og opfølgning for nye NDC'er i udviklingslande i hele verden samt erhvervelse og vedligeholdelse af kapacitetsopbygningssystemer til NDC'erne |
| --- | --- |

j)

støtte til uddannelse, workshopper og opfølgning for nye NDC'er i udviklingslande i hele verden samt erhvervelse og vedligeholdelse af kapacitetsopbygningssystemer til NDC'erne

| k) | støtte til udviklingen og homogeniseringen af et interaktivt behandlingssystem, der anvender multibølgeformsteknologi |
| --- | --- |

k)

støtte til udviklingen og homogeniseringen af et interaktivt behandlingssystem, der anvender multibølgeformsteknologi

| l) | afholdelse af regionale open source-introduktionskurser i seismiske virkninger for to geografiske CTBT-regioner |
| --- | --- |

l)

afholdelse af regionale open source-introduktionskurser i seismiske virkninger for to geografiske CTBT-regioner

| m) | gennemførelse af outreach i ikkesignatarstater og ikkeratificerende stater, herunder stater, hvis undertegnelse og ratifikation er nødvendig for CTBT's ikrafttræden, og kapacitetsopbygning for unge, parlamentarikere, journalister og forskere i udviklingslande eller nye vækstlande. |
| --- | --- |

m)

gennemførelse af outreach i ikkesignatarstater og ikkeratificerende stater, herunder stater, hvis undertegnelse og ratifikation er nødvendig for CTBT's ikrafttræden, og kapacitetsopbygning for unge, parlamentarikere, journalister og forskere i udviklingslande eller nye vækstlande.

3.   Ved gennemførelsen af de projekter, der er omhandlet i stk. 2, sikres Unionens synlighed såvel som en korrekt programforvaltning i forbindelse med gennemførelsen af denne afgørelse.

4.   Projekterne skal gennemføres til fordel for alle CTBT-signatarstater.

5.   Alle projektkomponenter skal understøttes af proaktive og innovative offentlige outreachaktiviteter, og ressourcerne skal fordeles i overensstemmelse hermed.

6.   En detaljeret beskrivelse af projekterne er fastsat i bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

1.   Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (»den højtstående repræsentant«) har ansvaret for gennemførelsen af denne afgørelse.

2.   Den tekniske gennemførelse af de projekter, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, varetages af CTBTO's Forberedende Kommission. Den udfører denne opgave under tilsyn af den højtstående repræsentant. Med henblik herpå indgår den højtstående repræsentant de nødvendige arrangementer med CTBTO's Forberedende Kommission.

Artikel 3

1.   Det finansielle referencebeløb for gennemførelsen af de i artikel 1, stk. 2, omhandlede projekter er på 6 288 892,37 EUR.

2.   De udgifter, der finansieres med det i stk. 1 nævnte beløb, forvaltes efter de procedurer og regler, der gælder for Unionens budget.

3.   Europa-Kommissionen fører tilsyn med, at det i stk. 1 omhandlede finansielle referencebeløb forvaltes korrekt. Med henblik herpå indgår den en finansieringsaftale med CTBTO's Forberedende Kommission. Finansieringsaftalen skal fastsætte, at CTBTO's Forberedende Kommission skal sikre, at Unionens bidrag bliver synligt i en grad, der står i forhold til bidragets størrelse.

4.   Europa-Kommissionen bestræber sig på at indgå den finansieringsaftale, der er omhandlet i stk. 3, snarest muligt efter denne afgørelses ikrafttræden. Den underretter Rådet om eventuelle vanskeligheder i forbindelse med denne proces og om datoen for indgåelse af finansieringsaftalen.

Artikel 4

1.   Den højtstående repræsentant aflægger rapport til Rådet om gennemførelsen af denne afgørelse på grundlag af regelmæssige rapporter fra CTBTO's Forberedende Kommission. Disse rapporter danner grundlag for den evaluering, som Rådet foretager.

2.   Europa-Kommissionen oplyser om de finansielle aspekter af gennemførelsen af de i artikel 1, stk. 2, omhandlede projekter.

Artikel 5

1.   Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

2.   Denne afgørelse udløber 36 måneder efter datoen for indgåelse af den i artikel 3, stk. 3, omhandlede finansieringsaftale eller seks måneder efter datoen for vedtagelsen, hvis der ikke er indgået en finansieringsaftale inden for denne periode.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. juni 2020.

På Rådets vegne

A. METELKO-ZGOMBIĆ

Formand

---

(1)  Rådets fælles holdning 2003/805/FUSP af 17. november 2003 om styrkelse af multilaterale aftaler og fremme af deres universelle karakter på området for ikkespredning af masseødelæggelsesvåben og disses fremføringsmidler (EUT L 302 af 20.11.2003, s. 34).

1

(2)  Rådets fælles aktion 2006/243/FUSP af 20. marts 2006 om støtte til aktiviteter i Den Forberedende Kommission for Organisationen for Traktaten om et Altomfattende Forbud mod Atomprøvesprængninger (CTBTO) inden for uddannelse og kapacitetsopbygning til kontrol og inden for rammerne af gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (EUT L 88 af 25.3.2006, s. 68).

2

(3)  Rådets fælles aktion 2007/468/FUSP af 28. juni 2007 om støtte til aktiviteter i Den Forberedende Kommission for Organisationen for Traktaten om et Altomfattende Forbud mod Atomprøvesprængninger (CTBTO) med henblik på at styrke dens overvågnings- og kontrolkapaciteter og inden for rammerne af gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (EUT L 176 af 6.7.2007, s. 31).

3

(4)  Rådets fælles aktion 2008/588/FUSP af 15. juli 2008 om støtte til aktiviteter i Den Forberedende Kommission for Organisationen for Traktaten om et Altomfattende Forbud mod Atomprøvesprængninger (CTBTO) med henblik på at styrke dens overvågnings- og kontrolkapaciteter og inden for rammerne af gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (EUT L 189 af 17.7.2008, s. 28).

4

(5)  Rådets afgørelse 2010/461/FUSP af 26. juli 2010 om støtte til aktiviteter i Den Forberedende Kommission for Organisationen for Traktaten om et Altomfattende Forbud mod Atomprøvesprængninger (CTBTO) med henblik på at styrke dens overvågnings- og kontrolkapaciteter og inden for rammerne af gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (EUT L 219 af 20.8.2010, s. 7).

5

(6)  Rådets afgørelse 2012/699/FUSP af 13. november 2012 om Unionens støtte til aktiviteter i Den Forberedende Kommission for Organisationen for Traktaten om et Altomfattende Forbud mod Atomprøvesprængninger med henblik på at styrke dens overvågnings- og kontrolkapaciteter og inden for rammerne af gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (EUT L 314 af 14.11.2012, s. 27).

6

(7)  Rådets afgørelse (FUSP) 2015/1837 af 12. oktober 2015 om EU-støtte til aktiviteter i Den Forberedende Kommission for Organisationen for Traktaten om et Altomfattende Forbud mod Atomprøvesprængninger (CTBTO) med henblik på at styrke dens overvågnings- og kontrolkapaciteter og inden for rammerne af gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (EUT L 266 af 13.10.2015, s. 83).

7

(8)  Rådets afgørelse (FUSP) 2018/298 af 26. februar 2018 om EU-støtte til aktiviteter i Den Forberedende Kommission for Organisationen for Traktaten om et Altomfattende Forbud mod Atomprøvesprængninger (CTBTO) med henblik på at styrke dens overvågnings- og kontrolkapaciteter og inden for rammerne af gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (EUT L 56 af 28.2.2018, s. 34).

8

---

BILAG

Søjle 1: Støtte til kontrolteknologier og overvågningssystem

Komponent 1: Projekt 1: Det internationale overvågningssystem (IMS): Fortsat understøttelse af certificerede seismiske hjælpestationer i IMS

Projekt 1: Fortsat understøttelse af certificerede seismiske hjælpestationer i IMS

Baggrund

Dette projekts hovedfokus vil fortsat være rettet mod svigtende hjælpestationer, hvor der er presserende brug for vedligeholdelse, fortrinsvis i lande med finansielle vanskeligheder, samtidig med at den forebyggende vedligeholdelse fortsætter. Dette gøres ved at sætte fokus på problemer med forældet udstyr og deraf følgende opgraderinger samt gennem bedre deling af udstyr.

Mål og forventede resultater

Det primære mål er at bringe de udvalgte hjælpestationer op på et teknisk niveau, der er kompatibelt med IMS' krav på en bæredygtig måde. Tilstrækkelig forebyggende vedligeholdelse og dermed forbundet deling af udstyr bidrager til at opfylde dette mål. Tilsvarende vil støtten til stationerne og deres operatør(er) i tilfælde af presserende afhjælpende vedligeholdelse, herunder om nødvendigt besøg på stationerne, minimere nedetid og bidrage til at understøtte stationer. Det skal bemærkes, at dette opnås i forbindelse med andre opgaver som f.eks. uddannelse af hjælpestationers operatører og workshopper for at maksimere bæredygtigheden. Som ved tidligere EU-finansierede projekter ansættes midlertidigt fuldtidspersonale til at planlægge og udføre arbejdsprojekter på de relevante stationer.

Øget datatilgængelighed og datakvalitet i netværket af seismiske hjælpestationer som følge af en styrket understøttelsesstruktur fører til øget synlighed for EU.

Komponent 2: Projekt 2-8

Projekt 2: Engagement med signatarstater, herunder teknisk systemvalidering og -test ved brug af cloudteknologi til fase 3 af omstruktureringen af IDC

Baggrund

IDC har indledt fase 3 af IDC's omstruktureringsprojekt (RP3), som sigter mod at udvikle et omfattende softwaresystem til seismisk, hydroakustisk og infralydbaseret behandling (SHI-behandling) i løbet af det næste årti.

Projektet vil medføre betydelige forbedringer i forhold til det eksisterende SHI-system såsom:

| — | en mere fleksibel brugergrænseflade for analytikerredskaber, bedre workflow for analytikervurdering, styring af hændelser, krydskorrelation og sammenligning af hændelser, kortværktøj og kortintegration, visualisering og redigering af waveform QC masks, visning af frekvensbølgenummer og støtte til analytikeruddannelse |
| --- | --- |

—

en mere fleksibel brugergrænseflade for analytikerredskaber, bedre workflow for analytikervurdering, styring af hændelser, krydskorrelation og sammenligning af hændelser, kortværktøj og kortintegration, visualisering og redigering af waveform QC masks, visning af frekvensbølgenummer og støtte til analytikeruddannelse

| — | omfattende indfangning af dataenes oprindelse for at forstå, hvordan der er nået frem til behandlingsresultaterne, og undersøgelse af udviklingen af resultater, efterhånden som den tilgængelige information ændrer sig |
| --- | --- |

—

omfattende indfangning af dataenes oprindelse for at forstå, hvordan der er nået frem til behandlingsresultaterne, og undersøgelse af udviklingen af resultater, efterhånden som den tilgængelige information ændrer sig

| — | indbygget udvidelseskapacitet som et vigtigt element i alle komponenter |
| --- | --- |

—

indbygget udvidelseskapacitet som et vigtigt element i alle komponenter

| — | fleksibel integreret SHI-pipelinekonfiguration understøttet af grafiske værktøjer |
| --- | --- |

—

fleksibel integreret SHI-pipelinekonfiguration understøttet af grafiske værktøjer

| — | fremme af en ny model for samarbejdsbaseret softwareudvikling, som følger bedste praksis i udviklingen af open source software |
| --- | --- |

—

fremme af en ny model for samarbejdsbaseret softwareudvikling, som følger bedste praksis i udviklingen af open source software

| — | udvidet overvågnings- og testkapacitet — afspilning af testdatasæt. |
| --- | --- |

—

udvidet overvågnings- og testkapacitet — afspilning af testdatasæt.

