# Jurnalul Oficial L 230/2020

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 230 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6317 iulie 2020 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 230

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6317 iulie 2020

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2020/1044 al Comisiei din 8 mai 2020 de completare a Regulamentului (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește valorile potențialului de încălzire globală și orientările privind inventarierea, precum și sistemul de inventariere al Uniunii și de abrogare a Regulamentului delegat (UE) nr. 666/2014 al Comisiei (
  1
  ) | 1 |
| | * | Regulamentul (UE) 2020/1045 al Comisiei din 13 iulie 2020 de stabilire a încetării activităților de pescuit de ton roșu în Oceanul Atlantic, la est de meridianul de 45° V, și în Marea Mediterană pentru navele care arborează pavilionul Greciei | 7 |
| | * | Regulamentul (UE) 2020/1046 al Comisiei din 13 iulie 2020 de stabilire a încetării activităților de pescuit de ton roșu în anumite arhipelaguri pentru navele de pescuit artizanal care arborează pavilionul Greciei | 9 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/1047 a Comisiei din 15 iulie 2020 care permite Portugaliei să autorizeze produsele biocide care constau din azot generat in situ pentru protejarea patrimoniului cultural | 12 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/1048 a Comisiei din 15 iulie 2020 care permite autorizarea de către Austria a produselor biocide care constau în azot generat in situ pentru protejarea patrimoniului cultural
  [notificată cu numărul C(2020) 4724] | 15 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/1049 a Comisiei din 15 iulie 2020 care permite Franței să autorizeze produsele biocide care constau din azot generat in situ pentru protejarea patrimoniului cultural
  [notificată cu numărul C(2020) 4715] | 18 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/1050 a Comisiei din 15 iulie 2020 care permite Spaniei să autorizeze produsele biocide care constau din azot generat in situ pentru protejarea patrimoniului cultural | 21 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/1051 a Comisiei din 16 iulie 2020 de încheiere a anchetei noi privind absorbția măsurilor referitoare la importurile de anumite articole din fontă originare din Republica Populară Chineză | 24 |
| | | RECOMANDĂRI |
| | * | Recomandarea (UE) 2020/1052 a Consiliului din 16 iulie 2020 de modificare a Recomandării (UE) 2020/912 a Consiliului privind restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE și posibila eliminare a acestei restricții | 26 |
| | | REGULAMENTE DE ORDINE INTERIOARĂ ȘI DE PROCEDURĂ |
| | * | Decizia Consiliului de administrație al întreprinderii comune Pile de combustie și hidrogen 2 din 26 mai 2020 de stabilire a normelor interne referitoare la restricționarea anumitor drepturi ale persoanelor vizate în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal în cadrul funcționării FCH 2 | 29 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul delegat (UE) 2020/1044 al Comisiei din 8 mai 2020 de completare a Regulamentului (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește valorile potențialului de încălzire globală și orientările privind inventarierea, precum și sistemul de inventariere al Uniunii și de abrogare a Regulamentului delegat (UE) nr. 666/2014 al Comisiei (
  1
  )

1

1

*

Regulamentul (UE) 2020/1045 al Comisiei din 13 iulie 2020 de stabilire a încetării activităților de pescuit de ton roșu în Oceanul Atlantic, la est de meridianul de 45° V, și în Marea Mediterană pentru navele care arborează pavilionul Greciei

7

*

Regulamentul (UE) 2020/1046 al Comisiei din 13 iulie 2020 de stabilire a încetării activităților de pescuit de ton roșu în anumite arhipelaguri pentru navele de pescuit artizanal care arborează pavilionul Greciei

9

DECIZII

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/1047 a Comisiei din 15 iulie 2020 care permite Portugaliei să autorizeze produsele biocide care constau din azot generat in situ pentru protejarea patrimoniului cultural

in situ

12

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/1048 a Comisiei din 15 iulie 2020 care permite autorizarea de către Austria a produselor biocide care constau în azot generat in situ pentru protejarea patrimoniului cultural
  [notificată cu numărul C(2020) 4724]

in situ

[notificată cu numărul C(2020) 4724]

15

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/1049 a Comisiei din 15 iulie 2020 care permite Franței să autorizeze produsele biocide care constau din azot generat in situ pentru protejarea patrimoniului cultural
  [notificată cu numărul C(2020) 4715]

in situ

[notificată cu numărul C(2020) 4715]

18

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/1050 a Comisiei din 15 iulie 2020 care permite Spaniei să autorizeze produsele biocide care constau din azot generat in situ pentru protejarea patrimoniului cultural

in situ

21

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/1051 a Comisiei din 16 iulie 2020 de încheiere a anchetei noi privind absorbția măsurilor referitoare la importurile de anumite articole din fontă originare din Republica Populară Chineză

24

RECOMANDĂRI

*

Recomandarea (UE) 2020/1052 a Consiliului din 16 iulie 2020 de modificare a Recomandării (UE) 2020/912 a Consiliului privind restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE și posibila eliminare a acestei restricții

26

REGULAMENTE DE ORDINE INTERIOARĂ ȘI DE PROCEDURĂ

*

Decizia Consiliului de administrație al întreprinderii comune Pile de combustie și hidrogen 2 din 26 mai 2020 de stabilire a normelor interne referitoare la restricționarea anumitor drepturi ale persoanelor vizate în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal în cadrul funcționării FCH 2

29

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Decizia (PESC) 2019/797 a Consiliului din 17 mai 2019 privind măsuri restrictive împotriva atacurilor cibernetice care reprezintă o amenințare la adresa Uniunii sau a statelor sale membre ( JO L 129 I, 17.5.2019 ) | 36 |
| | * | Rectificare la Regulamentul (UE) 2019/796 al Consiliului din 17 mai 2019 privind măsuri restrictive împotriva atacurilor cibernetice care reprezintă o amenințare la adresa Uniunii sau a statelor sale membre ( JO L 129 I, 17.5.2019 ) | 37 |
| | * | Rectificare la Decizia delegată (UE) 2019/1764 a Comisiei din 14 martie 2019 de completare a Regulamentului (UE) nr. 305/2011 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește sistemele aplicabile pentru evaluarea și verificarea constanței performanței balustradelor și a sistemelor de împrejmuire destinate utilizării în lucrările de construcții exclusiv pentru prevenirea căderilor și care nu sunt supuse la sarcini verticale din structură ( JO L 270, 24.10.2019 ) | 38 |

Rectificări

*

Rectificare la Decizia (PESC) 2019/797 a Consiliului din 17 mai 2019 privind măsuri restrictive împotriva atacurilor cibernetice care reprezintă o amenințare la adresa Uniunii sau a statelor sale membre ( JO L 129 I, 17.5.2019 )

( JO L 129 I, 17.5.2019 )

36

*

Rectificare la Regulamentul (UE) 2019/796 al Consiliului din 17 mai 2019 privind măsuri restrictive împotriva atacurilor cibernetice care reprezintă o amenințare la adresa Uniunii sau a statelor sale membre ( JO L 129 I, 17.5.2019 )

( JO L 129 I, 17.5.2019 )

37

*

Rectificare la Decizia delegată (UE) 2019/1764 a Comisiei din 14 martie 2019 de completare a Regulamentului (UE) nr. 305/2011 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește sistemele aplicabile pentru evaluarea și verificarea constanței performanței balustradelor și a sistemelor de împrejmuire destinate utilizării în lucrările de construcții exclusiv pentru prevenirea căderilor și care nu sunt supuse la sarcini verticale din structură ( JO L 270, 24.10.2019 )

( JO L 270, 24.10.2019 )

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 17.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 230/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 230/1

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2020/1044 AL COMISIEI

din 8 mai 2020

de completare a Regulamentului (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește valorile potențialului de încălzire globală și orientările privind inventarierea, precum și sistemul de inventariere al Uniunii și de abrogare a Regulamentului delegat (UE) nr. 666/2014 al Comisiei

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 26 alineatul (6) litera (b) și articolul 37 alineatul (7),

întrucât:

| (1) | Mecanismul de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră prevăzut în Regulamentul (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (2) stabilește normele de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră în cadrul politicii privind clima. Dispozițiile acestui mecanism sunt pe deplin integrate în Regulamentul (UE) 2018/1999, care abrogă Regulamentul (UE) nr. 525/2013 începând cu 1 ianuarie 2021. În cadrul acestui mecanism, este necesar să se adopte valori ale potențialului de încălzire globală și să se specifice orientările privind inventarierea. |
| --- | --- |

(1)

Mecanismul de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră prevăzut în Regulamentul (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (2) stabilește normele de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră în cadrul politicii privind clima. Dispozițiile acestui mecanism sunt pe deplin integrate în Regulamentul (UE) 2018/1999, care abrogă Regulamentul (UE) nr. 525/2013 începând cu 1 ianuarie 2021. În cadrul acestui mecanism, este necesar să se adopte valori ale potențialului de încălzire globală și să se specifice orientările privind inventarierea.

| (2) | În ceea ce privește potențialul de încălzire globală, prima reuniune a Conferinței părților la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), care servește drept reuniune a părților la Acordul de la Paris din 2015 privind schimbările climatice, ca urmare a celei de a 21-a Conferințe a părților la CCONUSC (denumit în continuare „Acordul de la Paris”), a stabilit un indicator comun pentru conversia gazelor cu efect de seră în echivalente CO2 în scopul raportării inventarelor gazelor cu efect de seră. Acest indicator comun se bazează pe valorile potențialului de încălzire globală stabilite în cel de al 5-lea raport de evaluare (3) al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC). Valorile potențialului de încălzire globală ar trebui să țină seama de acest indicator comun. |
| --- | --- |

(2)

În ceea ce privește potențialul de încălzire globală, prima reuniune a Conferinței părților la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), care servește drept reuniune a părților la Acordul de la Paris din 2015 privind schimbările climatice, ca urmare a celei de a 21-a Conferințe a părților la CCONUSC (denumit în continuare „Acordul de la Paris”), a stabilit un indicator comun pentru conversia gazelor cu efect de seră în echivalente CO2 în scopul raportării inventarelor gazelor cu efect de seră. Acest indicator comun se bazează pe valorile potențialului de încălzire globală stabilite în cel de al 5-lea raport de evaluare (3) al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC). Valorile potențialului de încălzire globală ar trebui să țină seama de acest indicator comun.

| (3) | Orientările privind inventarul gazelor cu efect de seră ar trebui clarificate în conformitate cu evoluțiile la nivel internațional. Pe lângă Orientările IPCC din 2006 privind inventarele naționale ale gazelor cu efect de seră, statele membre și Comisia ar trebui să ia în considerare modalitățile, procedurile și orientările privind cadrul de transparență pentru acțiuni și sprijin menționat la articolul 13 din Acordul de la Paris, prevăzut în anexa la Decizia 18/CMA.1 a Conferinței părților la CCONUSC care funcționează ca reuniune a părților la Acordul de la Paris (denumită în continuare „Decizia 18/CMA.1”). În plus, statele membre sunt încurajate să utilizeze suplimentul din 2013 la Orientările IPCC din 2006 pentru inventarele naționale ale gazelor cu efect de seră privind zonele umede. |
| --- | --- |

(3)

Orientările privind inventarul gazelor cu efect de seră ar trebui clarificate în conformitate cu evoluțiile la nivel internațional. Pe lângă Orientările IPCC din 2006 privind inventarele naționale ale gazelor cu efect de seră, statele membre și Comisia ar trebui să ia în considerare modalitățile, procedurile și orientările privind cadrul de transparență pentru acțiuni și sprijin menționat la articolul 13 din Acordul de la Paris, prevăzut în anexa la Decizia 18/CMA.1 a Conferinței părților la CCONUSC care funcționează ca reuniune a părților la Acordul de la Paris (denumită în continuare „Decizia 18/CMA.1”). În plus, statele membre sunt încurajate să utilizeze suplimentul din 2013 la Orientările IPCC din 2006 pentru inventarele naționale ale gazelor cu efect de seră privind zonele umede.

| (4) | Pentru a garanta calitatea sistemului de inventariere al Uniunii, ar trebui stabilite obiective suplimentare ale programului Uniunii de asigurare a calității și de control al calității. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a garanta calitatea sistemului de inventariere al Uniunii, ar trebui stabilite obiective suplimentare ale programului Uniunii de asigurare a calității și de control al calității.

| (5) | Pentru a garanta integralitatea inventarului Uniunii în conformitate cu Decizia 18/CMA.1, este necesar să se stabilească metodologiile și datele care urmează să fie utilizate de Comisie pentru a pregăti estimările privind datele care lipsesc din inventarul unui stat membru în temeiul articolului 37 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2018/1999. |
| --- | --- |

(5)

Pentru a garanta integralitatea inventarului Uniunii în conformitate cu Decizia 18/CMA.1, este necesar să se stabilească metodologiile și datele care urmează să fie utilizate de Comisie pentru a pregăti estimările privind datele care lipsesc din inventarul unui stat membru în temeiul articolului 37 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2018/1999.

| (6) | Pentru a asigura respectarea termenelor, transparența, exactitatea, consecvența, comparabilitatea și caracterul complet al inventarului Uniunii, este necesar să se specifice conținutul verificărilor inițiale efectuate asupra datelor din inventarele gazelor cu efect de seră prezentate de statele membre. Evaluarea preciziei ca parte a controalelor inițiale ar trebui să garanteze că statele membre nu supraestimează sau subestimează în mod sistematic emisiile și absorbțiile reale în raport cu categoriile-cheie ale Uniunii. În plus, întrucât raportarea emisiilor de gaze cu efect de seră prin surse și a absorbțiilor prin absorbanți care țin de sectorul LULUCF (exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură) este o parte integrantă din raportarea inventarelor gazelor cu efect de seră și, dat fiind că sectorul LULUCF este inclus în obiectivul privind clima pentru 2030, controalele inițiale în sectorul LULUCF ar trebui să fie aliniate cu cele efectuate în alte sectoare. În sectorul LULUCF, datele raportate privind exploatarea terenurilor și schimbarea destinației terenurilor pot fi comparate cu informațiile obținute din programele și studiile Uniunii și ale statelor membre, cum ar fi Copernicus și LUCAS. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a asigura respectarea termenelor, transparența, exactitatea, consecvența, comparabilitatea și caracterul complet al inventarului Uniunii, este necesar să se specifice conținutul verificărilor inițiale efectuate asupra datelor din inventarele gazelor cu efect de seră prezentate de statele membre. Evaluarea preciziei ca parte a controalelor inițiale ar trebui să garanteze că statele membre nu supraestimează sau subestimează în mod sistematic emisiile și absorbțiile reale în raport cu categoriile-cheie ale Uniunii. În plus, întrucât raportarea emisiilor de gaze cu efect de seră prin surse și a absorbțiilor prin absorbanți care țin de sectorul LULUCF (exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură) este o parte integrantă din raportarea inventarelor gazelor cu efect de seră și, dat fiind că sectorul LULUCF este inclus în obiectivul privind clima pentru 2030, controalele inițiale în sectorul LULUCF ar trebui să fie aliniate cu cele efectuate în alte sectoare. În sectorul LULUCF, datele raportate privind exploatarea terenurilor și schimbarea destinației terenurilor pot fi comparate cu informațiile obținute din programele și studiile Uniunii și ale statelor membre, cum ar fi Copernicus și LUCAS.

| (7) | Estimările pentru completarea datelor din inventarele naționale care lipsesc pentru compilarea inventarului Uniunii se efectuează în conformitate cu orientările privind inventarierea gazelor cu efect de seră. Aceste estimări nu pot fi stabilite fără aplicarea valorilor pentru potențialul de încălzire globală al gazelor cu efect de seră. Întrucât normele privind potențialul de încălzire global, orientările privind inventarul și sistemul de inventariere al Uniunii sunt strâns conectate, este oportun ca aceste dispoziții să fie incluse într-un singur regulament delegat. |
| --- | --- |

(7)

Estimările pentru completarea datelor din inventarele naționale care lipsesc pentru compilarea inventarului Uniunii se efectuează în conformitate cu orientările privind inventarierea gazelor cu efect de seră. Aceste estimări nu pot fi stabilite fără aplicarea valorilor pentru potențialul de încălzire globală al gazelor cu efect de seră. Întrucât normele privind potențialul de încălzire global, orientările privind inventarul și sistemul de inventariere al Uniunii sunt strâns conectate, este oportun ca aceste dispoziții să fie incluse într-un singur regulament delegat.

| (8) | Pentru a se asigura coerența cu data de aplicare a dispozițiilor relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999, prezentul regulament ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2021. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a se asigura coerența cu data de aplicare a dispozițiilor relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999, prezentul regulament ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2021.

| (9) | În conformitate cu articolele 57 și 58 din Regulamentul (UE) 2018/1999, Regulamentul (UE) nr. 525/2013 se abrogă începând cu 1 ianuarie 2021, cu excepția articolului 7 din regulamentul respectiv, care se aplică rapoartelor care conțin date din anii 2018, 2019 și 2020. Regulamentul delegat (UE) nr. 666/2014 al Comisiei (4) ar trebui, așadar, abrogat începând cu 1 ianuarie 2021, însă articolele 6 și 7 ar trebui să continue să producă efecte în cazul rapoartelor care conțin datele necesare pentru anii 2019 și 2020, |
| --- | --- |

(9)

În conformitate cu articolele 57 și 58 din Regulamentul (UE) 2018/1999, Regulamentul (UE) nr. 525/2013 se abrogă începând cu 1 ianuarie 2021, cu excepția articolului 7 din regulamentul respectiv, care se aplică rapoartelor care conțin date din anii 2018, 2019 și 2020. Regulamentul delegat (UE) nr. 666/2014 al Comisiei (4) ar trebui, așadar, abrogat începând cu 1 ianuarie 2021, însă articolele 6 și 7 ar trebui să continue să producă efecte în cazul rapoartelor care conțin datele necesare pentru anii 2019 și 2020,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Domeniul de aplicare

Prezentul regulament se aplică, începând cu anul 2021, rapoartelor prezentate de statele membre care conțin datele solicitate.

Articolul 2

Potențialul de încălzire globală

Statele membre și Comisia utilizează valorile potențialului de încălzire globală enumerate în anexa I la prezentul regulament cu scopul de a determina și raporta datele inventarelor gazelor cu efect de seră în temeiul articolului 26 alineatele (3), (4) și (5) din Regulamentul (UE) 2018/1999.

Articolul 3

Orientări privind inventarul gazelor cu efect de seră

Statele membre și Comisia stabilesc inventarele gazelor cu efect de seră menționate la articolul 26 alineatele (3), (4) și (5) din Regulamentul (UE) 2018/1999 în conformitate cu:

| (a) | orientările privind inventarele naționale ale gazelor cu efect de seră din 2006 ale Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC); |
| --- | --- |

(a)

orientările privind inventarele naționale ale gazelor cu efect de seră din 2006 ale Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC);

| (b) | modalitățile, procedurile și orientările privind cadrul de transparență pentru acțiuni și sprijin menționat la articolul 13 din Acordul de la Paris prevăzut în anexa la Decizia 18/CMA.1 a Conferinței părților care funcționează ca reuniune a părților la Acordul de la Paris. |
| --- | --- |

(b)

modalitățile, procedurile și orientările privind cadrul de transparență pentru acțiuni și sprijin menționat la articolul 13 din Acordul de la Paris prevăzut în anexa la Decizia 18/CMA.1 a Conferinței părților care funcționează ca reuniune a părților la Acordul de la Paris.