Omstruktureringsprojekt 2 (RP2) blev gennemført via et naturaliebidrag fra USA og finansiering i henhold afgørelse (FUSP) 2015/1837. Finansieringen blev navnlig anvendt til at understøtte tekniske møder med eksperter fra medlemsstater for at sikre bred deltagelse i RP2. Nævnte midler støttede også prototypeaktiviteter for at vise, hvordan software, som de nationale datacentre (NDC'er) har bidraget med, kan reintegreres i den omstrukturerede arkitektur.

Som forberedelse til RP3 blev midler i henhold til Rådets (FUSP) 2018/298 anvendt til at hæve det teknologiske beredskab for flere algoritmer, som det kan overvejes at medtage i den omstrukturerede software, nærmere bestemt for at tilvejebringe bedre metoder til at behandle sekvenser af seismiske efterskælv i automatisk eller halvautomatisk modus.

Mål

| — | at støtte udviklingen af det omstrukturerede system, så det opfylder NDC'ernes behov fra starten ved at støtte NDC'ernes anmodninger om software og relaterede opdateringer og funktioner med henblik på udførelse af NDC-aktiviteter |
| --- | --- |

—

at støtte udviklingen af det omstrukturerede system, så det opfylder NDC'ernes behov fra starten ved at støtte NDC'ernes anmodninger om software og relaterede opdateringer og funktioner med henblik på udførelse af NDC-aktiviteter

| — | at tilbyde adgang med få begrænsninger for signatarstater til at støtte, vurdere og validere fremskridtet med IDC's omstruktureringsprojekt |
| --- | --- |

—

at tilbyde adgang med få begrænsninger for signatarstater til at støtte, vurdere og validere fremskridtet med IDC's omstruktureringsprojekt

| — | at styrke NDC-fællesskabets engagement i fase 3 af IDC's omstruktureringsprojekt |
| --- | --- |

—

at styrke NDC-fællesskabets engagement i fase 3 af IDC's omstruktureringsprojekt

| — | at vurdere, om et fremtidigt tilbud om »NDC-as-a-service« er praktisk muligt ved brug af cloudteknologi. |
| --- | --- |

—

at vurdere, om et fremtidigt tilbud om »NDC-as-a-service« er praktisk muligt ved brug af cloudteknologi.

Forventede resultater

| — | en cloudbaseret evaluerings- og testplatform for NDC'er for at vurdere funktionen samt ikkefunktionsmæssige krav til det omstrukturerede SHI-system |
| --- | --- |

—

en cloudbaseret evaluerings- og testplatform for NDC'er for at vurdere funktionen samt ikkefunktionsmæssige krav til det omstrukturerede SHI-system

| — | flere hostede eksempler på platformen for at give mulighed for ikkeindblanding fra forskellige NDC'er |
| --- | --- |

—

flere hostede eksempler på platformen for at give mulighed for ikkeindblanding fra forskellige NDC'er

| — | en prototype på et »NDC-as-a-service«-system, der hostes i clouden. |
| --- | --- |

—

en prototype på et »NDC-as-a-service«-system, der hostes i clouden.

Resultater

Hovedfordelen ved projektet er at give signatarstater og NDC'er adgang med få begrænsninger til det omstrukturerede systems nuværende tilstand, særligt for NDC'er uden omfattende databehandlingskapacitet og viden om systemservice. På grundlag af dette arbejde vil der blive forelagt en undersøgelse af gennemførligheden af og omkostningerne ved et potentielt fremtidigt tilbud om »NDC-as-a-service«.

Projekt 3: Forbedret model for atmosfærisk transport i høj opløsning

Baggrund

Med henblik på modellering af langtransport anvender CTBTO et avanceret system til modellering af atmosfærisk transport (ATM), der er baseret på den Lagrange'ske partikelspredningsmodel FLEXPART. Dette system giver mulighed for modellering på globalt plan. For særlige hændelser er der imidlertid også behov for at udføre simuleringer på lokalt plan (høj opløsning). Grundversionen af modellen for atmosfærisk transport i høj opløsning (HRATM) baseret på FLEXPART-WRF blev udviklet ved hjælp af EU-finansiering i henhold til Rådets tidligere afgørelser. De indledende test afslørede, hvilke elementer der skal forbedres eller gennemføres på en anden måde for at få et fuldt pålideligt system.

Mål

At forbedre en eksisterende atmosfærisk transportmodel med høj opløsning (EHRAT) og at udvikle en grænseflade til dets lancering.

| — | at gøre sig bekendt med den nuværende version af HRATM, der er installeret hos CTBTO, og listen over foreslåede forbedringer |
| --- | --- |

—

at gøre sig bekendt med den nuværende version af HRATM, der er installeret hos CTBTO, og listen over foreslåede forbedringer

| — | at gøre sig bekendt med ATM-pipelinen, navnlig med formatet for meteorologiske data |
| --- | --- |

—

at gøre sig bekendt med ATM-pipelinen, navnlig med formatet for meteorologiske data

| — | at foreslå, udvikle og teste løsninger for at tage fat på disse forbedringer |
| --- | --- |

—

at foreslå, udvikle og teste løsninger for at tage fat på disse forbedringer

| — | i betragtning af, at den nuværende version kun virker med data fra nationale centre for miljømæssige prognoser (NCEP) — at foreslå og gennemføre ændringer, der gør det muligt at anvende HRATM med data fra Det Europæiske Center for Mellemfristede Vejrprognoser (ECMWF) |
| --- | --- |

—

i betragtning af, at den nuværende version kun virker med data fra nationale centre for miljømæssige prognoser (NCEP) — at foreslå og gennemføre ændringer, der gør det muligt at anvende HRATM med data fra Det Europæiske Center for Mellemfristede Vejrprognoser (ECMWF)

| — | at teste forskellige scenarier |
| --- | --- |

—

at teste forskellige scenarier

| — | at udvikle en grænseflade med henblik på at lancere EHRAT i den eksisterende ATM-pipeline. Hvis det aftales, kan det være en del af den nuværende startgrænseflade, der anvendes til at udføre ATM-simuleringer med henblik på ekspertanalyse hos CTBTO. |
| --- | --- |

—

at udvikle en grænseflade med henblik på at lancere EHRAT i den eksisterende ATM-pipeline. Hvis det aftales, kan det være en del af den nuværende startgrænseflade, der anvendes til at udføre ATM-simuleringer med henblik på ekspertanalyse hos CTBTO.

Resultater

EHRAT bliver et af ATM-værktøjerne, der anvendes af ATM-eksperter og NDC'er til at teste og validere hypoteser vedrørende f.eks. beregningen af kildeledsplaceringen.

Projekt 4: Undersøgelse af FLEXPARTs grafikprocessoracceleration (FLEX-GPU)

Baggrund

Med henblik på modellering af langtransport anvender CTBTO et avanceret system til modellering af atmosfærisk transport (ATM), der er baseret på den Lagrange'ske partikelspredningsmodel FLEXPART.

I betragtning af at ensemble-modellering i fremtiden også kan indgå i de operationelle anvendelser, der udføres af ATM-pipelinen, prøver man at finde en ny metode til at fremskynde simuleringerne.

CTBTO har erhvervet en NVIDIA DGX STATION med 4X Tesla V100 GPU'er, der leverer 500 TFLOPS (mixed precision). Den anvender Linux og leveres med en FORTRAN-compiler fra PGI, der understøtter OpenACC, som bruges til at parallelisere egnede algoritmer, f.eks. løkker, og matrixberegninger, der er udformet til GPU-systemer.

Mål

En undersøgelse, der skal fastslå, hvilke mulige forbedringer af FLEXPART-simuleringernes ydeevne der kan foretages med grafikprocessoracceleration, og levere en klar og dokumenteret FLEXPART-kodepakke med OpenACC-support.

| — | at gøre sig bekendt med den nuværende version af FLEXPART (9.3.2.), der er installeret hos CTBTO, og vurdere, om det er muligt at kompilere den med PGI FORTRAN-compileren; at vurdere fordelen ved at anvende FLEXPART 10 i stedet for FLEXPART 9.3.2. |
| --- | --- |

—

at gøre sig bekendt med den nuværende version af FLEXPART (9.3.2.), der er installeret hos CTBTO, og vurdere, om det er muligt at kompilere den med PGI FORTRAN-compileren; at vurdere fordelen ved at anvende FLEXPART 10 i stedet for FLEXPART 9.3.2.

| — | at profilere anvendelsen af FLEXPART for at finde frem til, hvilke algoritmer/løkker der er mest egnede til et indledende forsøg med at parallelisere og til at anvende GPU'erne |
| --- | --- |

—

at profilere anvendelsen af FLEXPART for at finde frem til, hvilke algoritmer/løkker der er mest egnede til et indledende forsøg med at parallelisere og til at anvende GPU'erne

| — | at vurdere forbedringen af ydeevnen |
| --- | --- |

—

at vurdere forbedringen af ydeevnen

| — | at levere en klar og dokumenteret FLEXPART-kodepakke med OpenACC-support, som skulle være nem at integrere med ATM-pipelinen. |
| --- | --- |

—

at levere en klar og dokumenteret FLEXPART-kodepakke med OpenACC-support, som skulle være nem at integrere med ATM-pipelinen.

Resultater

Hvis denne undersøgelse giver et positivt resultat, kan den modificerede FLEXPART give en ny måde at fremskynde ATM-simuleringerne på. På næste trin kan dette integreres med ATM-pipelinen, og resultaterne kan stilles til rådighed for NDC'er.

Projekt 5: Værktøj til beregning af xenonbaggrund (XeBET)

Baggrund

Tilstedeværelsen af en ædelgasbaggrund i konstant udvikling i atmosfæren gør positiv identifikation af en prøve, der er forbundet med en atomprøvesprængning, udfordrende. En beregning af bidraget fra radioaktiv xenon fra kendte kilder til enhver prøve indsamlet af ædelgassystemer på IMS-stationer foretages af værktøjet til beregning af xenonbaggrund. Denne beregning vil bidrage til at afgøre, om detektionen kan forklares med kendte kilder.