Articolul 4

Obiectivele programului de asigurare a calității și de control al calității

(1)   Comisia gestionează, întreține și urmărește să îmbunătățească permanent sistemul Uniunii de inventariere a gazelor cu efect de seră, pe baza următoarelor obiective de asigurare a calității și de control al calității:

| (a) | asigurarea faptului că inventarul gazelor cu efect de seră al Uniunii este complet, aplicând, după caz, procedura prevăzută la articolul 37 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2018/1999, în consultare cu statul membru în cauză; |
| --- | --- |

(a)

asigurarea faptului că inventarul gazelor cu efect de seră al Uniunii este complet, aplicând, după caz, procedura prevăzută la articolul 37 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2018/1999, în consultare cu statul membru în cauză;

| (b) | asigurarea faptului că inventarul gazelor cu efect de seră al Uniunii furnizează o agregare transparentă a emisiilor de gaze cu efect de seră prin surse și a absorbțiilor prin absorbanți ale statelor membre, precum și o prezentare generală a descrierilor metodologice pentru categoriile-cheie ale Uniunii și a faptului că acesta reflectă în mod transparent contribuția emisiilor prin surse și a absorbțiilor prin absorbanți ale statelor membre la inventarul gazelor cu efect de seră al Uniunii; |
| --- | --- |

(b)

asigurarea faptului că inventarul gazelor cu efect de seră al Uniunii furnizează o agregare transparentă a emisiilor de gaze cu efect de seră prin surse și a absorbțiilor prin absorbanți ale statelor membre, precum și o prezentare generală a descrierilor metodologice pentru categoriile-cheie ale Uniunii și a faptului că acesta reflectă în mod transparent contribuția emisiilor prin surse și a absorbțiilor prin absorbanți ale statelor membre la inventarul gazelor cu efect de seră al Uniunii;

| (c) | asigurarea faptului că totalul emisiilor de gaze cu efect de seră prin surse și a absorbțiilor prin absorbanți ale Uniunii pentru un an de raportare este egal cu suma emisiilor de gaze cu efect de seră prin surse și a absorbțiilor prin absorbanți ale statelor membre raportate în temeiul articolului 26 alineatele (3), (4) și (5) din Regulamentul (UE) 2018/1999 pentru același an; |
| --- | --- |

(c)

asigurarea faptului că totalul emisiilor de gaze cu efect de seră prin surse și a absorbțiilor prin absorbanți ale Uniunii pentru un an de raportare este egal cu suma emisiilor de gaze cu efect de seră prin surse și a absorbțiilor prin absorbanți ale statelor membre raportate în temeiul articolului 26 alineatele (3), (4) și (5) din Regulamentul (UE) 2018/1999 pentru același an;

| (d) | asigurarea faptului că inventarul gazelor cu efect de seră al Uniunii include o serie cronologică coerentă a emisiilor prin surse și a absorbțiilor prin absorbanți pentru toți anii de raportare. |
| --- | --- |

(d)

asigurarea faptului că inventarul gazelor cu efect de seră al Uniunii include o serie cronologică coerentă a emisiilor prin surse și a absorbțiilor prin absorbanți pentru toți anii de raportare.

(2)   Comisia și statele membre îmbunătățesc, atunci când este posibil, comparabilitatea inventarelor naționale ale gazelor cu efect de seră, căutând sinergii la nivel de metode, date privind activitatea, notații și alocarea de către statele membre a emisiilor prin surse și a absorbțiilor prin absorbanți a gazelor cu efect de seră, după caz.

(3)   Obiectivele programului de asigurare a calității și de control al calității inventarului Uniunii completează obiectivele programelor de asigurare a calității și de control al calității puse în aplicare de statele membre.

(4)   Statele membre garantează calitatea datelor privind activitatea, a factorilor de emisie, precum și a altor parametri utilizați pentru realizarea inventarelor naționale ale gazelor cu efect de seră.

Articolul 5

Completarea datelor lipsă

(1)   Estimările Comisiei pentru completarea datelor de inventar prezentate de un stat membru, astfel cum se menționează la articolul 37 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2018/1999, se bazează pe următoarele metodologii și date:

| (a) | în cazul în care un stat membru a prezentat în anul de raportare precedent o serie cronologică coerentă de estimări pentru categoria de surse relevantă, iar:






  (i) | statul membru în cauză a prezentat un inventar aproximativ al gazelor cu efect de seră pentru anul X – 1 în temeiul articolului 26 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/1999, care include estimarea care lipsește, pe baza datelor din respectivul inventar aproximativ al gazelor cu efect de seră; |
| --- | --- | --- |

(a)

în cazul în care un stat membru a prezentat în anul de raportare precedent o serie cronologică coerentă de estimări pentru categoria de surse relevantă, iar:

(i)

statul membru în cauză a prezentat un inventar aproximativ al gazelor cu efect de seră pentru anul X – 1 în temeiul articolului 26 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/1999, care include estimarea care lipsește, pe baza datelor din respectivul inventar aproximativ al gazelor cu efect de seră;

| (ii) | statul membru în cauză nu a prezentat un inventar aproximativ al gazelor cu efect de seră pentru anul X – 1 în temeiul articolului 26 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/1999, însă Uniunea a realizat o estimare aproximativă a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru anul X – 1 pentru statul membru respectiv în conformitate cu articolul 26 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/1999, pe baza datelor din inventarul aproximativ al gazelor cu efect de seră al Uniunii; |
| --- | --- |

(ii)

statul membru în cauză nu a prezentat un inventar aproximativ al gazelor cu efect de seră pentru anul X – 1 în temeiul articolului 26 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/1999, însă Uniunea a realizat o estimare aproximativă a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru anul X – 1 pentru statul membru respectiv în conformitate cu articolul 26 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/1999, pe baza datelor din inventarul aproximativ al gazelor cu efect de seră al Uniunii;

| (iii) | utilizarea datelor din inventarul aproximativ al gazelor cu efect de seră al statului membru nu este posibilă sau poate duce la o estimare foarte imprecisă, în cazul estimărilor care lipsesc din sectorul energetic, a datelor statistice privind energia obținute în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1099/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (5); |
| --- | --- |

(iii)

utilizarea datelor din inventarul aproximativ al gazelor cu efect de seră al statului membru nu este posibilă sau poate duce la o estimare foarte imprecisă, în cazul estimărilor care lipsesc din sectorul energetic, a datelor statistice privind energia obținute în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1099/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (5);

| (iv) | utilizarea datelor din inventarul aproximativ al gazelor cu efect de seră nu este posibilă sau poate duce la o estimare foarte imprecisă, în cazul estimărilor lipsă în sectoarele neenergetice, pe baza metodologiilor de estimare conforme cu recomandările tehnice privind completarea datelor lipsă din secțiunea 2.2.3 a Orientărilor IPCC din 2006 pentru inventarele naționale privind gazele cu efect de seră (Vol. 1), utilizând, după caz, statisticile europene; |
| --- | --- |

(iv)

utilizarea datelor din inventarul aproximativ al gazelor cu efect de seră nu este posibilă sau poate duce la o estimare foarte imprecisă, în cazul estimărilor lipsă în sectoarele neenergetice, pe baza metodologiilor de estimare conforme cu recomandările tehnice privind completarea datelor lipsă din secțiunea 2.2.3 a Orientărilor IPCC din 2006 pentru inventarele naționale privind gazele cu efect de seră (Vol. 1), utilizând, după caz, statisticile europene;

| (b) | în cazul în care o estimare a unei emisii prin sursă sau a unei absorbții prin absorbanți pentru categoria relevantă a fost supusă unor corecții tehnice în conformitate cu articolul 38 alineatul (2) litera (d) din Regulamentul (UE) 2018/1999 în cadrul celei mai recente revizuiri anterioare transmiterii, iar statul membru în cauză nu a prezentat o estimare revizuită cu privire la metoda utilizată de echipa de revizuire formată din experți pentru calcularea corecției tehnice; |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care o estimare a unei emisii prin sursă sau a unei absorbții prin absorbanți pentru categoria relevantă a fost supusă unor corecții tehnice în conformitate cu articolul 38 alineatul (2) litera (d) din Regulamentul (UE) 2018/1999 în cadrul celei mai recente revizuiri anterioare transmiterii, iar statul membru în cauză nu a prezentat o estimare revizuită cu privire la metoda utilizată de echipa de revizuire formată din experți pentru calcularea corecției tehnice;

| (c) | în cazul în care nu este disponibilă o serie cronologică a estimărilor raportate pentru categoria de surse relevantă, pe baza unor metodologii de estimare conforme cu recomandările tehnice privind completarea datelor lipsă din secțiunea 2.2.3 a Orientărilor IPCC din 2006 pentru inventarele naționale ale gazelor cu efect de seră (Vol. 1). |
| --- | --- |

(c)

în cazul în care nu este disponibilă o serie cronologică a estimărilor raportate pentru categoria de surse relevantă, pe baza unor metodologii de estimare conforme cu recomandările tehnice privind completarea datelor lipsă din secțiunea 2.2.3 a Orientărilor IPCC din 2006 pentru inventarele naționale ale gazelor cu efect de seră (Vol. 1).

(2)   Comisia pregătește estimările menționate la alineatul (1) până la data de 31 martie a anului de raportare, în consultare și în strânsă cooperare cu statul membru în cauză.

(3)   Statul membru în cauză utilizează estimările menționate la alineatul (1) pentru transmiterea inventarului său național către secretariatul CCONUSC în temeiul articolului 26 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2018/1999.

Articolul 6

Controalele inițiale

Controalele inițiale efectuate de Comisie în temeiul articolului 37 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2018/1999 pot include:

| (a) | o evaluare din care să reiasă dacă statul membru a raportat toate categoriile prevăzute de modalitățile, procedurile și orientările privind cadrul de transparență pentru acțiuni și sprijin menționat la articolul 13 din Acordul de la Paris prevăzut în anexa la Decizia 18/CMA.1, precum și toate gazele cu efect de seră menționate în anexa V la Regulamentul (UE) 2018/1999; |
| --- | --- |

(a)

o evaluare din care să reiasă dacă statul membru a raportat toate categoriile prevăzute de modalitățile, procedurile și orientările privind cadrul de transparență pentru acțiuni și sprijin menționat la articolul 13 din Acordul de la Paris prevăzut în anexa la Decizia 18/CMA.1, precum și toate gazele cu efect de seră menționate în anexa V la Regulamentul (UE) 2018/1999;

| (b) | o evaluare a conformității datelor cronologice a emisiilor prin surse și a absorbțiilor prin absorbanți; |
| --- | --- |

(b)

o evaluare a conformității datelor cronologice a emisiilor prin surse și a absorbțiilor prin absorbanți;

| (c) | o evaluare din care să reiasă dacă factorii de emisie impliciți din diferitele state membre sunt comparabili, luând în considerare factorii de emisie prestabiliți de IPCC pentru diferite circumstanțe naționale; |
| --- | --- |

(c)

o evaluare din care să reiasă dacă factorii de emisie impliciți din diferitele state membre sunt comparabili, luând în considerare factorii de emisie prestabiliți de IPCC pentru diferite circumstanțe naționale;

| (d) | o evaluare a utilizării notațiilor „Nu este estimat” atunci când există metodologii de nivel 1 ale IPCC, iar utilizarea mențiunii nu este justificată în conformitate cu punctul 32 din anexa la Decizia 18/CMA.1; |
| --- | --- |

(d)

o evaluare a utilizării notațiilor „Nu este estimat” atunci când există metodologii de nivel 1 ale IPCC, iar utilizarea mențiunii nu este justificată în conformitate cu punctul 32 din anexa la Decizia 18/CMA.1;

| (e) | o analiză a recalculărilor efectuate pentru transmiterea inventarului gazelor cu efect de seră, din care să reiasă inclusiv dacă recalculările se bazează pe modificări metodologice; |
| --- | --- |