Mål

At udvikle et baggrundsberegningsværktøj (BET) til at kvantificere bidraget fra radioaktiv xenon fra kendte kilder til detektionerne på IMS-stationerne. Dette værktøj vil blive baseret på IMS-detektioner, viden om kendte kilder og CTBTO SRS. Det nye værktøj skal være pålideligt, optimeret, tidsmæssigt relevant og let at teste, vedligeholde og opgradere. Det vil i første omgang anvende Development-LAN.

| — | at foretage en litteraturgennemgang for at finde frem til den bedste tilgang til klassificering og kvantificering af detektioner af civilt xenon på IMS-stationer og at udarbejde en projektplan for udvikling af prototyper |
| --- | --- |

—

at foretage en litteraturgennemgang for at finde frem til den bedste tilgang til klassificering og kvantificering af detektioner af civilt xenon på IMS-stationer og at udarbejde en projektplan for udvikling af prototyper

| — | at indsamle information fra kendte kilder og stille den til rådighed gennem SWP |
| --- | --- |

—

at indsamle information fra kendte kilder og stille den til rådighed gennem SWP

| — | at udarbejde en onlinedatabase til indsamling af information fra kendte kilder |
| --- | --- |

—

at udarbejde en onlinedatabase til indsamling af information fra kendte kilder

| — | at udvikle og teste en prototype på en undergruppe af IMS-stationer. Der skal udvikles en prototype med henblik på nem overførsel til CTBTO IDC Development-LAN, som skal stilles til rådighed for NDC'er |
| --- | --- |

—

at udvikle og teste en prototype på en undergruppe af IMS-stationer. Der skal udvikles en prototype med henblik på nem overførsel til CTBTO IDC Development-LAN, som skal stilles til rådighed for NDC'er

| — | at anvende prototypen på udvalgte udfordrende detektioner (f.eks. Den Demokratiske Folkerepublik Koreas tests eller andre scenarier) og at foreslå visualiseringsmuligheder |
| --- | --- |

—

at anvende prototypen på udvalgte udfordrende detektioner (f.eks. Den Demokratiske Folkerepublik Koreas tests eller andre scenarier) og at foreslå visualiseringsmuligheder

| — | at tilpasse og anvende BET på et stort antal IMS-stationer |
| --- | --- |

—

at tilpasse og anvende BET på et stort antal IMS-stationer

| — | at bidrage til IT-overførsel til CTBTO |
| --- | --- |

—

at bidrage til IT-overførsel til CTBTO

| — | dokumentationen beskriver alle de forudsætninger, der er lagt til grund for udviklingen og anvendelsen af værktøjet. |
| --- | --- |

—

dokumentationen beskriver alle de forudsætninger, der er lagt til grund for udviklingen og anvendelsen af værktøjet.

Resultater

BET tilvejebringer objektiv information for hver enkelt IMS-ædelgasprøve for at bidrage til at afgøre, hvorvidt det er mest sandsynligt, at en konkret detektion skal forbindes med en atomprøvesprængning eller med kendte kilder. Denne information bruges igen som input til et rekonstruktionsværktøj for kildeled. Resultaterne og konklusionerne af de undersøgelser, der er foretaget, kan baseres på eller deles med fællesskabet WOSMIP (Workshop on Signatures of Man-Made Isotope Production).

Projekt 6: Værktøj til beregning af kildeled

Baggrund

Der har i løbet af de seneste år været adskillige lovende nye tilgange til at beregne kildeledsparametrene (placering, tidsmæssig frigivelsesprofil og den samlede mængde af frigivet radioaktivitet) fra detektioner. Denne information om en kildes parametre er meget vigtig for CTBTO i tilfælde af en traktatrelevant hændelse. Forslaget er at tilpasse en af nævnte tilgange til CTBTO's behov. Det nye værktøj skal være pålideligt, optimeret, tidsmæssigt relevant og let at teste, vedligeholde og opgradere. Det vil i første omgang anvende IDC Development-LAN.

Mål

Værktøjet til beregning af kildeled (STE) foretager en første automatisk beregning af kildeledsparametrene ved hjælp af detektioner og ikkedetektioner fra IMS-stationer. Der udvikles en grænseflade for IDC og NDC'ernes eksperter for interaktivt at teste forskellige hypotesesæt.

Forventede resultater

| — | at foretage en litteraturgennemgang for at finde frem til den bedste tilgang til lokalisering og kvantificering af kildeled og at udarbejde en projektplan for udvikling og test af STE |
| --- | --- |

—

at foretage en litteraturgennemgang for at finde frem til den bedste tilgang til lokalisering og kvantificering af kildeled og at udarbejde en projektplan for udvikling og test af STE

| — | at udvikle og teste en prototype på forskellige scenarier og at foreslå og udvikle visualiserings- og grænseflademuligheder. Der skal udvikles en prototype med henblik på nem overførsel til CTBTO IDC-værktøjer, som skal stilles til rådighed for NDC'er |
| --- | --- |

—

at udvikle og teste en prototype på forskellige scenarier og at foreslå og udvikle visualiserings- og grænseflademuligheder. Der skal udvikles en prototype med henblik på nem overførsel til CTBTO IDC-værktøjer, som skal stilles til rådighed for NDC'er

| — | at bidrage til IT-overførsel til CTBTO |
| --- | --- |

—

at bidrage til IT-overførsel til CTBTO

| — | dokumentationen beskriver alle de forudsætninger, der er lagt til grund for udviklingen og anvendelsen af værktøjet. |
| --- | --- |

—

dokumentationen beskriver alle de forudsætninger, der er lagt til grund for udviklingen og anvendelsen af værktøjet.

Resultater

STE tilvejebringer objektiv information for at bidrage til at lokalisere et muligt prøvesprængningssted og beregne prøvesprængningens styrke. Et sådant værktøj har potentiale til at angive et mere begrænset område, hvor kilden kan være, og kan bidrage til at beregne sandsynligheden for at detektere radionuklider i fremtiden, hvilket er en væsentlig fordel, hvis der kræves en inspektion på stedet (OSI).

Projekt 7: Helpdeskstøtte til datacentret for virtuel udnyttelse (vDEC)

Baggrund

vDEC-platformen giver forskningsinstitutioner og akademiske institutioner, der arbejder på videnskabelige projekter, adgang til CTBTO's arkiverede data. Adgangen er begrænset til de data, der navnlig er nødvendige med henblik på projektet, og der fastlægges en kontraktmæssig ramme for den gensidige aftale mellem CTBTO og brugeren af vDEC. Navnlig er offentliggørelse af videnskabeligt arbejde kun tilladt, hvis CTBTO anerkendes som datakilde i publikationen.

Platformen har eksisteret i otte år, og brugere af vDEC har offentliggjort mange peerevaluerede artikler i velrenommerede videnskabelige tidsskrifter.

En stor del af de tekniske aspekter af støtten til vDEC-platformen er blevet inkluderet i IDC-personalets generelle støtteaktiviteter, men der er behov for yderligere, mere specifik støtte. Dette omfatter en helpdeskfunktion, der ikke kun omfatter adgang til den computerplatform, som arkivet er installeret på, og adgang til databasen med data, men også de mere domænespecifikke aspekter, f.eks. hjælp til at forstå datamodellen, stationernes specifikationer, kalibrering af stationerne og lignende. Støtten omfatter også opgradering af vDEC-platformens konfiguration og af den software, der er installeret på platformen.

Da brugerne forventer, at platformen udvikler sig med tiden, og de arkiverede data vokser i omfang, er der også behov for en planlægningsfunktion, som udarbejder en vision for platformens kortsigtede udvikling. Endelig vil støtten sørge for vedligeholdelse af den offentlige database over publikationer baseret på CTBTO's data, som er indhentet gennem vDEC-adgang.

Mål

| — | at støtte vDEC-brugernes daglige aktiviteter gennem en helpdeskfunktion |
| --- | --- |

—

at støtte vDEC-brugernes daglige aktiviteter gennem en helpdeskfunktion

| — | at planlægge opgraderinger og nye funktioner, der skal installeres |
| --- | --- |

—

at planlægge opgraderinger og nye funktioner, der skal installeres

| — | at vedligeholde en offentlig database over publikationer baseret på CTBTO's data, som er indhentet gennem vDEC-adgang. |
| --- | --- |

—

at vedligeholde en offentlig database over publikationer baseret på CTBTO's data, som er indhentet gennem vDEC-adgang.

Forventede resultater

| — | kvartalsrapport over støtteaktiviteter |
| --- | --- |

—

kvartalsrapport over støtteaktiviteter

| — | plan for opgraderinger og forbedringer |
| --- | --- |

—

plan for opgraderinger og forbedringer

| — | offentlig database over publikationer baseret på CTBTO's data, som er indhentet gennem vDEC-adgang. |
| --- | --- |

—

offentlig database over publikationer baseret på CTBTO's data, som er indhentet gennem vDEC-adgang.

Resultater

| — | øget støtte til brugere af vDEC med henblik på øget tilfredshed |
| --- | --- |

—

øget støtte til brugere af vDEC med henblik på øget tilfredshed

| — | forbedret vDEC-platform |
| --- | --- |

—

forbedret vDEC-platform

| — | dokumentation af vDEC's videnskabelige resultater. |
| --- | --- |

—

dokumentation af vDEC's videnskabelige resultater.

Projekt 8: Fortsættelse af kampagnerne for mobil måling af radioaktiv xenon i forskellige regioner i verden

Baggrund

Den Forberedende Kommission for CTBTO måler radioaktiv xenon med meget følsomme systemer. Med Unionens bidrag, som ydes inden for rammerne af fælles aktion 2008/588/FUSP har kommissionen udviklet og indkøbt to transportable systemer til måling af 133Xe, 135Xe, 133mXe og 131mXe: SAUNA TXL-2 og SPALAX-DR. Inden for rammerne af afgørelse 2012/699/FUSP, (FUSP) 2015/1837 og (FUSP) 2018/298 blev der gennemført en række kampagner for mobil måling af radioaktiv xenon på verdensplan.

Med det bidrag, der blev modtaget fra den japanske regering i 2017, købte kommissionen et tredje transportabelt system. Dette system er i øjeblikket i brug ved Horonobe, Japan. Den toårige driftsperiode med japansk finansiering sluttede i januar 2020.

Inden for rammerne af afgørelse (FUSP) 2018/298 er der blevet gennemført én målingskampagne i Mutsu, Japan. Det andet system er blevet ombygget og vil blive taget i brug i Fukuoka, Japan.

Mål

Med det tredje mobile system, der tages i brug i Fukuoka, er højtæthedskonfigurationen omkring IMS-ædelgassystemet, JPX38, i Takasaki komplet. CTBTO planlægger at fortsætte driften af systemerne fra deres nuværende placering efter samtykke fra den lokale vært, indtil de indsamlede datasæt af ekspertgrupper og NDC'erne betragtes som værende videnskabeligt og statistisk set repræsentative med henblik på videre studier. De tre mobile systemer i Japan skal anvendes i denne konfiguration i mindst et år. Derefter vil de mobile systemer blive omplaceret efter en klar ibrugtagningsstrategi. For hvert af disse tre systemer vil en eventuel ny placering blive overvejet på grundlag af, hvilke videnskabelige resultater der kan forventes at være nødvendig for kalibreringen af IMS-ædelgassystemet og dets ydeevne som beskrevet i CTBT.

Enhver opgradering eller ombygning vil som påkrævet blive foretaget ved kampagnens afslutning. Samarbejdsaftaler med kommende værtslande drøftes i øjeblikket.

For at fortsætte disse målingskampagner kræves der midler til transport af de mobile ædelgassystemer til nye lokaliteter samt til drift og vedligeholdelse af de tre systemer i to år. Der vil også være midler til rådighed til tilrettelæggelse af ekspertmøder med henblik på gennemgang af resultaterne. Der vil blive gjort en særlig indsats for at bruge disse ekspertmøder som en lejlighed til kapacitetsopbygning og drøftelse af fremtidige studier på grundlag af data fra målingskampagnerne. På værtslandets anmodning vil projektet desuden støtte kapacitetsopbygning inden for ædelgasovervågning, herunder relateret civil og videnskabelig anvendelse.

Resultater

De største fordele ved midlertidige kampagner til måling af radioaktiv xenon med mobile systemer er at udvikle og fremme videnskabelige metoder, der er fokuseret på kontrolsystemets kalibrering og ydeevne som beskrevet i CTBT og, hvor det er relevant, kapacitetsopbygning i tilknytning hertil.

Søjle 2: Teknisk bistand, herunder kapacitetsopbygning og outreach

For alle projekter under denne søjle opfordres PTS til at prioritere eksperter fra CTBTO-medlemsstater, hvilket i det mindste delvis vil være en anerkendelse af deres obligatoriske bidrag.

DEL 1: Teknisk bistand og kapacitetsopbygning

Projekt 1: Forbedring af de automatiske seismiske, hydroakustiske og infralydbaserede behandlingskapaciteter i »NDC in-a-box« [SeisComp3 SEEDLink og NET-VISA-komponenter] og adgang for NDC'er til forenklede IDC-produkter og -tjenester, der overholder standarderne

Baggrund

IDC har introduceret automatiske seismiske, hydroakustiske og infralydbaserede behandlingskapaciteter i »NDC in-a-box« SeisComp3, der er baseret på NET-VISA associator. Denne nye kapacitet, der i øjeblikket er ved at blive testet af NDC'erne, giver brugerne mulighed for at gengive VSEL-bulletinresultater, der er opnået ved IDC. På grundlag af disse resultater foreslår IDC at fremme NET-VISA SeisComp3-komponenten for også at støtte brugen af NDC's særlige lokale stationer og regionale netværk.

Desuden opbygger IDC en ny kapacitet for at forbedre støtten til open source seismiske analysepakker som f.eks. SEISAN ved at tilbyde transmission af bølgeformsdata i realtid til NDC'er, der anvender SEEDLink-standardprotokollen. Denne tjeneste vil kun være til rådighed for NDC'er, der er forbundet via netværket for global kommunikationsinfrastruktur. Denne begrænsning skyldes tekniske mangler i SeisComp3 SEEDLink-serverkomponenten. IDC foreslår at styrke SeisComp3 SEEDLink-serveren ved at indføre kraftige autentificerings- og krypteringsmekanismer, så tjenesten også kan tilbydes til autoriserede brugere via en sikret internetforbindelse.

For at forbedre støtte til adgang til IDC-produkter og -tjenester foreslår IDC, at der implementeres webtjenester, der overholder standarderne fra Federation of Digital Seismograph Networks (FDSN). Denne nye dataadgangsmetode, der overholder standarderne, vil give mange brugere af open source seismiske analysepakker som f.eks. SEISAN mulighed for nemt at hente produkter og data fra IDC fra applikationer, der understøtter denne standard. Den vil øge Virtual Data Messaging-systemet (VDMS), men ikke erstatte det, da mange VDMS-beskeder ikke er defineret i standarderne for FDSN-webtjenester (bl.a. nøgleanmodninger). Alle webtjenester, som er defineret af FDSN-standarden (fdsnws-station, fdsnws-dataselect, fdsnws-event og fdsnws-availability) implementeres.

Mål

Tilrådighedsstillelse for NDC'erne af onlinemateriale om integrering af IMS-data med lokalt anvendte open source seismiske analysepakker som f.eks. SEISAN.

| — | at forbedre de automatiske seismiske, hydroakustiske og infralydbaserede behandlingskapaciteter i »NDC in-a-box« ved at støtte NDC-specifikke lokale stationer og regionale netværk i NET-VISA |
| --- | --- |

—

at forbedre de automatiske seismiske, hydroakustiske og infralydbaserede behandlingskapaciteter i »NDC in-a-box« ved at støtte NDC-specifikke lokale stationer og regionale netværk i NET-VISA

| — | at forenkle og modernisere adgangen til IMS-bølgeformsdata i realtid for autoriserede brugere. |
| --- | --- |

—

at forenkle og modernisere adgangen til IMS-bølgeformsdata i realtid for autoriserede brugere.

Forventede resultater

Alle forventede resultater for dette projekt består i forbedringer af de softwaremoduler, som indgår i »NDC in-a-box« (herunder nye softwaremoduler til fremtidige versioner af »NDC in-a-box«).

Resultater

| — | fortsat videreudbygning af arbejdet med »NDC in-a-box«-softwaren, der blev indledt under afgørelse 2012/699/FUSP og fortsatte under afgørelse (FUSP) 2015/1837 og (FUSP) 2018/298, så NDC'erne kan behandle data fra både IMS og lokale stationer samt fra regionale netværk |
| --- | --- |

—

fortsat videreudbygning af arbejdet med »NDC in-a-box«-softwaren, der blev indledt under afgørelse 2012/699/FUSP og fortsatte under afgørelse (FUSP) 2015/1837 og (FUSP) 2018/298, så NDC'erne kan behandle data fra både IMS og lokale stationer samt fra regionale netværk

| — | samarbejde med NDC'erne om at forenkle autoriseret og sikret adgang til IMS-bølgeformsdata i realtid. |
| --- | --- |

—

samarbejde med NDC'erne om at forenkle autoriseret og sikret adgang til IMS-bølgeformsdata i realtid.

Projekt 2: Uddannelse, workshopper og opfølgning for nye NDC'er (udviklingslande i hele verden) samt erhvervelse og vedligeholdelse af kapacitetsopbygningssystemer (CBS) til NDC'erne

Baggrund

Kapacitetsopbygning har vist sig at være afgørende for styrkelsen af CTBT's kontrolordning.

Kommissionen har med succes videreført støtten til signatarstater for at stille midler til rådighed til udvikling af kapaciteter med henblik på aktiv deltagelse i CTBT-kontrol. Udviklingslande fra forskellige kontinenter er begyndt at drage nytte af Det Internationale Datacenters tilrådighedsstillelse af data og produkter, da disse er nyttige ikke kun til kontrolformål, men også til civil, videnskabelig og industriel anvendelse.

Kommissionens kapacitetsopbygningsstrategi er blevet anerkendt af arbejdsgruppe B (WGB). I den periode, EU-finansieringen har fundet sted, har videnskabeligt og teknisk personale (i hundredevis) deltaget i specialiseret undervisning i anvendelse af »NDC-in-a-box«-softwarepakken samt viden i relation til CTBT, der direkte belønner de potentielle nationale myndigheder i den enkelte stat.

Institutioner i udviklingslandene, hvor de nationale datacentre (NDC'er) er beliggende, har også draget nytte af tilrådighedsstillelsen af basisudstyr til opstart eller videreudvikling af deres databehandlingslaboratorier.

Mål

Formålene med kommissionens kapacitetsopbygningsaktiviteter er:

| — | udvikling af software og infrastruktur |
| --- | --- |

—

udvikling af software og infrastruktur

| — | tekniske workshopper |
| --- | --- |

—

tekniske workshopper

| — | uddannelse for nye NDC'er vedrørende IMS-dataadgang og IMS- og IDC-værktøjer |
| --- | --- |

—

uddannelse for nye NDC'er vedrørende IMS-dataadgang og IMS- og IDC-værktøjer

| — | uddannelse af eksperter fra nye NDC'er ved besøg i EU's NDC'er |
| --- | --- |

—

uddannelse af eksperter fra nye NDC'er ved besøg i EU's NDC'er

| — | systematisk uddannelse med henblik på udvidet »NDC in-a-box«-software (eNIAB) |
| --- | --- |

—

systematisk uddannelse med henblik på udvidet »NDC in-a-box«-software (eNIAB)

| — | støtte til at integrere behandlingen af IMS-data med nationale og regionale seismiske netværk |
| --- | --- |

—

støtte til at integrere behandlingen af IMS-data med nationale og regionale seismiske netværk

| — | støtte til NDC'erne vedrørende integrering af IMS-data med lokalt anvendte open source seismiske analysepakker som f.eks. SEISAN |
| --- | --- |

—

støtte til NDC'erne vedrørende integrering af IMS-data med lokalt anvendte open source seismiske analysepakker som f.eks. SEISAN

| — | tilvejebringelse af afhjælpende teknisk bistand i form af CBS-udstyr og vedligeholdelse og udskiftning i tilknytning hertil. |
| --- | --- |

—

tilvejebringelse af afhjælpende teknisk bistand i form af CBS-udstyr og vedligeholdelse og udskiftning i tilknytning hertil.

Resultater

Kapaciteten hos signatarstaterne, navnlig i udviklingslandene, til at deltage i CTBT-kontrolordningen vil blive styrket.

Projekt 3: Udvikling og homogenisering af et interaktivt behandlingssystem, der anvender multibølgeformsteknologi

Baggrund

IDC har givet det automatiske system til behandling af infralyd en ny udformning og udviklet projekter i forbindelse med det udvidede »NDC in-a-box« med første frigivelse af software i 2016 og omfattende opdateringer i 2018 og 2019. Arbejdet med systemet til behandling af infralyd bestod i udvikling af et arraystationssystem til automatisk behandling og interaktiv vurderingssoftware. Værktøjerne er blevet integreret i »NDC in-a-box« (herunder den seneste version 5.0 i 2019) og IDC-behandlingsmiljøet. Desuden kan det hydroakustiske behandlingssystem drage stor nytte af udviklingsarbejdet inden for infralydteknologien, idet mange komponenter i disse to teknologier i vidt omfang er kompatible med hinanden. Der er dog behov for at arbejde videre med at homogenisere softwarekomponenterne og -processerne og samtidig tage hensyn til en række uafhængige og specifikke teknologibehov.

Takket være »NDC-in-a-box« og den målrettede infralyduddannelse, der udbydes ved hjælp af tidligere EU-finansiering, har NDC'erne skabt kapacitet inden for infralydteknologier, og de udnytter i høj grad »NDC-in-a-box«-værktøjer. IDC modtager løbende anmodninger om målrettet uddannelse inden for bølgeformsteknologi, herunder infralydbaseret og hydroakustisk teknologi, samt krav om ny eller bedre specialsoftware.

IDC foreslår at fortsætte arbejdet med at fuldføre de infralydbaserede og hydroakustiske behandlingssystemer for at støtte IDC's og IMS' behov og for at imødekomme NDC'ers anmodninger om avanceret software. Målet med projektet er at bringe det hydroakustiske behandlingssystem på niveau med det nyudformede infralydsystem og homogenisere de fælles softwarekomponenter samt forfine særlige individuelle former for teknologiafhængighed og samtidig fremme processen med at være på højde med den seneste teknologiske udvikling. Dette projekt skulle også give IDC mulighed for at planlægge en hurtig integration af IDC-specifikke værktøjer i IDC's omstrukturerede system, der i øjeblikket er under udvikling.