(e)

o analiză a recalculărilor efectuate pentru transmiterea inventarului gazelor cu efect de seră, din care să reiasă inclusiv dacă recalculările se bazează pe modificări metodologice;

| (f) | o comparație între emisiile verificate de gaze cu efect de seră raportate în cadrul schemei Uniunii Europene de comercializare a certificatelor de emisii și emisiile de gaze cu efect de seră raportate în temeiul articolului 26 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2018/1999; |
| --- | --- |

(f)

o comparație între emisiile verificate de gaze cu efect de seră raportate în cadrul schemei Uniunii Europene de comercializare a certificatelor de emisii și emisiile de gaze cu efect de seră raportate în temeiul articolului 26 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2018/1999;

| (g) | o comparație între rezultatele obținute pe baza abordării de referință a Eurostat și rezultatele obținute pe baza abordării de referință a statelor membre; |
| --- | --- |

(g)

o comparație între rezultatele obținute pe baza abordării de referință a Eurostat și rezultatele obținute pe baza abordării de referință a statelor membre;

| (h) | o comparație între rezultatele obținute pe baza abordării sectoriale a Eurostat și rezultatele obținute pe baza abordării sectoriale a statelor membre; |
| --- | --- |

(h)

o comparație între rezultatele obținute pe baza abordării sectoriale a Eurostat și rezultatele obținute pe baza abordării sectoriale a statelor membre;

| (i) | o evaluare a punerii în aplicare, de către statul membru, a elementelor identificate cu ocazia verificărilor și a analizelor inițiale ale Uniunii, precum și a recomandărilor formulate în urma evaluărilor CCONUSC; |
| --- | --- |

(i)

o evaluare a punerii în aplicare, de către statul membru, a elementelor identificate cu ocazia verificărilor și a analizelor inițiale ale Uniunii, precum și a recomandărilor formulate în urma evaluărilor CCONUSC;

| (j) | o evaluare a acurateței emisiilor prin surse și a absorbțiilor prin absorbanți ale statelor membre prin estimări ale absorbanților în raport cu categoriile-cheie ale Uniunii; |
| --- | --- |

(j)

o evaluare a acurateței emisiilor prin surse și a absorbțiilor prin absorbanți ale statelor membre prin estimări ale absorbanților în raport cu categoriile-cheie ale Uniunii;

| (k) | o evaluare a transparenței și a caracterului complet al descrierilor metodologice raportate de statele membre pentru categorii-cheie ale Uniunii; |
| --- | --- |

(k)

o evaluare a transparenței și a caracterului complet al descrierilor metodologice raportate de statele membre pentru categorii-cheie ale Uniunii;

| (l) | o evaluare a monitorizării și a raportării emisiilor prin surse și a absorbțiilor prin absorbanți în sectorul de exploatare a terenurilor, al schimbării destinației terenurilor și al silviculturii (LULUCF) în conformitate cu partea 3 din anexa V la Regulamentul (UE) 2018/1999, inclusiv în privința alocării categoriilor-cheie, a metodologiei bazate pe niveluri utilizate și o comparație între datele raportate privind utilizarea terenurilor și schimbarea destinației terenurilor cu informații obținute din programele și sondajele Uniunii și ale statelor membre. |
| --- | --- |

(l)

o evaluare a monitorizării și a raportării emisiilor prin surse și a absorbțiilor prin absorbanți în sectorul de exploatare a terenurilor, al schimbării destinației terenurilor și al silviculturii (LULUCF) în conformitate cu partea 3 din anexa V la Regulamentul (UE) 2018/1999, inclusiv în privința alocării categoriilor-cheie, a metodologiei bazate pe niveluri utilizate și o comparație între datele raportate privind utilizarea terenurilor și schimbarea destinației terenurilor cu informații obținute din programele și sondajele Uniunii și ale statelor membre.

Articolul 7

Abrogarea

Regulamentul delegat (UE) nr. 666/2014 se abrogă cu efect de la 1 ianuarie 2021, sub rezerva dispoziției tranzitorii prevăzute la articolul 8 din prezentul regulament.

Articolul 8

Dispoziție tranzitorie

Prin derogare de la articolul 7 din prezentul regulament, articolele 6 și 7 din Regulamentul delegat (UE) nr. 666/2014 continuă să producă efecte pentru rapoartele care conțin datele necesare pentru anii 2019 și 2020.

Articolul 9

Intrarea în vigoare și aplicarea

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 ianuarie 2021.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 8 mai 2020.

Pentru Comisie

Președintele

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră, precum și de raportare, la nivel național și al Uniunii, a altor informații relevante pentru schimbările climatice și de abrogare a Deciziei nr. 280/2004/CE (JO L 165, 18.6.2013, p. 13).

2

(3)  Coloana „GWP 100 ani” din tabelul 8.A.1 din apendicele 8.A la raportul intitulat „Schimbările climatice 2013: bazele științelor fizice. Contribuția Grupului de lucru I la cel de al cincilea Raport de evaluare al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice”, p. 731; disponibil la adresa: https://www.ipcc.ch/assessment-report/ar5/

3

(4)  Regulamentul delegat (UE) nr. 666/2014 al Comisiei din 12 martie 2014 de stabilire a cerințelor substanțiale pentru un sistem de inventariere al Uniunii pe baza modificărilor potențialelor de încălzire globală și a orientărilor privind inventarierea convenite la nivel internațional în temeiul Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 179, 19.6.2014, p. 26).

4

(5)  Regulamentul (CE) nr. 1099/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2008 privind statisticile în domeniul energiei (JO L 304, 14.11.2008, p. 1).

5

---

ANEXĂ

Potențiale de încălzire globală

| Acronim, denumirea comună sau denumirea chimică | Potențial de încălzire globală |
| --- | --- |
| Dioxid de carbon (CO2) | 1 |
| Metan (CH4) | 28 |
| Protoxid de azot (N2O) | 265 |
| Hexafluorură de sulf (SF6) | 23 500 |
| Trifluorură de azot (NF3) | 16 100 |
| Hidrofluorocarburi (HFCs): |
| HFC-23 CHF3 | 12 400 |
| HFC-32 CH2F2 | 677 |
| HFC-41 CH3F | 116 |
| HFC-125 CHF2CF3 | 3 170 |
| HFC-134 CHF2CHF2 | 1 120 |
| HFC-134a CH2FCF3 | 1 300 |
| HFC-143 CH2FCHF2 | 328 |
| HFC-143a CH3CF3 | 4 800 |
| HFC-152 CH2FCH2F | 16 |
| HFC-152a CH3CHF2 | 138 |
| HFC-161 CH3CH2F | 4 |
| HFC-227ea CF3CHFCF3 | 3 350 |
| HFC-236cb CF3CF2CH2F | 1 210 |
| HFC-236ea CF3CHFCHF2 | 1 330 |
| HFC-236fa CF3CH2CF3 | 8 060 |
| HFC-245fa CHF2CH2CF3 | 858 |
| HFC-245ca CH2FCF2CHF2 | 716 |
| HFC-365mfc CH3CF2CH2CF3 | 804 |
| HFC-43-10mee CF3CHFCHFCF2CF3 sau (C5H2F10) | 1 650 |
| Perfluorocarburi(PFCs): |
| PFC-14, Tetrafluormetan, CF4 | 6 630 |
| PFC-116, Perfluoretan, C2F6 | 11 100 |
| PFC-218, Perfluorpropan, C3F8 | 8 900 |
| PFC-318, Perfluorociclobutan, c-C4F8 | 9 540 |
| Perfluorociclopropan c-C3F6 | 9 200 |
| PFC-3-1-10, Perfluorbutan, C4F10 | 9 200 |
| PFC-4-1-12, Perfluorpentan, C5F12 | 8 550 |
| PFC-5-1-14, Perfluorhexan, C6F14 | 7 910 |
| PFC-9-1-18, C10F18 | 7 190 |

Acronim, denumirea comună sau denumirea chimică

Potențial de încălzire globală

Dioxid de carbon (CO2)

1

Metan (CH4)

28

Protoxid de azot (N2O)

265

Hexafluorură de sulf (SF6)

23 500

Trifluorură de azot (NF3)

16 100

Hidrofluorocarburi (HFCs):

HFC-23 CHF3

12 400

HFC-32 CH2F2

677

HFC-41 CH3F

116

HFC-125 CHF2CF3

3 170

HFC-134 CHF2CHF2

1 120

HFC-134a CH2FCF3

1 300

HFC-143 CH2FCHF2

328

HFC-143a CH3CF3

4 800

HFC-152 CH2FCH2F

16

HFC-152a CH3CHF2

138

HFC-161 CH3CH2F

4

HFC-227ea CF3CHFCF3

3 350

HFC-236cb CF3CF2CH2F

1 210

HFC-236ea CF3CHFCHF2

1 330

HFC-236fa CF3CH2CF3

8 060

HFC-245fa CHF2CH2CF3

858

HFC-245ca CH2FCF2CHF2

716

HFC-365mfc CH3CF2CH2CF3

804

HFC-43-10mee CF3CHFCHFCF2CF3 sau (C5H2F10)

1 650

Perfluorocarburi(PFCs):

PFC-14, Tetrafluormetan, CF4

6 630

PFC-116, Perfluoretan, C2F6

11 100

PFC-218, Perfluorpropan, C3F8

8 900

PFC-318, Perfluorociclobutan, c-C4F8

9 540

Perfluorociclopropan c-C3F6

9 200

PFC-3-1-10, Perfluorbutan, C4F10

9 200

PFC-4-1-12, Perfluorpentan, C5F12

8 550

PFC-5-1-14, Perfluorhexan, C6F14

7 910

PFC-9-1-18, C10F18

7 190

---

| 17.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 230/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 230/7

---

REGULAMENTUL (UE) 2020/1045 AL COMISIEI

din 13 iulie 2020

de stabilire a încetării activităților de pescuit de ton roșu în Oceanul Atlantic, la est de meridianul de 45° V, și în Marea Mediterană pentru navele care arborează pavilionul Greciei

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem de control al Uniunii pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), în special articolul 36 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) 2020/123 al Consiliului (2) stabilește cotele pentru 2020. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) 2020/123 al Consiliului (2) stabilește cotele pentru 2020.

| (2) | Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul de ton roșu în Oceanul Atlantic, la est de meridianul de 45° V, și în Marea Mediterană pentru navele care arborează pavilionul Greciei sau care sunt înmatriculate în acest stat membru au epuizat cota alocată pentru 2020. |
| --- | --- |

(2)

Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul de ton roșu în Oceanul Atlantic, la est de meridianul de 45° V, și în Marea Mediterană pentru navele care arborează pavilionul Greciei sau care sunt înmatriculate în acest stat membru au epuizat cota alocată pentru 2020.

| (3) | Prin urmare, este necesară interzicerea anumitor activități de pescuit din acest stoc, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, este necesară interzicerea anumitor activități de pescuit din acest stoc,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Epuizarea cotei

Cota de pescuit alocată Greciei pentru stocul de ton roșu în Oceanul Atlantic, la est de meridianul de 45° V, și în Marea Mediterană pentru 2020, menționată în anexă, se consideră epuizată de la data stabilită în anexa respectivă.