Mål

| — | at støtte udviklingen af stationernes behandlingssystem, så det løbende kan opfylde behovene for at støtte IMS' og IDC's aktiviteter |
| --- | --- |

—

at støtte udviklingen af stationernes behandlingssystem, så det løbende kan opfylde behovene for at støtte IMS' og IDC's aktiviteter

| — | at støtte NDC'ernes anmodninger om software, softwareopdatering og funktioner med henblik på udførelse af NDC'ernes aktiviteter |
| --- | --- |

—

at støtte NDC'ernes anmodninger om software, softwareopdatering og funktioner med henblik på udførelse af NDC'ernes aktiviteter

| — | at fortsætte implementeringen af avancerede funktioner for bedre at analysere og fortolke infralydbaserede og hydroakustiske signaler med henblik på kildeidentifikation for at bevare den hydroakustiske teknologis og infralydteknologiens videnskabelige troværdighed i CTBTO |
| --- | --- |

—

at fortsætte implementeringen af avancerede funktioner for bedre at analysere og fortolke infralydbaserede og hydroakustiske signaler med henblik på kildeidentifikation for at bevare den hydroakustiske teknologis og infralydteknologiens videnskabelige troværdighed i CTBTO

| — | at fortsætte arbejdet med inklusion af modeller for lydbølgers udbredelse med kvantificering af usikkerheden, navnlig for så vidt angår infralydteknologi ved at tage hensyn til atmosfæriske specifikationer i høj opløsning til netværksbehandling og tilbundsgående analyse af hændelser for at opfylde målene i midtvejsstrategien. |
| --- | --- |

—

at fortsætte arbejdet med inklusion af modeller for lydbølgers udbredelse med kvantificering af usikkerheden, navnlig for så vidt angår infralydteknologi ved at tage hensyn til atmosfæriske specifikationer i høj opløsning til netværksbehandling og tilbundsgående analyse af hændelser for at opfylde målene i midtvejsstrategien.

Forventede resultater

Alle forventede resultater for dette projekt består i forbedringer af de softwaremoduler, som indgår i IDC-behandlingssystemet og »NDC in-a-box« (herunder nye softwaremoduler til fremtidige versioner af »NDC in-a-box«).

Resultater

| — | at fortsætte opbygningen af IDC's infralydbaserede og hydroakustiske systems tekniske og videnskabelige troværdighed og at sikre støtten til IDC's og IMS' aktiviteter som skitseret i strategisk mål 1 i midtvejsstrategien 2018-2021 |
| --- | --- |

—

at fortsætte opbygningen af IDC's infralydbaserede og hydroakustiske systems tekniske og videnskabelige troværdighed og at sikre støtten til IDC's og IMS' aktiviteter som skitseret i strategisk mål 1 i midtvejsstrategien 2018-2021

| — | at bygge videre på arbejdet med »NDC in-a-box«-softwaren, der blev indledt og udviklet med tidligere EU-finansiering, så NDC'er kan behandle data fra IMS, både med henblik på CTBT-overvågning og nationale formål. Dette arbejde har skabt en stærk brugerbase for NDC, og det foreslåede projekt vil øge NDC'ernes tillid til kontrolsystemets troværdighed yderligere. Dette giver også NDC'er yderligere kapacitet til automatisk at behandle data fra IDC, blande data fra stationer inden for og uden for det internationale overvågningssystem i »NDC in-a-box« og gengive resultater fra IDC i den automatiske behandling i »NDC in-a-box« |
| --- | --- |

—

at bygge videre på arbejdet med »NDC in-a-box«-softwaren, der blev indledt og udviklet med tidligere EU-finansiering, så NDC'er kan behandle data fra IMS, både med henblik på CTBT-overvågning og nationale formål. Dette arbejde har skabt en stærk brugerbase for NDC, og det foreslåede projekt vil øge NDC'ernes tillid til kontrolsystemets troværdighed yderligere. Dette giver også NDC'er yderligere kapacitet til automatisk at behandle data fra IDC, blande data fra stationer inden for og uden for det internationale overvågningssystem i »NDC in-a-box« og gengive resultater fra IDC i den automatiske behandling i »NDC in-a-box«

| — | at samarbejde med NDC'erne om at opbygge et avanceret infralydbaseret og hydroakustisk system som led i IDC's omstruktureringsarbejde. |
| --- | --- |

—

at samarbejde med NDC'erne om at opbygge et avanceret infralydbaseret og hydroakustisk system som led i IDC's omstruktureringsarbejde.

DEL 2: Projekt 1: Kapacitetsopbygning i forbindelse med teknologier til inspektion på stedet (OSI)

Projekt: Regionale OSI-introduktionskurser for to geografiske CTBT-regioner

Baggrund

De regionale OSI-introduktionskurser har vist sig at være afgørende som led i styrkelsen af CTBT's kontrolordning, navnlig i forbindelse med udviklingen af et OSI-inspektøruddannelsesprogram og udnævnelsen af stedfortrædende inspektørpraktikantkandidater til det pågældende program fra signatarstaterne.

Kommissionen er i den sidste fase af tredje uddannelsesrunde for stedfortrædende OSI-inspektører. Den geografiske og kønsmæssige fordeling af den nuværende uddannelsesrunde er statistisk set den mest alsidige praktikantgruppe i forhold til første og anden uddannelsesrunde.

Erfaringerne viser en forbindelse mellem et øget antal kandidater fra en geografisk region og afholdelsen af et regionalt introduktionskursus. De to seneste regionale introduktionskurser (afholdt i 2019 i Argentina og 2016 i Sydafrika) viste en væsentlig stigning i antallet af ekspertkandidater fra henholdsvis Latinamerika og Caribien (LAC) og Afrika, som begge tidligere har været underrepræsenterede regioner i OSI-uddannelsesaktiviteter. Andelen af repræsenterede efter et regionalt introduktionskursus i LAC-regionen svarede dog ikke til andelen for Afrika, alene af den grund, at det regionale introduktionskursus i Afrika blev afholdt umiddelbart forud for påbegyndelsen af tredje uddannelsesrunde, mens det i Argentina blev afholdt to år senere midt i uddannelsesrunden.

Selv om der hidtil har været afholdt regionale introduktionskurser hvert andet år, foreslås det i dette projekt at afholde to regionale introduktionskurser i to forskellige geografiske CTBT-regioner med 12 måneders mellemrum for at få den geografisk og kønsmæssigt bredeste pulje af praktikanter inden påbegyndelsen af fjerde uddannelsesprogram for stedfortrædende OSI-inspektører.

Mål

De regionale OSI-introduktionskurser har to formål:

| — | at gøre nationale tekniske eksperter og personale fra regionens signatarstater bekendt med OSI-ordningen |
| --- | --- |

—

at gøre nationale tekniske eksperter og personale fra regionens signatarstater bekendt med OSI-ordningen

| — | at udvide puljen af eksperter fra de signatarstater i regionen, der står til rådighed for deltagelse i OSI-relaterede aktiviteter, og at udpege eventuelle kandidater til det midlertidige tekniske sekretariats register over stedfortrædende inspektører. |
| --- | --- |

—

at udvide puljen af eksperter fra de signatarstater i regionen, der står til rådighed for deltagelse i OSI-relaterede aktiviteter, og at udpege eventuelle kandidater til det midlertidige tekniske sekretariats register over stedfortrædende inspektører.

Resultater

Tilvejebringelse af grundlæggende kendskab til CTBT og dens OSI-relaterede bestemmelser og af en oversigt over OSI-aktiviteter og -udstyr ved anvendelse af praktisk uddannelse for eksperter fra signatarstater, navnlig udviklingslande, hvilket vil medføre en stigning i antallet af udnævnelser og i deltagelsen i fremtidige OIS-uddannelsesprogrammer.

DEL 3: Outreach til ikkesignatarstater og ikkeratificerende stater, herunder bilag 2-stater, og kapacitetsopbygning blandt unge, parlamentarikere, journalister og forskere i udviklingslande eller nye vækstlande

Projekt 1: Outreach til forskere, akademikere, civilsamfundet, internationale og ikkestatslige organisationer, parlamentarikere og andre politiske beslutningstagere med henblik på CTBT's ikrafttræden

Baggrund

Interaktion på ekspertniveau med den forberedende kommission er et afgørende middel til at fastholde både politisk støtte til, teknisk fremskridt med og fremsyn inden for alle aspekter af CTBT.

I de seneste år har en række konferencer og akademiske, diplomatiske og videnskabelige outreacharrangementer (f.eks. CTBT-konferencen om videnskab og teknologi hvert andet år, regionale CTBT-workshopper, -konferencer og -symposier) været medvirkende til at opbygge, bevare og øge tilliden til CTBTO's kontrolordning. De har også øget offentlighedens bevidsthed om CTBTO's rolle og understreget betydningen af CTBT som en hjørnesten i den globale ikkesprednings- og nedrustningsordning.

Nedenstående projekt udnytter tidligere aktiviteter, som blev finansieret af Unionen under tidligere rådsafgørelser og tidligere fælles aktioner, og styrker de midlertidige tekniske sekretariaters adgang til strategisk viden og strategiske kompetencer yderligere.

Projektet vil gøre brug af tværgående organisatoriske synergier og forbindelser med en bredere outreachstrategi for de midlertidige tekniske sekretariater.

Mål

Punkt i)

Styrkelse af SnT-processen gennem samarbejde med førende videnskabelige og teknologiske centre i hele verden

Fortsat adgang til videnskabelig og teknologisk viden er af afgørende betydning for, at de midlertidige tekniske sekretariater kan opretholde teknisk fremskridt og være helt klar til enhver ny teknologisk udfordring. Desuden vil fremme af samarbejdet med førende videnskabelige centre gøre det muligt for CTBTO at øge bevidstheden om CTBT og dens rolle blandt en ny tværnational generation af nye forskere og tekniske eksperter.

Forventede resultater

I dette projekt foreslås det at gennemføre op til fire kurser og uddannelsesprogrammer af forskellig størrelse om CTBT-spørgsmål, navnlig om CTBT's videnskabelige og tekniske aspekter.

Der vil være særlig fokus på udviklingslande og bilag 2-stater i overensstemmelse med det midlertidige sekretariats strategier for ikrafttrædelse og universalisering. Som opfølgning på det planlagte videnskabelige og diplomatiske symposium 2020, der skal finansieres under afgørelse (FUSP) 2018/298, vil projektet stille startkapital til rådighed for det næste symposium og videnskabs- og teknologikonferencen 2021 med særlig vægt på at bidrage til deltagelse af kvinder og deltagere i udviklingslande samt ikkeratificerende bilag 2-stater, herunder unge medlemmer af CTBTO's ungdomsgruppe og Gruppen af Fremtrædende Personer.