Articolul 2

Interdicții

Activitățile de pescuit care vizează stocul menționat la articolul 1 efectuate de nave care arborează pavilionul Greciei sau care sunt înmatriculate în acest stat membru sunt interzise începând cu data stabilită în anexă. După această dată, se interzice păstrarea la bord, transferul, transbordarea sau debarcarea peștelui din stocul respectiv capturat de către navele în cauză.

Articolul 3

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 13 iulie 2020.

Pentru Comisie,

Pentru Președinte,

Virginijus SINKEVIČIUS

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) 2020/123 al Consiliului din 27 ianuarie 2020 de stabilire, pentru anul 2020, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele Uniunii și, pentru navele de pescuit ale Uniunii, în anumite ape din afara acesteia (JO L 25, 30.1.2020, p. 1).

2

---

ANEXĂ

| Nr. | 08/TQ/123 |
| --- | --- |
| Stat membru | Grecia |
| Stoc | BFT/AE45WM |
| Specie | Ton roșu (Thunnus thynnus) |
| Zonă | Oceanul Atlantic la est de meridianul de 45° V și Marea Mediterană |
| Data încetării activităților | 22.6.2020 la ora 24.00 |

Nr.

08/TQ/123

Stat membru

Grecia

Stoc

BFT/AE45WM

Specie

Ton roșu (Thunnus thynnus)

Zonă

Oceanul Atlantic la est de meridianul de 45° V și Marea Mediterană

Data încetării activităților

22.6.2020 la ora 24.00

---

| 17.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 230/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 230/9

---

REGULAMENTUL (UE) 2020/1046 AL COMISIEI

din 13 iulie 2020

de stabilire a încetării activităților de pescuit de ton roșu în anumite arhipelaguri pentru navele de pescuit artizanal care arborează pavilionul Greciei

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem de control al Uniunii pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), în special articolul 36 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) 2020/123 al Consiliului (2) stabilește cotele pentru 2020. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) 2020/123 al Consiliului (2) stabilește cotele pentru 2020.

| (2) | Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul de ton roșu în anumite arhipelaguri efectuate de către nave de pescuit artizanal care arborează pavilionul Greciei sau care sunt înmatriculate în acest stat membru au epuizat cota alocată pentru 2020. |
| --- | --- |

(2)

Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul de ton roșu în anumite arhipelaguri efectuate de către nave de pescuit artizanal care arborează pavilionul Greciei sau care sunt înmatriculate în acest stat membru au epuizat cota alocată pentru 2020.

| (3) | Prin urmare, este necesară interzicerea anumitor activități de pescuit din acest stoc, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, este necesară interzicerea anumitor activități de pescuit din acest stoc,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Epuizarea cotei

Cota de pescuit alocată Greciei pentru stocul de ton roșu în anumite arhipelaguri pentru 2020, menționată în anexă, se consideră epuizată de la data stabilită în anexa respectivă.

Articolul 2

Interdicții

Activitățile de pescuit care vizează stocul menționat la articolul 1 efectuate de nave de pescuit artizanal care arborează pavilionul Greciei sau care sunt înmatriculate în acest stat membru sunt interzise începând cu data stabilită în anexă. După această dată, se interzic păstrarea la bord, transferul, transbordarea sau debarcarea peștelui din stocul respectiv capturat de către navele de pescuit artizanal în cauză.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 13 iulie 2020.

Pentru Comisie,

Pentru Președinte,

Virginijus SINKEVIČIUS

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) 2020/123 al Consiliului din 27 ianuarie 2020 de stabilire, pentru anul 2020, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele Uniunii și, pentru navele de pescuit ale Uniunii, în anumite ape din afara acesteia (JO L 25, 30.1.2020, p. 1).

2

---

ANEXĂ

| Nr. | 07/TQ/123 |
| --- | --- |
| Stat membru | Grecia (nave de pescuit artizanal) |
| Stoc | BFT/AVARCH |
| Specie | Ton roșu (Thunnus thynnus) |
| Zonă | Anumite arhipelaguri din Grecia (Insulele Ionice), Spania (Insulele Canare) și Portugalia (Insulele Azore și Madeira) |
| Data încetării activităților | 17.6.2020 la ora 24.00 |

Nr.

07/TQ/123

Stat membru

Grecia (nave de pescuit artizanal)

Stoc

BFT/AVARCH

Specie

Ton roșu (Thunnus thynnus)

Zonă

Anumite arhipelaguri din Grecia (Insulele Ionice), Spania (Insulele Canare) și Portugalia (Insulele Azore și Madeira)

Data încetării activităților

17.6.2020 la ora 24.00

---

DECIZII

| 17.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 230/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 230/12

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/1047 A COMISIEI

din 15 iulie 2020

care permite Portugaliei să autorizeze produsele biocide care constau din azot generat in situ pentru protejarea patrimoniului cultural

(Numai textul în limba portugheză este autentic)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2012 privind punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide (1), în special articolul 55 alineatul (3),

în urma consultării Comitetului permanent pentru produse biocide,

întrucât:

| (1) | Anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 conține substanțe active care au un profil mai favorabil din punctul de vedere al mediului sau al sănătății umane sau animale. Prin urmare, produsele care conțin aceste substanțe active pot fi autorizate printr-o procedură simplificată. Azotul este inclus în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012, fiind supus restricției de a fi utilizat în cantități limitate în recipiente gata de utilizare. |
| --- | --- |

(1)

Anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 conține substanțe active care au un profil mai favorabil din punctul de vedere al mediului sau al sănătății umane sau animale. Prin urmare, produsele care conțin aceste substanțe active pot fi autorizate printr-o procedură simplificată. Azotul este inclus în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012, fiind supus restricției de a fi utilizat în cantități limitate în recipiente gata de utilizare.

| (2) | În temeiul articolului 86 din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, azotul este aprobat ca substanță activă utilizabilă în produse biocide care fac parte din tipul de produs 18, și anume insecticidele (2). Produsele biocide care constau din azot, astfel cum au fost aprobate, sunt autorizate în mai multe state membre, inclusiv în Portugalia, și sunt furnizate în butelii de gaz (3). |
| --- | --- |

(2)

În temeiul articolului 86 din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, azotul este aprobat ca substanță activă utilizabilă în produse biocide care fac parte din tipul de produs 18, și anume insecticidele (2). Produsele biocide care constau din azot, astfel cum au fost aprobate, sunt autorizate în mai multe state membre, inclusiv în Portugalia, și sunt furnizate în butelii de gaz (3).

| (3) | Azotul poate fi generat și in situ, din aerul ambiental. În prezent, azotul generat in situ nu este aprobat pentru utilizarea în Uniune și nu este nici cuprins în lista din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012, nici introdus în lista substanțelor active inclusă în programul de reexaminare a substanțelor active existente în produsele biocide din anexa II la Regulamentul delegat (UE) nr. 1062/2014 al Comisiei (4). |
| --- | --- |

(3)

Azotul poate fi generat și in situ, din aerul ambiental. În prezent, azotul generat in situ nu este aprobat pentru utilizarea în Uniune și nu este nici cuprins în lista din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012, nici introdus în lista substanțelor active inclusă în programul de reexaminare a substanțelor active existente în produsele biocide din anexa II la Regulamentul delegat (UE) nr. 1062/2014 al Comisiei (4).

| (4) | În temeiul articolului 55 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, la 11 februarie 2020, Portugalia a transmis Comisiei o cerere de derogare de la articolul 19 alineatul (1) litera (a) din regulamentul respectiv, solicitând să i se acorde permisiunea să autorizeze produsele biocide care constau din azot generat in situ din aerul ambiental, pentru protejarea patrimoniului cultural (denumită în continuare „cererea”). |
| --- | --- |

(4)

În temeiul articolului 55 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, la 11 februarie 2020, Portugalia a transmis Comisiei o cerere de derogare de la articolul 19 alineatul (1) litera (a) din regulamentul respectiv, solicitând să i se acorde permisiunea să autorizeze produsele biocide care constau din azot generat in situ din aerul ambiental, pentru protejarea patrimoniului cultural (denumită în continuare „cererea”).

| (5) | Patrimoniul cultural poate suferi daune determinate de o gamă largă de organisme dăunătoare, de la insecte la microorganisme. Prezența respectivelor organisme poate duce nu numai la pierderea bunului cultural în sine, ci prezintă și riscul ca organismele dăunătoare respective să se răspândească la alte obiecte aflate în apropiere. În absența unui tratament adecvat, obiectele ar putea fi iremediabil deteriorate, determinând un risc grav pentru patrimoniul cultural. |
| --- | --- |

(5)

Patrimoniul cultural poate suferi daune determinate de o gamă largă de organisme dăunătoare, de la insecte la microorganisme. Prezența respectivelor organisme poate duce nu numai la pierderea bunului cultural în sine, ci prezintă și riscul ca organismele dăunătoare respective să se răspândească la alte obiecte aflate în apropiere. În absența unui tratament adecvat, obiectele ar putea fi iremediabil deteriorate, determinând un risc grav pentru patrimoniul cultural.

| (6) | Azotul generat in situ este utilizat pentru a crea o atmosferă controlată cu o concentrație foarte mică de oxigen (anoxie) în corturi sau camere de tratament închise temporar sau permanent, pentru controlul organismelor dăunătoare de pe suprafața obiectelor de patrimoniu cultural. Azotul este separat din aerul ambiental și este pompat în cortul sau camera de tratament, în care conținutul de azot din atmosferă este crescut până la aproximativ 99 % și, în consecință, oxigenul este aproape complet îndepărtat. Umiditatea azotului pompat în zona de tratament este stabilită în funcție de necesitățile obiectului care urmează să fie tratat. Organismele dăunătoare nu pot supraviețui în condițiile create în cortul sau camera de tratament. |
| --- | --- |

(6)

Azotul generat in situ este utilizat pentru a crea o atmosferă controlată cu o concentrație foarte mică de oxigen (anoxie) în corturi sau camere de tratament închise temporar sau permanent, pentru controlul organismelor dăunătoare de pe suprafața obiectelor de patrimoniu cultural. Azotul este separat din aerul ambiental și este pompat în cortul sau camera de tratament, în care conținutul de azot din atmosferă este crescut până la aproximativ 99 % și, în consecință, oxigenul este aproape complet îndepărtat. Umiditatea azotului pompat în zona de tratament este stabilită în funcție de necesitățile obiectului care urmează să fie tratat. Organismele dăunătoare nu pot supraviețui în condițiile create în cortul sau camera de tratament.

| (7) | Astfel cum se menționează în cerere, dezvoltarea în ultimele decenii a tehnicii anoxiei pe bază de azot pentru tratarea obiectelor de patrimoniu cultural a permis instituțiilor culturale (muzee, arhive, biblioteci, centre de conservare și restaurare etc.) să nu mai utilizeze substanțele foarte toxice utilizate anterior. |
| --- | --- |

(7)

Astfel cum se menționează în cerere, dezvoltarea în ultimele decenii a tehnicii anoxiei pe bază de azot pentru tratarea obiectelor de patrimoniu cultural a permis instituțiilor culturale (muzee, arhive, biblioteci, centre de conservare și restaurare etc.) să nu mai utilizeze substanțele foarte toxice utilizate anterior.

| (8) | În conformitate cu informațiile transmise de Portugalia, utilizarea azotului generat in situ pare a fi unica tehnică eficace de control al organismelor dăunătoare care poate fi utilizată pentru toate tipurile de materiale și combinații de materiale prezente în instituțiile culturale fără a modifica caracteristicile macroscopice și moleculare ale obiectelor. Această tehnică poate fi aplicată pentru tratarea unor materiale deosebit de sensibile, cum ar fi patrimoniul etnografic, mumiile, arta contemporană, pentru conservarea lor. |
| --- | --- |

(8)

În conformitate cu informațiile transmise de Portugalia, utilizarea azotului generat in situ pare a fi unica tehnică eficace de control al organismelor dăunătoare care poate fi utilizată pentru toate tipurile de materiale și combinații de materiale prezente în instituțiile culturale fără a modifica caracteristicile macroscopice și moleculare ale obiectelor. Această tehnică poate fi aplicată pentru tratarea unor materiale deosebit de sensibile, cum ar fi patrimoniul etnografic, mumiile, arta contemporană, pentru conservarea lor.

| (9) | Metoda anoxiei sau a atmosferei modificate sau controlate este inclusă în standardul EN 16790:2016 „Conservarea patrimoniului cultural – Gestionarea integrată a dăunătorilor (IPM – integrated pest management) pentru protejarea patrimoniului cultural”, iar azotul este descris în acest standard ca fiind „cel mai utilizat” pentru crearea anoxiei. |
| --- | --- |

(9)

Metoda anoxiei sau a atmosferei modificate sau controlate este inclusă în standardul EN 16790:2016 „Conservarea patrimoniului cultural – Gestionarea integrată a dăunătorilor (IPM – integrated pest management) pentru protejarea patrimoniului cultural”, iar azotul este descris în acest standard ca fiind „cel mai utilizat” pentru crearea anoxiei.

| (10) | Există disponibile alte tehnici de combatere a organismelor dăunătoare, cum ar fi radiațiile gamma, tehnicile de aplicare a unor șocuri termice (cu temperaturi mari sau mici), microundele. În plus, în scopul respectiv pot fi utilizate alte substanțe active. Cu toate acestea, potrivit Portugaliei, fiecare dintre aceste tehnici are limitări în ceea ce privește materialele pe care se poate aplica. |
| --- | --- |

(10)

Există disponibile alte tehnici de combatere a organismelor dăunătoare, cum ar fi radiațiile gamma, tehnicile de aplicare a unor șocuri termice (cu temperaturi mari sau mici), microundele. În plus, în scopul respectiv pot fi utilizate alte substanțe active. Cu toate acestea, potrivit Portugaliei, fiecare dintre aceste tehnici are limitări în ceea ce privește materialele pe care se poate aplica.

| (11) | Astfel cum se menționează în cerere, alte substanțe active sunt foarte puțin utilizate în instituțiile culturale din cauza periculozității lor. După tratamentul cu aceste substanțe, este posibil ca reziduurile de pe obiectele tratate să fie eliberate progresiv în mediul înconjurător, ceea ce determină un risc pentru sănătatea umană. Acest fapt este deosebit de relevant pentru instituțiile culturale care sunt deschise vizitatorilor. |
| --- | --- |

(11)

Astfel cum se menționează în cerere, alte substanțe active sunt foarte puțin utilizate în instituțiile culturale din cauza periculozității lor. După tratamentul cu aceste substanțe, este posibil ca reziduurile de pe obiectele tratate să fie eliberate progresiv în mediul înconjurător, ceea ce determină un risc pentru sănătatea umană. Acest fapt este deosebit de relevant pentru instituțiile culturale care sunt deschise vizitatorilor.

| (12) | În conformitate cu informațiile transmise de Portugalia, procesele de aplicare a șocurilor termice (tratamente de congelare sau de încălzire) au efecte nedorite asupra mai multor materiale. Creșterea sau scăderea temperaturii poate cauza daune ireversibile obiectelor de patrimoniu cultural, în special în cazul componentelor organice. Procesele termice nu sunt, în general, adecvate pentru tratarea tablourilor, a obiectelor policromatice care conțin ceară, uleiuri sau proteine, deoarece în timpul tratamentului, proprietățile dependente de temperatură ale materialelor pot cauza deteriorări ireversibile ale obiectelor. În plus, temperaturile mari pot cauza înmuierea cleiurilor din obiectele lipite și contractarea materialelor precum pielea și pergamentul. |
| --- | --- |

(12)

În conformitate cu informațiile transmise de Portugalia, procesele de aplicare a șocurilor termice (tratamente de congelare sau de încălzire) au efecte nedorite asupra mai multor materiale. Creșterea sau scăderea temperaturii poate cauza daune ireversibile obiectelor de patrimoniu cultural, în special în cazul componentelor organice. Procesele termice nu sunt, în general, adecvate pentru tratarea tablourilor, a obiectelor policromatice care conțin ceară, uleiuri sau proteine, deoarece în timpul tratamentului, proprietățile dependente de temperatură ale materialelor pot cauza deteriorări ireversibile ale obiectelor. În plus, temperaturile mari pot cauza înmuierea cleiurilor din obiectele lipite și contractarea materialelor precum pielea și pergamentul.

| (13) | Potrivit informațiilor din cerere, utilizarea azotului conținut în butelii nu este o alternativă adecvată pentru instituțiile culturale, întrucât prezintă dezavantaje practice. Cantitățile limitate din butelii necesită transport frecvent și o instalație de depozitare separată. În plus, punctul de încărcare al podelelor din unele clădiri istorice care adăpostesc muzee ar putea fi supraîncărcate din cauza greutății numărului necesar de butelii. În plus, tratamentul cu azot din butelii ar genera costuri mari pentru instituțiile culturale. |
| --- | --- |

(13)

Potrivit informațiilor din cerere, utilizarea azotului conținut în butelii nu este o alternativă adecvată pentru instituțiile culturale, întrucât prezintă dezavantaje practice. Cantitățile limitate din butelii necesită transport frecvent și o instalație de depozitare separată. În plus, punctul de încărcare al podelelor din unele clădiri istorice care adăpostesc muzee ar putea fi supraîncărcate din cauza greutății numărului necesar de butelii. În plus, tratamentul cu azot din butelii ar genera costuri mari pentru instituțiile culturale.

| (14) | Conform cererii, în ultimele decenii, multe instituții culturale au investit în construirea de camere de tratament și în achiziționarea de generatoare de azot. Datorită versatilității sale și caracterului ei adecvat pentru tratarea tuturor materialelor, anoxia generată in situ este utilizată pe scară foarte largă în conservarea patrimoniului cultural. |
| --- | --- |

(14)

Conform cererii, în ultimele decenii, multe instituții culturale au investit în construirea de camere de tratament și în achiziționarea de generatoare de azot. Datorită versatilității sale și caracterului ei adecvat pentru tratarea tuturor materialelor, anoxia generată in situ este utilizată pe scară foarte largă în conservarea patrimoniului cultural.

| (15) | Obligarea instituțiilor culturale de a utiliza mai multe tehnici de combatere a organismelor dăunătoare – fiecare dintre ele fiind adecvată unor materiale și obiecte specifice – în locul utilizării unei singure tehnici deja utilizate și adecvate pentru toate materialele, ar implica costuri suplimentare pentru instituțiile culturale și le-ar complica calea către atingerea obiectivului de a nu mai utiliza substanțe active mai periculoase în cadrul IPM pe care o aplică. |
| --- | --- |

(15)

Obligarea instituțiilor culturale de a utiliza mai multe tehnici de combatere a organismelor dăunătoare – fiecare dintre ele fiind adecvată unor materiale și obiecte specifice – în locul utilizării unei singure tehnici deja utilizate și adecvate pentru toate materialele, ar implica costuri suplimentare pentru instituțiile culturale și le-ar complica calea către atingerea obiectivului de a nu mai utiliza substanțe active mai periculoase în cadrul IPM pe care o aplică.

| (16) | În 2019 au avut loc discuții în cadrul mai multor reuniuni (5) ale grupului de experți al Comisiei al autorităților competente în domeniul produselor biocide despre o posibilă derogare în temeiul articolului 55 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 vizând azotul generat in situ. |
| --- | --- |

(16)

În 2019 au avut loc discuții în cadrul mai multor reuniuni (5) ale grupului de experți al Comisiei al autorităților competente în domeniul produselor biocide despre o posibilă derogare în temeiul articolului 55 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 vizând azotul generat in situ.

| (17) | În plus, la cererea Comisiei, în urma primei cereri similare de derogare pentru produsele care constau în azot generat in situ provenite din Austria, Agenția Europeană pentru Produse Chimice a efectuat o consultare publică cu privire la respectiva cerere, permițând tuturor părților interesate să își prezinte punctul de vedere. Marea majoritate a celor 1 487 de observații primite au fost în favoarea derogării. Mulți participanți la consultare au descris dezavantajele tehnicilor alternative disponibile: tratamentele termice pot deteriora anumite materiale; utilizarea altor substanțe active lasă reziduuri toxice pe obiectele de artă, care sunt eliberate progresiv în mediul înconjurător; utilizarea azotului din butelii nu permite controlul umidității relative în zona tratată, care este necesar pentru tratarea anumitor materiale. |
| --- | --- |

(17)