Punkt ii)

Universalisering af traktaten gennem regionale og subregionale workshopper:

Hele det internationale samfund har ansvaret for at skabe en verden, der er fri for atomprøvesprængninger, ved hjælp af en juridisk bindende ordning, der kan håndhæves.

For at nå dette mål bør der iværksættes en proaktiv strategi for bevidstgørelse, tillidsskabelse og regionalt samarbejde.

For eksempel gav Stillehavsøstaternes regionale workshop i 2018 og den regionale workshop for Sydøstasien, som blev afholdt i 2014, resultater i form af yderligere undertegnelser og ratificeringer af traktaten, bl.a. for Thailand og Tuvalu.

Forventede resultater

Denne specifikke del af projektet vil fokusere på at indkalde til mindst fire subregionale konferencer. To af dem vil finde sted på det afrikanske kontinent med det formål at tilskynde de resterende afrikanske lande til at ratificere CTBT. Den ene workshop vil der blive indkaldt til blandt de engelsktalende afrikanske lande. Den anden vil fokusere på de fransktalende medlemmer.

De to andre workshopper vil i stedet have deltagelse af unge forskere og søge at stå i spidsen for den regionale videnskabelige dialog i henholdsvis Asien og Europa.

Punkt iii)

Fornyet akademisk interesse i CTBT:

I 80'erne og 90'erne var der en livlig debat i den akademiske verden om, hvordan man kunne standse de globale atomprøvesprængninger. Den intellektuelle drivkraft blev inspireret og i vid udstrækning understøttet af sociale bevægelser af unge miljøforkæmpere, der var interesserede i at opnå et stærkere globalt samarbejde i retning af en mere bæredygtig levevis. I dag er det akademiske arbejde vedrørende CTBT og normen mod atomprøvesprængninger begrænset. Som følge heraf kommer undervisningen sjældent ind på CTBT's rolle og dens vigtige funktion. Dette projekt kan afhjælpe denne situation ved at tilvejebringe en mindre startkapital til dækning af følgende:

Forventede resultater

| — | afholdelse af tre akademiske workshopper: i London, Paris, Moskva, Washington, Berlin eller Algier |
| --- | --- |

—

afholdelse af tre akademiske workshopper: i London, Paris, Moskva, Washington, Berlin eller Algier

| — | bestilling af mindst fem artikler, hvori det drøftes, på hvilken måde CTBT er afgørende for opbygningen af strategisk tiltro og tillid, både på regionalt og globalt plan |
| --- | --- |

—

bestilling af mindst fem artikler, hvori det drøftes, på hvilken måde CTBT er afgørende for opbygningen af strategisk tiltro og tillid, både på regionalt og globalt plan

| — | outreach til mindst ti universiteter, der underviser i spørgsmål vedrørende våbenkontrol og ikkespredning, for at tilskynde dem til at medtage CTBT i deres læseplaner på både bachelor- og kandidatniveau. |
| --- | --- |

—

outreach til mindst ti universiteter, der underviser i spørgsmål vedrørende våbenkontrol og ikkespredning, for at tilskynde dem til at medtage CTBT i deres læseplaner på både bachelor- og kandidatniveau.

Punkt iv)

Udarbejdelse af en CTBT-publikation for unge akademikere

Siden oprettelsen af sin ungdomsgruppe i 2016 har CTBTO gjort en indsats for at sikre, at unge deltager konsekvent i alle dens workshopper og arrangementer. Desuden blev der under videnskabs- og teknologikonferencen 2017 og 2019 udsendt et tidsskrift kaldet »Newsroom Project« for at sætte fokus på de yngre akademikeres synspunkter om, hvordan CTBT kan sættes i kraft.

Forventede resultater

I betragtning af de positive tilbagemeldinger, der er modtaget, vil dette projekt sikre en konsekvent og regelmæssig (ideelt set to gange årligt) udgivelse af tidsskriftet. Vigtigst af alt vil finansieringen af dette projekt forbedre kvaliteten af publikationen og omdanne den til et sted for dialog og udveksling af idéer om CTBT blandt unge akademikere.

Resultater

Ud over øget global sikkerhed vil Unionens støtte til dette projekt styrke EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben og den fælles holdning fra Rådet for Den Europæiske Union om styrkelse af multilaterale aftaler og fremme af deres universelle karakter på området for ikkespredning af masseødelæggelsesvåben og disses fremføringsmidler. Projekterne vil engagere et bredt udsnit af interessenter i CTBT-relaterede spørgsmål, fremme intraorganisatoriske synergier og effektivitet i det midlertidige tekniske sekretariat og yderligere intensivere outreachaktiviteterne over for centrale interessenter i stater, som endnu ikke har undertegnet og/eller ratificeret CTBT, herunder bilag 2-stater, med henblik på at sikre CTBT's ikrafttræden og universalisering.

Projekt 2: Projekt vedrørende deltagelse af tekniske eksperter fra udviklingslandene i officielle tekniske møder i den forberedende kommission (uformelt omtalt som »pilotprojekt«)

Øget deltagelse af udviklings- og vækstlandenes eksperter i kommissionens officielle tekniske møder og i videnskabelige og tekniske møder afholdt af det midlertidige tekniske sekretariat. Eksperterne har mulighed for at forbedre deres videnskabelige og tekniske viden og kompetencer med hensyn til kontrolteknologierne (seismisk, hydroakustisk, infralyd og radio).

Baggrund

Mange udviklings- og vækstlande mangler finansielle midler til at give deres eksperter mulighed for at deltage i det videnskabelige og tekniske arbejde, der udføres på de officielle tekniske møder i den forberedende kommission. Det betyder, at der er en klar underrepræsentation, når det drejer sig om at involvere repræsentanter for udviklingslandene i de henstillinger, der fremsættes, og de beslutninger, der træffes, om centrale tekniske spørgsmål, der er relevante for CTBT's kontrolordning. Denne underrepræsentation er problematisk, da mange af CTBT's internationale overvågningssystemers stationer er eller vil blive placeret i udviklings- og vækstlandene og forvaltes af landets institutioner. Desuden er mange udviklingslande i færd med at etablere og forbedre deres nationale datacentre, så de kan drage nytte af de data og produkter, som genereres af kontrolsystemet.

Den manglende deltagelse betyder også, at mange lande er udelukket fra en vigtig metode til at forbedre deres kapacitet, viden og kompetencer i forbindelse med CTBT's kontrolteknologier. Disse teknologier er ikke kun relevante for CTBT's mål om nedrustning og ikkespredning, men også for vigtige civile og videnskabelige anvendelser til større gavn for lokalsamfundene i disse lande såsom katastrofevarsling ved tsunamier, jordskælv og vulkanudbrud.

Kommissionen blev således i del II af sit 27. møde (den 13.-17. november 2006) enig om at oprette et pilotprojekt, der havde til formål at tage denne udfordring op. På sit 51. møde (den 7.-9. november 2018) besluttede kommissionen at fortsætte projektet i yderligere tre år fra 2019 til 2021.

Hidtil har det været muligt at støtte op til 12 eksperter. Med denne yderligere finansiering kan der udvælges flere eksperter fra den sædvanligvis større pulje af udnævnte kandidater.

Mål

Styrkelse af den universelle karakter af Den Forberedende Kommission for CTBTO og kapacitetsopbygningen i udviklings- og vækstlandene gennem øget inddragelse af disse landeeksperter i CTBTO's politikudformningsprocesser og deres øgede kapacitet i forbindelse med CTBTO's kontrolteknologier og sidstnævntes bredere civile og videnskabelige anvendelser.

Resultater

Øget deltagelse af udviklings- og vækstlandenes eksperter i kommissionens officielle tekniske møder og i videnskabelige og tekniske møder afholdt af det midlertidige tekniske sekretariat. Eksperterne har mulighed for at forbedre deres videnskabelige og tekniske viden og kompetencer med hensyn til kontrolteknologierne (seismisk, hydroakustisk, infralyd og radionuklid).

---

| 30.6.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 207/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 207/30

---

RÅDETS AFGØRELSE (FUSP) 2020/902

af 29. juni 2020

om ændring af afgørelse 2013/354/FUSP om Den Europæiske Unions politimission i de palæstinensiske områder (EUPOL COPPS)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 42, stk. 4, og artikel 43, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 3. juli 2013 vedtog Rådet afgørelse 2013/354/FUSP (1), der videreførte EUPOL COPPS fra og med den 1. juli 2013. |
| --- | --- |

(1)

Den 3. juli 2013 vedtog Rådet afgørelse 2013/354/FUSP (1), der videreførte EUPOL COPPS fra og med den 1. juli 2013.

| (2) | Den 28. juni 2019 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2019/1114 (2), som ændrede afgørelse 2013/354/FUSP og forlængede den fra den 1. juli 2019 til den 30. juni 2020. |
| --- | --- |

(2)

Den 28. juni 2019 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2019/1114 (2), som ændrede afgørelse 2013/354/FUSP og forlængede den fra den 1. juli 2019 til den 30. juni 2020.

| (3) | Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité (»PSC«) besluttede den 28. marts 2019 og bekræftede den 16. april 2020, at missionen skulle forlænges med det samme mandat for en periode på yderligere 12 måneder indtil den 30. juni 2021 på den betingelse, at missionen vil blive gjort til genstand for en strategisk revision, så snart omstændighederne tillader det. |
| --- | --- |

(3)

Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité (»PSC«) besluttede den 28. marts 2019 og bekræftede den 16. april 2020, at missionen skulle forlænges med det samme mandat for en periode på yderligere 12 måneder indtil den 30. juni 2021 på den betingelse, at missionen vil blive gjort til genstand for en strategisk revision, så snart omstændighederne tillader det.

| (4) | EUPOL COPPS bør tildeles et finansielt referencegrundlag for denne nye periode på ét år. |
| --- | --- |

(4)

EUPOL COPPS bør tildeles et finansielt referencegrundlag for denne nye periode på ét år.

| (5) | Den 14. maj 2020 besluttede PSC endvidere, at Kauko AALTOMAA, der blev udnævnt til missionschef den 28. september 2017 ved Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse (FUSP) 2017/1802 (3), og hvis mandat blev forlænget den 2. juli 2019 ved Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse (FUSP) 2019/1165 (4) indtil den 30. juni 2020, fortsat bør varetage denne funktion indtil den 30. september 2020. |
| --- | --- |

(5)

Den 14. maj 2020 besluttede PSC endvidere, at Kauko AALTOMAA, der blev udnævnt til missionschef den 28. september 2017 ved Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse (FUSP) 2017/1802 (3), og hvis mandat blev forlænget den 2. juli 2019 ved Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse (FUSP) 2019/1165 (4) indtil den 30. juni 2020, fortsat bør varetage denne funktion indtil den 30. september 2020.

| (6) | Afgørelse 2013/354/FUSP bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(6)

Afgørelse 2013/354/FUSP bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (7) | EUPOL COPPS vil blive gennemført under forhold, som muligvis vil blive forværret og kunne hindre opnåelsen af målene for Unionens optræden udadtil, jf. traktatens artikel 21 — |
| --- | --- |

(7)

EUPOL COPPS vil blive gennemført under forhold, som muligvis vil blive forværret og kunne hindre opnåelsen af målene for Unionens optræden udadtil, jf. traktatens artikel 21 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I afgørelse 2013/354/FUSP foretages følgende ændringer:

| 1) | I artikel 6 tilføjes følgende stykke:

  »8.   Kauko AALTOMAA er missionschef for perioden fra den 1. juli 2020 til den 30. september 2020.« |
| --- | --- |

1)

I artikel 6 tilføjes følgende stykke:

»8.   Kauko AALTOMAA er missionschef for perioden fra den 1. juli 2020 til den 30. september 2020.«

| 2) | I artikel 12, stk. 1, tilføjes følgende afsnit:

  »Det finansielle referencegrundlag til dækning af udgifterne i forbindelse med EUPOL COPPS for perioden fra den 1. juli 2020 til den 30. juni 2021 udgør 12 651 893,91 EUR.« |
| --- | --- |

2)

I artikel 12, stk. 1, tilføjes følgende afsnit:

»Det finansielle referencegrundlag til dækning af udgifterne i forbindelse med EUPOL COPPS for perioden fra den 1. juli 2020 til den 30. juni 2021 udgør 12 651 893,91 EUR.«

| 3) | Artikel 15, stk. 3, affattes således:

  »Den udløber den 30. juni 2021.« |
| --- | --- |

3)

Artikel 15, stk. 3, affattes således:

»Den udløber den 30. juni 2021.«

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Den finder anvendelse fra den 1. juli 2020.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. juni 2020.