În plus, la cererea Comisiei, în urma primei cereri similare de derogare pentru produsele care constau în azot generat in situ provenite din Austria, Agenția Europeană pentru Produse Chimice a efectuat o consultare publică cu privire la respectiva cerere, permițând tuturor părților interesate să își prezinte punctul de vedere. Marea majoritate a celor 1 487 de observații primite au fost în favoarea derogării. Mulți participanți la consultare au descris dezavantajele tehnicilor alternative disponibile: tratamentele termice pot deteriora anumite materiale; utilizarea altor substanțe active lasă reziduuri toxice pe obiectele de artă, care sunt eliberate progresiv în mediul înconjurător; utilizarea azotului din butelii nu permite controlul umidității relative în zona tratată, care este necesar pentru tratarea anumitor materiale.

| (18) | Două organizațiile internaționale care reprezintă muzeele și siturile de patrimoniu cultural – Consiliul Internațional al Muzeelor și Consiliul Internațional al Monumentelor și Siturilor – și-au exprimat intenția de a transmite o cerere de includere a azotului generat in situ în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012, ceea ce ar permite statelor membre să autorizeze produsele care constau din azot generat in situ fără a fi necesară o derogare în conformitate cu articolul 55 alineatul (3) din regulamentul respectiv. Cu toate acestea, realizarea evaluării unei astfel de cereri, includerea substanței în anexa I a Regulamentului (UE) nr. 528/2012 și obținerea autorizațiilor pentru produse necesită timp. |
| --- | --- |

(18)

Două organizațiile internaționale care reprezintă muzeele și siturile de patrimoniu cultural – Consiliul Internațional al Muzeelor și Consiliul Internațional al Monumentelor și Siturilor – și-au exprimat intenția de a transmite o cerere de includere a azotului generat in situ în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012, ceea ce ar permite statelor membre să autorizeze produsele care constau din azot generat in situ fără a fi necesară o derogare în conformitate cu articolul 55 alineatul (3) din regulamentul respectiv. Cu toate acestea, realizarea evaluării unei astfel de cereri, includerea substanței în anexa I a Regulamentului (UE) nr. 528/2012 și obținerea autorizațiilor pentru produse necesită timp.

| (19) | Cererea arată că în Portugalia nu există alternative adecvate, întrucât toate tehnicile alternative disponibile în prezent prezintă dezavantaje, fie din cauza neadecvării pentru tratarea tuturor materialelor, fie de natură practică. |
| --- | --- |

(19)

Cererea arată că în Portugalia nu există alternative adecvate, întrucât toate tehnicile alternative disponibile în prezent prezintă dezavantaje, fie din cauza neadecvării pentru tratarea tuturor materialelor, fie de natură practică.

| (20) | Pe baza tuturor acestor argumente, este adecvat să se concluzioneze că azotul generat in situ este esențial pentru protejarea patrimoniului cultural din Portugalia și că nu există disponibile alternative adecvate. Prin urmare, este necesar ca Portugaliei să i se permită să autorizeze punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide care constau în azot generat in situ pentru protejarea patrimoniului cultural. |
| --- | --- |

(20)

Pe baza tuturor acestor argumente, este adecvat să se concluzioneze că azotul generat in situ este esențial pentru protejarea patrimoniului cultural din Portugalia și că nu există disponibile alternative adecvate. Prin urmare, este necesar ca Portugaliei să i se permită să autorizeze punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide care constau în azot generat in situ pentru protejarea patrimoniului cultural.

| (21) | Posibila includere a azotului generat in situ în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 și autorizarea consecutivă de către statele membre a produselor care constau în azot generat in situ necesită timp. Prin urmare, este adecvat să se permită o derogare pentru o perioadă de timp care să permită finalizarea procedurilor de bază, |
| --- | --- |

(21)

Posibila includere a azotului generat in situ în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 și autorizarea consecutivă de către statele membre a produselor care constau în azot generat in situ necesită timp. Prin urmare, este adecvat să se permită o derogare pentru o perioadă de timp care să permită finalizarea procedurilor de bază,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Portugalia poate autoriza punerea la dispoziție pe piață și utilizarea de produse biocide care constau din azot generat in situ pentru protejarea patrimoniului cultural până la 31 decembrie 2024.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Republicii Portugheze.

Adoptată la Bruxelles, 15 iulie 2020.

Pentru Comisie

Stella KYRIAKIDES

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 167, 27.6.2012, p. 1.

1

(2)  Directiva 2009/89/CE a Comisiei din 30 iulie 2009 de modificare a Directivei 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului în vederea includerii azotului ca substanță activă în anexa I la directiva menționată (JO L 199, 31.7.2009, p. 19).

2

(3)  Lista produselor autorizate este disponibilă la adresa https://echa.europa.eu/fr/information-on-chemicals/biocidal-products

3

(4)  Regulamentul delegat (UE) nr. 1062/2014 al Comisiei din 4 august 2014 privind programul de lucru pentru examinarea sistematică a tuturor substanțelor active existente conținute de produsele biocide, menționat în Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 294, 10.10.2014, p. 1.).

4

(5)  A 83-a, a 84-a, a 85-a și a 86-a reuniune ale grupului de experți al Comisiei al reprezentanților autorităților competente ale statelor membre pentru punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 528/2012, desfășurate în mai 2019, iulie 2019, septembrie 2019 și, respectiv, noiembrie 2019. Procesele-verbale ale reuniunilor sunt disponibile la adresa https://ec.europa.eu/health/biocides/events_en#anchor0

5

---

| 17.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 230/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 230/15

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/1048 A COMISIEI

din 15 iulie 2020

care permite autorizarea de către Austria a produselor biocide care constau în azot generat in situ pentru protejarea patrimoniului cultural

[notificată cu numărul C(2020) 4724]

(Numai textul în limba germană este autentic)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2012 privind punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide (1), în special articolul 55 alineatul (3),

în urma consultării Comitetului permanent pentru produse biocide,

întrucât:

| (1) | Anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 conține substanțe active care au un profil mai favorabil din punctul de vedere al mediului sau al sănătății umane sau animale. Prin urmare, produsele care conțin aceste substanțe pot fi autorizate printr-o procedură simplificată. Azotul este inclus în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 și este supus condiției de a fi utilizat în cantități limitate în recipiente gata de utilizare. |
| --- | --- |

(1)

Anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 conține substanțe active care au un profil mai favorabil din punctul de vedere al mediului sau al sănătății umane sau animale. Prin urmare, produsele care conțin aceste substanțe pot fi autorizate printr-o procedură simplificată. Azotul este inclus în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 și este supus condiției de a fi utilizat în cantități limitate în recipiente gata de utilizare.

| (2) | În temeiul articolului 86 din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 azotul este aprobat ca substanță activă pentru utilizări în produsele biocide care fac parte din tipul de produs 18, insecticide (2). Produsele biocide care constau în azot astfel cum au fost aprobate sunt autorizate în mai multe state membre inclusiv în Austria și sunt furnizate în butelii de gaz (3). |
| --- | --- |

(2)

În temeiul articolului 86 din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 azotul este aprobat ca substanță activă pentru utilizări în produsele biocide care fac parte din tipul de produs 18, insecticide (2). Produsele biocide care constau în azot astfel cum au fost aprobate sunt autorizate în mai multe state membre inclusiv în Austria și sunt furnizate în butelii de gaz (3).

| (3) | Azotul poate fi, de asemenea, generat in situ din aerul înconjurător. În prezent, azotul generat in situ nu este aprobat pentru utilizarea în Uniune și nu este nici cuprins în lista din anexa I la Regulamentul (UE) 528/2012, nici introdus în lista substanțelor active inclusă în programul de reexaminare a substanțelor active existente în produsele biocide din anexa II la Regulamentul delegat (UE) nr. 1062/2014 al Comisiei (4). |
| --- | --- |

(3)

Azotul poate fi, de asemenea, generat in situ din aerul înconjurător. În prezent, azotul generat in situ nu este aprobat pentru utilizarea în Uniune și nu este nici cuprins în lista din anexa I la Regulamentul (UE) 528/2012, nici introdus în lista substanțelor active inclusă în programul de reexaminare a substanțelor active existente în produsele biocide din anexa II la Regulamentul delegat (UE) nr. 1062/2014 al Comisiei (4).

| (4) | În temeiul articolului 55 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, la 26 iunie 2019, Austria a înaintat Comisiei o cerere de derogare de la articolul 19 alineatul (1) litera (a) din regulamentul respectiv solicitând să i se acorde permisiunea de a autoriza produsele biocide care constau în azot generat in situ din aerul înconjurător pentru protejarea patrimoniului cultural (denumită în continuare „cererea”). Într-o scrisoare din 3 septembrie 2019, Austria a furnizat informații suplimentare privind utilizarea azotului generat in situ de către muzee și privind absența unor alternative adecvate. |
| --- | --- |

(4)

În temeiul articolului 55 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, la 26 iunie 2019, Austria a înaintat Comisiei o cerere de derogare de la articolul 19 alineatul (1) litera (a) din regulamentul respectiv solicitând să i se acorde permisiunea de a autoriza produsele biocide care constau în azot generat in situ din aerul înconjurător pentru protejarea patrimoniului cultural (denumită în continuare „cererea”). Într-o scrisoare din 3 septembrie 2019, Austria a furnizat informații suplimentare privind utilizarea azotului generat in situ de către muzee și privind absența unor alternative adecvate.

| (5) | Patrimoniul cultural poate fi afectat de o gamă largă de organisme dăunătoare, de la insecte la microorganisme. Prezența organismelor respective poate duce nu numai la pierderea bunului cultural în sine, ci prezintă și riscul ca organismele dăunătoare respective să se răspândească la alte obiecte aflate în apropiere. În absența unui tratament adecvat, obiectele pot fi iremediabil deteriorate, prezentând un risc serios pentru patrimoniul cultural. |
| --- | --- |

(5)

Patrimoniul cultural poate fi afectat de o gamă largă de organisme dăunătoare, de la insecte la microorganisme. Prezența organismelor respective poate duce nu numai la pierderea bunului cultural în sine, ci prezintă și riscul ca organismele dăunătoare respective să se răspândească la alte obiecte aflate în apropiere. În absența unui tratament adecvat, obiectele pot fi iremediabil deteriorate, prezentând un risc serios pentru patrimoniul cultural.