På Rådets vegne

A. METELKO-ZGOMBIĆ

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse 2013/354/FUSP af 3. juli 2013 om Den Europæiske Unions politimission i de palæstinensiske områder (EUPOL COPPS) (EUT L 185 af 4.7.2013, s. 12).

1

(2)  Rådets afgørelse (FUSP) 2019/1114 af 28. juni 2019 om ændring af afgørelse 2013/354/FUSP om Den Europæiske Unions politimission i de palæstinensiske områder (EUPOL COPPS) (EUT L 176 af 1.7.2019, s. 5).

2

(3)  Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse (FUSP) 2017/1802 af 28. september 2017 om udnævnelse af missionschefen for Den Europæiske Unions politimission i de palæstinensiske områder (EUPOL COPPS) (EUPOL COPPS/1/2017) (EUT L 259 af 7.10.2017, s. 20).

3

(4)  Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse (FUSP) 2019/1165 af 2. juli 2019 om forlængelse af mandatet for missionschefen for Den Europæiske Unions politimission i de palæstinensiske områder (EUPOL COPPS) (EUPOL COPPS/1/2019) (EUT L 182 af 8.7.2019, s. 43).

4

---

| 30.6.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 207/32 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 207/32

---

RÅDETS AFGØRELSE (FUSP) 2020/903

af 29. juni 2020

om ændring af afgørelse 2013/233/FUSP om Den Europæiske Unions bistandsmission vedrørende integreret grænseforvaltning i Libyen (EUBAM Libya)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 42, stk. 4, og artikel 43, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 22. maj 2013 vedtog Rådet afgørelse 2013/233/FUSP (1), som oprettede Den Europæiske Unions bistandsmission vedrørende integreret grænseforvaltning i Libyen (EUBAM Libya). |
| --- | --- |

(1)

Den 22. maj 2013 vedtog Rådet afgørelse 2013/233/FUSP (1), som oprettede Den Europæiske Unions bistandsmission vedrørende integreret grænseforvaltning i Libyen (EUBAM Libya).

| (2) | Den 17. december 2018 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2018/2009 (2), som forlængede mandatet for EUBAM Libya indtil den 30. juni 2020. |
| --- | --- |

(2)

Den 17. december 2018 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2018/2009 (2), som forlængede mandatet for EUBAM Libya indtil den 30. juni 2020.

| (3) | Den 16. april 2020 besluttede Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité (»PSC«), at EUBAM Libya på grund af covid-19-pandemien bør forlænges med ét år med samme mandat, hvilket kan tages op til fornyet overvejelse, når omstændighederne tillader det. |
| --- | --- |

(3)

Den 16. april 2020 besluttede Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité (»PSC«), at EUBAM Libya på grund af covid-19-pandemien bør forlænges med ét år med samme mandat, hvilket kan tages op til fornyet overvejelse, når omstændighederne tillader det.

| (4) | Den 14. maj 2020 besluttede PSC desuden, at Vincenzo TAGLIAFERRI, der blev udnævnt til missionschef den 30. august 2016 ved Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse (FUSP) 2016/1634 (3), og hvis mandat regelmæssigt er blevet forlænget, senest frem til den 30. juni 2020 ved Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse (FUSP) 2019/2077 (4), fortsat bør varetage denne funktion indtil den 30. september 2020. |
| --- | --- |

(4)

Den 14. maj 2020 besluttede PSC desuden, at Vincenzo TAGLIAFERRI, der blev udnævnt til missionschef den 30. august 2016 ved Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse (FUSP) 2016/1634 (3), og hvis mandat regelmæssigt er blevet forlænget, senest frem til den 30. juni 2020 ved Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse (FUSP) 2019/2077 (4), fortsat bør varetage denne funktion indtil den 30. september 2020.

| (5) | Afgørelse 2013/233/FUSP bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(5)

Afgørelse 2013/233/FUSP bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (6) | EUBAM Libya vil blive gennemført i en situation, som kan blive forværret og vil kunne hindre opnåelsen af målene for Unionens optræden udadtil, jf. artikel 21 i traktaten — |
| --- | --- |

(6)

EUBAM Libya vil blive gennemført i en situation, som kan blive forværret og vil kunne hindre opnåelsen af målene for Unionens optræden udadtil, jf. artikel 21 i traktaten —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Afgørelse 2013/233/FUSP ændres som følger:

| 1) | I artikel 6 tilføjes følgende stykke:

  »8.   Vincenzo TAGLIAFERRI er missionschef for perioden fra den 1. juli 2020 til den 30. september 2020.« |
| --- | --- |

1)

I artikel 6 tilføjes følgende stykke:

»8.   Vincenzo TAGLIAFERRI er missionschef for perioden fra den 1. juli 2020 til den 30. september 2020.«

| 2) | Artikel 13, stk. 1, sjette afsnit, affattes således:

  »Det finansielle referencegrundlag til dækning af udgifterne til EUBAM Libya fra den 1. januar 2019 til den 30. juni 2021 udgør 60 038 863,03 EUR.« |
| --- | --- |

2)

Artikel 13, stk. 1, sjette afsnit, affattes således:

»Det finansielle referencegrundlag til dækning af udgifterne til EUBAM Libya fra den 1. januar 2019 til den 30. juni 2021 udgør 60 038 863,03 EUR.«

| 3) | Artikel 16, stk. 2, affattes således:

  »Den finder anvendelse indtil den 30. juni 2021.« |
| --- | --- |

3)

Artikel 16, stk. 2, affattes således:

»Den finder anvendelse indtil den 30. juni 2021.«

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. juni 2020.

På Rådets vegne

A. METELKO-ZGOMBIĆ

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse 2013/233/FUSP af 22. maj 2013 om Den Europæiske Unions bistandsmission vedrørende integreret grænseforvaltning i Libyen (EUBAM Libya) (EUT L 138 af 24.5.2013, s. 15).

1

(2)  Rådets afgørelse (FUSP) 2018/2009 af 17. december 2018 om ændring og forlængelse af afgørelse 2013/233/FUSP om Den Europæiske Unions bistandsmission vedrørende integreret grænseforvaltning i Libyen (EUBAM Libya) (EUT L 322 af 18.12.2018, s. 25).

2

(3)  Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse (FUSP) 2016/1634 af 30. august 2016 om udnævnelse af missionschefen for Den Europæiske Unions bistandsmission vedrørende integreret grænseforvaltning i Libyen (EUBAM Libya) (EUBAM Libya/1/2016) (EUT L 243 af 10.9.2016, s. 10).

3

(4)  Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse (FUSP) 2019/2077 af 28. november 2019 om forlængelse af mandatet for missionschefen for Den Europæiske Unions bistandsmission vedrørende integreret grænseforvaltning i Libyen (EUBAM Libya) (EUBAM Libya/1/2019) (EUT L 316 af 6.12.2019, s. 32).

4

---

| 30.6.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 207/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 207/34

---

RÅDETS AFGØRELSE (FUSP) 2020/904

af 29. juni 2020

om ændring af afgørelse (FUSP) 2017/1424 for så vidt angår udløbsdatoen for støtte til OSCE's aktiviteter i forbindelse med mindskelsen af håndvåben, lette våben og konventionel ammunition i Republikken Nordmakedonien og i Georgien

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 28, stk. 1, og artikel 31, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 4. august 2017 afgørelse (FUSP) 2017/1424 (1), der fastsætter en gennemførelsesperiode på 36 måneder fra datoen for indgåelse af den i artikel 3, stk. 3, i nævnte afgørelse omhandlede finansieringsaftale for aktiviteterne omhandlet i artikel 1 heri. |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 4. august 2017 afgørelse (FUSP) 2017/1424 (1), der fastsætter en gennemførelsesperiode på 36 måneder fra datoen for indgåelse af den i artikel 3, stk. 3, i nævnte afgørelse omhandlede finansieringsaftale for aktiviteterne omhandlet i artikel 1 heri.

| (2) | Finansieringsaftalen med Sekretariatet for Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE), som er gennemførelsesinstans for afgørelse (FUSP) 2017/1424, blev underskrevet den 7. september 2017 og udløber den 6. september 2020. |
| --- | --- |

(2)

Finansieringsaftalen med Sekretariatet for Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE), som er gennemførelsesinstans for afgørelse (FUSP) 2017/1424, blev underskrevet den 7. september 2017 og udløber den 6. september 2020.

| (3) | Den 27. april 2020 anmodede OSCE's Forum for Sikkerhedssamarbejde om en omkostningsfri forlængelse på seks måneder af gennemførelsesperioden for afgørelse (FUSP) 2017/1424 indtil den 6. marts 2021 på grund af covid-19-pandemien og begrænsningerne af internationale rejser. |
| --- | --- |

(3)

Den 27. april 2020 anmodede OSCE's Forum for Sikkerhedssamarbejde om en omkostningsfri forlængelse på seks måneder af gennemførelsesperioden for afgørelse (FUSP) 2017/1424 indtil den 6. marts 2021 på grund af covid-19-pandemien og begrænsningerne af internationale rejser.

| (4) | Fortsættelsen af aktiviteterne omhandlet i artikel 1 i afgørelse (FUSP) 2017/1424 har ingen indvirkning med hensyn til finansielle ressourcer indtil den 6. marts 2021. |
| --- | --- |

(4)

Fortsættelsen af aktiviteterne omhandlet i artikel 1 i afgørelse (FUSP) 2017/1424 har ingen indvirkning med hensyn til finansielle ressourcer indtil den 6. marts 2021.

| (5) | Afgørelse (FUSP) 2017/1424 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(5)

Afgørelse (FUSP) 2017/1424 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Afgørelse (FUSP) 2017/1424 ændres som følger:

| 1) | Titlen affattes således:

  »Rådets afgørelse (FUSP) 2017/1424 af 4. august 2017 om støtte til OSCE's aktiviteter med henblik på at mindske risikoen for ulovlig handel med og voldsom ophobning af håndvåben og lette våben og konventionel ammunition i Republikken Nordmakedonien og i Georgien«. |
| --- | --- |

1)

Titlen affattes således:

»Rådets afgørelse (FUSP) 2017/1424 af 4. august 2017 om støtte til OSCE's aktiviteter med henblik på at mindske risikoen for ulovlig handel med og voldsom ophobning af håndvåben og lette våben og konventionel ammunition i Republikken Nordmakedonien og i Georgien«.

| 2) | Artikel 5, stk. 2, affattes således:

  »2.   Denne afgørelse udløber den 6. marts 2021.« |
| --- | --- |

2)

Artikel 5, stk. 2, affattes således:

»2.   Denne afgørelse udløber den 6. marts 2021.«

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. juni 2020.

På Rådets vegne

A. METELKO-ZGOMBIĆ

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse (FUSP) 2017/1424 af 4. august 2017 om støtte til OSCE's aktiviteter med henblik på at mindske risikoen for ulovlig handel med og voldsom ophobning af håndvåben og lette våben og konventionel ammunition i den tidligere jugoslaviske republik Makedonien og Georgien (EUT L 204 af 5.8.2017, s. 82).

1

---

| 30.6.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 207/35 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 207/35

---

RÅDETS AFGØRELSE (FUSP) 2020/905

af 29. juni 2020

om ændring af afgørelse (FUSP) 2017/1428 til støtte for gennemførelsen af Maputohandlingsplanen om gennemførelsen af 1997-konventionen om forbud mod brug, oplagring, produktion og overførsel af personelminer samt om deres destruktion

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 28, stk. 1, og artikel 31, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 4. august 2017 afgørelse (FUSP) 2017/1428 (1), der fastsætter en gennemførelsesperiode på 36 måneder fra datoen for indgåelse af den i artikel 3, stk. 3, i nævnte afgørelse omhandlede finansieringsaftale for aktiviteterne omhandlet i artikel 1 heri. |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 4. august 2017 afgørelse (FUSP) 2017/1428 (1), der fastsætter en gennemførelsesperiode på 36 måneder fra datoen for indgåelse af den i artikel 3, stk. 3, i nævnte afgørelse omhandlede finansieringsaftale for aktiviteterne omhandlet i artikel 1 heri.

| (2) | Finansieringsaftalen med støtteenheden for gennemførelsen af konventionen om forbud mod brug, oplagring, produktion og overførsel af personelminer samt om deres destruktion (»ISU«), der er repræsenteret af Det Internationale Center for Humanitær Minerydning i Genève, som er gennemførelsesorgan for afgørelse (FUSP) 2017/1428, blev underskrevet den 30. oktober 2017 og udløber den 29. oktober 2020. |
| --- | --- |

(2)

Finansieringsaftalen med støtteenheden for gennemførelsen af konventionen om forbud mod brug, oplagring, produktion og overførsel af personelminer samt om deres destruktion (»ISU«), der er repræsenteret af Det Internationale Center for Humanitær Minerydning i Genève, som er gennemførelsesorgan for afgørelse (FUSP) 2017/1428, blev underskrevet den 30. oktober 2017 og udløber den 29. oktober 2020.

| (3) | Den 16. april 2020 anmodede ISU om en omkostningsfri forlængelse på fire måneder af gennemførelsesperioden for afgørelse (FUSP) 2017/1428 indtil den 28. februar 2021 på grund af covid-19-pandemien og begrænsningerne af internationale rejser. |
| --- | --- |

(3)

Den 16. april 2020 anmodede ISU om en omkostningsfri forlængelse på fire måneder af gennemførelsesperioden for afgørelse (FUSP) 2017/1428 indtil den 28. februar 2021 på grund af covid-19-pandemien og begrænsningerne af internationale rejser.

| (4) | Fortsættelsen af aktiviteterne omhandlet i artikel 1 i afgørelse (FUSP) 2017/1428 har ingen indvirkning med hensyn til finansielle ressourcer indtil den 28. februar 2021. |
| --- | --- |

(4)

Fortsættelsen af aktiviteterne omhandlet i artikel 1 i afgørelse (FUSP) 2017/1428 har ingen indvirkning med hensyn til finansielle ressourcer indtil den 28. februar 2021.

| (5) | Afgørelse (FUSP) 2017/1428 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(5)

Afgørelse (FUSP) 2017/1428 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Artikel 5 i afgørelse (FUSP) 2017/1428 affattes således:

»Artikel 5

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Den udløber den 28. februar 2021.«

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. juni 2020.

På Rådets vegne

A. METELKO-ZGOMBIĆ

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse (FUSP) 2017/1428 af 4. august 2017 til støtte for gennemførelsen af Maputohandlingsplanen om gennemførelsen af 1997-konventionen om forbud mod brug, oplagring, produktion og overførsel af personelminer samt om deres destruktion (EUT L 204 af 5.8.2017, s. 101).

1

---

| 30.6.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 207/36 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 207/36

---

RÅDETS AFGØRELSE (FUSP) 2020/906

af 29. juni 2020

om ændring af afgørelse (FUSP) 2019/615 om Unionens støtte til aktiviteter forud for gennemgangskonferencen i 2020 mellem parterne i traktaten om ikkespredning af kernevåben (NPT)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 28, stk. 1, og artikel 31, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 15. april 2019 afgørelse (FUSP) 2019/615 (1),der fastsætter en gennemførelsesperiode på 18 måneder fra datoen for indgåelse af den i nævnte afgørelse omhandlede finansieringsaftale for aktiviteterne omhandlet i artikel 1 heri. |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 15. april 2019 afgørelse (FUSP) 2019/615 (1),der fastsætter en gennemførelsesperiode på 18 måneder fra datoen for indgåelse af den i nævnte afgørelse omhandlede finansieringsaftale for aktiviteterne omhandlet i artikel 1 heri.

| (2) | De Forenede Nationers Kontor for Nedrustningsanliggender anmodede om en forlængelse indtil den 16. april 2021 af gennemførelsesperioden for afgørelse (FUSP) 2019/615. Anmodningen om forlængelsen skyldes covid-19-pandemien og den midlertidige suspension af aktiviteter i henhold til afgørelse (FUSP) 2019/615. |
| --- | --- |

(2)

De Forenede Nationers Kontor for Nedrustningsanliggender anmodede om en forlængelse indtil den 16. april 2021 af gennemførelsesperioden for afgørelse (FUSP) 2019/615. Anmodningen om forlængelsen skyldes covid-19-pandemien og den midlertidige suspension af aktiviteter i henhold til afgørelse (FUSP) 2019/615.

| (3) | Fortsættelsen af aktiviteterne omhandlet i artikel 1 i afgørelse (FUSP) 2019/615 er mulig uden finansielle ressourcemæssige virkninger indtil den 16. april 2021. |
| --- | --- |

(3)

Fortsættelsen af aktiviteterne omhandlet i artikel 1 i afgørelse (FUSP) 2019/615 er mulig uden finansielle ressourcemæssige virkninger indtil den 16. april 2021.

| (4) | Afgørelse (FUSP) 2019/615 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(4)

Afgørelse (FUSP) 2019/615 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Artikel 5, stk. 2, i afgørelse (FUSP) 2019/615 affattes således:

| »2. | Denne afgørelse udløber 24 måneder efter indgåelsen af finansieringsaftalen omhandlet i artikel 3, stk. 3, eller seks måneder efter datoen for dens vedtagelse, hvis der ikke er indgået en finansieringsaftale inden for denne periode.« |
| --- | --- |

»2.

Denne afgørelse udløber 24 måneder efter indgåelsen af finansieringsaftalen omhandlet i artikel 3, stk. 3, eller seks måneder efter datoen for dens vedtagelse, hvis der ikke er indgået en finansieringsaftale inden for denne periode.«

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. juni 2020.

På Rådets vegne

A. METELKO-ZGOMBIĆ

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse (FUSP) 2019/615 af 15. april 2019 om Unionens støtte til aktiviteter forud for gennemgangskonferencen i 2020 mellem parterne i traktaten om ikkespredning af kernevåben (NPT) (EUT L 105 af 16.4.2019, s. 25).

1

---

| 30.6.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 207/37 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 207/37

---

RÅDETS AFGØRELSE (FUSP) 2020/907

af 29. juni 2020

om ændring af afgørelse 2014/512/FUSP om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 29,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 31. juli 2014 vedtog Rådet afgørelse 2014/512/FUSP (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 31. juli 2014 vedtog Rådet afgørelse 2014/512/FUSP (1).

| (2) | Det Europæiske Råd blev den 19. marts 2015 enigt om, at de fornødne foranstaltninger ville blive truffet for klart at kæde varigheden af de restriktive foranstaltninger sammen med den fuldstændige gennemførelse af Minskaftalerne, idet der blev taget hensyn til, at den fuldstændige gennemførelse forventedes at være sket senest den 31. december 2015. |
| --- | --- |

(2)

Det Europæiske Råd blev den 19. marts 2015 enigt om, at de fornødne foranstaltninger ville blive truffet for klart at kæde varigheden af de restriktive foranstaltninger sammen med den fuldstændige gennemførelse af Minskaftalerne, idet der blev taget hensyn til, at den fuldstændige gennemførelse forventedes at være sket senest den 31. december 2015.

| (3) | Den 19. december 2019 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2019/2192 (2), som forlængede afgørelse 2014/512/FUSP indtil den 31. juli 2020, så Rådet kunne vurdere gennemførelsen af Minskaftalerne yderligere. |
| --- | --- |

(3)

Den 19. december 2019 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2019/2192 (2), som forlængede afgørelse 2014/512/FUSP indtil den 31. juli 2020, så Rådet kunne vurdere gennemførelsen af Minskaftalerne yderligere.

| (4) | På baggrund af vurderingen af gennemførelsen af Minskaftalerne finder Rådet, at afgørelse 2014/512/FUSP bør forlænges med yderligere seks måneder, så Rådet kan vurdere aftalernes gennemførelse yderligere. |
| --- | --- |

(4)

På baggrund af vurderingen af gennemførelsen af Minskaftalerne finder Rådet, at afgørelse 2014/512/FUSP bør forlænges med yderligere seks måneder, så Rådet kan vurdere aftalernes gennemførelse yderligere.

| (5) | Afgørelse 2014/512/FUSP bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(5)

Afgørelse 2014/512/FUSP bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Artikel 9, stk. 1, første afsnit, i afgørelse 2014/512/FUSP affattes således:

»1.   Denne afgørelse finder anvendelse indtil den 31. januar 2021.«

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. juni 2020.

På Rådets vegne

A. METELKO-ZGOMBIĆ

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse 2014/512/FUSP af 31. juli 2014 om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine (EUT L 229 af 31.7.2014, s. 13).

1

(2)  Rådets afgørelse (FUSP) 2019/2192 af 19. december 2019 om ændring af afgørelse 2014/512/FUSP om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine (EUT L 330 af 20.12.2019, s. 71).

2

---