| (6) | Azotul generat in situ din aerul înconjurător este utilizat pentru a crea o atmosferă controlată cu o concentrație foarte scăzută de oxigen (anoxie) în corturi sau camere de tratament închise temporar sau în permanență pentru combaterea organismelor dăunătoare de pe suprafața obiectelor de patrimoniu cultural. Azotul este separat din aerul înconjurător și este pompat în cortul sau camera de tratament, în care conținutul de azot din atmosferă este sporit până la aproximativ 99 % și în consecință, oxigenul este aproape complet epuizat. Umiditatea azotului pompat în zona de tratament este stabilită în funcție de necesitățile obiectului care urmează să fie tratat. Organismele dăunătoare nu pot supraviețui în condițiile create în cortul sau camera de tratament. |
| --- | --- |

(6)

Azotul generat in situ din aerul înconjurător este utilizat pentru a crea o atmosferă controlată cu o concentrație foarte scăzută de oxigen (anoxie) în corturi sau camere de tratament închise temporar sau în permanență pentru combaterea organismelor dăunătoare de pe suprafața obiectelor de patrimoniu cultural. Azotul este separat din aerul înconjurător și este pompat în cortul sau camera de tratament, în care conținutul de azot din atmosferă este sporit până la aproximativ 99 % și în consecință, oxigenul este aproape complet epuizat. Umiditatea azotului pompat în zona de tratament este stabilită în funcție de necesitățile obiectului care urmează să fie tratat. Organismele dăunătoare nu pot supraviețui în condițiile create în cortul sau camera de tratament.

| (7) | În conformitate cu informațiile furnizate de Austria, utilizarea azotului generat in situ pare a fi unica tehnică eficace de combatere a organismelor dăunătoare care poate fi utilizată pentru toate tipurile de materiale și combinații de materiale prezente în colecțiile și expozițiile muzeale și în siturile de patrimoniu cultural fără a le deteriora și este eficace împotriva tuturor organismelor cunoscute ca fiind dăunătoare pentru obiectele de patrimoniu cultural în toate etapele de dezvoltare. |
| --- | --- |

(7)

În conformitate cu informațiile furnizate de Austria, utilizarea azotului generat in situ pare a fi unica tehnică eficace de combatere a organismelor dăunătoare care poate fi utilizată pentru toate tipurile de materiale și combinații de materiale prezente în colecțiile și expozițiile muzeale și în siturile de patrimoniu cultural fără a le deteriora și este eficace împotriva tuturor organismelor cunoscute ca fiind dăunătoare pentru obiectele de patrimoniu cultural în toate etapele de dezvoltare.

| (8) | Metoda anoxiei sau a atmosferei modificate sau controlate este inclusă în standardul EN 16790:2016 „Conservarea patrimoniului cultural – Gestionarea integrată a dăunătorilor (IPM – integrated pest management) pentru protejarea patrimoniului cultural” și azotul este descris în acest standard ca fiind „cel mai utilizat” pentru crearea anoxiei. |
| --- | --- |

(8)

Metoda anoxiei sau a atmosferei modificate sau controlate este inclusă în standardul EN 16790:2016 „Conservarea patrimoniului cultural – Gestionarea integrată a dăunătorilor (IPM – integrated pest management) pentru protejarea patrimoniului cultural” și azotul este descris în acest standard ca fiind „cel mai utilizat” pentru crearea anoxiei.

| (9) | Există alte tehnici pentru combaterea organismelor dăunătoare, cum ar fi tratamentul la temperaturi joase, tratamentul termic, tratamentul cu aer cald cu umiditate controlată. În plus, pot fi utilizate alte substanțe active biocide. Totuși, potrivit Austriei, fiecare dintre aceste tehnici are limitările sale în materie de deteriorări care ar putea apărea în cazul anumitor materiale în cursul tratamentului și, prin urmare, niciuna dintre ele nu poate fi utilizată singură pentru tratamentul tuturor tipurilor de materiale și combinații de materiale. |
| --- | --- |

(9)

Există alte tehnici pentru combaterea organismelor dăunătoare, cum ar fi tratamentul la temperaturi joase, tratamentul termic, tratamentul cu aer cald cu umiditate controlată. În plus, pot fi utilizate alte substanțe active biocide. Totuși, potrivit Austriei, fiecare dintre aceste tehnici are limitările sale în materie de deteriorări care ar putea apărea în cazul anumitor materiale în cursul tratamentului și, prin urmare, niciuna dintre ele nu poate fi utilizată singură pentru tratamentul tuturor tipurilor de materiale și combinații de materiale.

| (10) | Potrivit informațiilor furnizate de Austria, prelucrările termice, cum ar fi congelarea sau tratamentul termic, nu sunt adecvate pentru tratarea unei varietăți de obiecte, printre care tablouri, obiecte policrome legate cu ceară, cu ulei sau cu proteine, obiecte lipite, obiecte din piele sau pergament, materiale fotografice, obiecte noi din lemn netratate, obiecte restaurate recent, obiecte supuse tensiunii. În plus, din cauza conductivității termice diferite și a dilatării termice a diferitelor materiale, stresul mecanic cauzat prin dilatare poate pune în pericol obiectele fragile fabricate din materiale mixte. |
| --- | --- |

(10)

Potrivit informațiilor furnizate de Austria, prelucrările termice, cum ar fi congelarea sau tratamentul termic, nu sunt adecvate pentru tratarea unei varietăți de obiecte, printre care tablouri, obiecte policrome legate cu ceară, cu ulei sau cu proteine, obiecte lipite, obiecte din piele sau pergament, materiale fotografice, obiecte noi din lemn netratate, obiecte restaurate recent, obiecte supuse tensiunii. În plus, din cauza conductivității termice diferite și a dilatării termice a diferitelor materiale, stresul mecanic cauzat prin dilatare poate pune în pericol obiectele fragile fabricate din materiale mixte.

| (11) | Cererea demonstrează că utilizarea produselor biocide care conțin alte substanțe active disponibile pe piață în Austria poate modifica obiectele în mod chimic și poate deteriora obiectele, în funcție de sensibilitatea materialelor. |
| --- | --- |

(11)

Cererea demonstrează că utilizarea produselor biocide care conțin alte substanțe active disponibile pe piață în Austria poate modifica obiectele în mod chimic și poate deteriora obiectele, în funcție de sensibilitatea materialelor.

| (12) | În același timp, în contextul unui IPM pentru protejarea patrimoniului cultural, muzeele intenționează să renunțe la utilizarea unor substanțe active mai periculoase. |
| --- | --- |

(12)

În același timp, în contextul unui IPM pentru protejarea patrimoniului cultural, muzeele intenționează să renunțe la utilizarea unor substanțe active mai periculoase.

| (13) | Potrivit informațiilor furnizate în cerere, utilizarea azotului conținut în butelii nu este o alternativă adecvată pentru muzee și situri de patrimoniu cultural întrucât prezintă dezavantaje practice. Cantitățile limitate din butelii necesită transport frecvent și o instalație de depozitare separată. Mai mult, potrivit informațiilor din cerere, limita de rezistență la greutate a pardoselilor din anumite clădiri muzeale istorice ar putea fi depășită din cauza greutății numărului de butelii necesar. |
| --- | --- |

(13)

Potrivit informațiilor furnizate în cerere, utilizarea azotului conținut în butelii nu este o alternativă adecvată pentru muzee și situri de patrimoniu cultural întrucât prezintă dezavantaje practice. Cantitățile limitate din butelii necesită transport frecvent și o instalație de depozitare separată. Mai mult, potrivit informațiilor din cerere, limita de rezistență la greutate a pardoselilor din anumite clădiri muzeale istorice ar putea fi depășită din cauza greutății numărului de butelii necesar.

| (14) | Solicitarea adresată muzeelor și siturilor de patrimoniu cultural de a utiliza mai multe tehnici de combatere a organismelor dăunătoare – fiecare dintre acestea fiind adecvată unor materiale și obiecte specifice –, în locul utilizării unei singure tehnici deja utilizate și adecvate pentru toate materialele, ar implica costuri suplimentare pentru muzee și situri de patrimoniu cultural și ar face ca utilizatorii respectivi să atingă mai greu obiectivul de a se renunța la utilizarea unor substanțe active mai periculoase în cadrul IPM. |
| --- | --- |

(14)

Solicitarea adresată muzeelor și siturilor de patrimoniu cultural de a utiliza mai multe tehnici de combatere a organismelor dăunătoare – fiecare dintre acestea fiind adecvată unor materiale și obiecte specifice –, în locul utilizării unei singure tehnici deja utilizate și adecvate pentru toate materialele, ar implica costuri suplimentare pentru muzee și situri de patrimoniu cultural și ar face ca utilizatorii respectivi să atingă mai greu obiectivul de a se renunța la utilizarea unor substanțe active mai periculoase în cadrul IPM.

| (15) | În cursul mai multor reuniuni (5) din 2019 ale grupului de experți al Comisiei „Autorități competente în domeniul produselor biocide” au avut loc discuții legate de o posibilă derogare în temeiul articolului 55 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 pentru azotul generat in situ. |
| --- | --- |

(15)

În cursul mai multor reuniuni (5) din 2019 ale grupului de experți al Comisiei „Autorități competente în domeniul produselor biocide” au avut loc discuții legate de o posibilă derogare în temeiul articolului 55 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 pentru azotul generat in situ.

| (16) | În plus, la cererea Comisiei, Agenția Europeană pentru Produse Chimice a realizat o consultare publică cu privire la cerere, permițând tuturor părților interesate să își prezinte punctele de vedere. Marea majoritate a celor 1487 de observații primite au fost în favoarea derogării. Mulți participanți la consultare au subliniat dezavantajele tehnicilor alternative disponibile: tratamentele termice pot deteriora anumite materiale; utilizarea altor substanțe lasă reziduuri toxice pe obiectele culturale, care sunt eliberate progresiv în mediul ambiant; utilizarea azotului în butelii nu permite controlul umidității relative în zona tratată, acesta fiind necesar pentru tratarea anumitor materiale. |
| --- | --- |

(16)

În plus, la cererea Comisiei, Agenția Europeană pentru Produse Chimice a realizat o consultare publică cu privire la cerere, permițând tuturor părților interesate să își prezinte punctele de vedere. Marea majoritate a celor 1487 de observații primite au fost în favoarea derogării. Mulți participanți la consultare au subliniat dezavantajele tehnicilor alternative disponibile: tratamentele termice pot deteriora anumite materiale; utilizarea altor substanțe lasă reziduuri toxice pe obiectele culturale, care sunt eliberate progresiv în mediul ambiant; utilizarea azotului în butelii nu permite controlul umidității relative în zona tratată, acesta fiind necesar pentru tratarea anumitor materiale.

| (17) | Organizațiile internaționale care reprezintă muzeele și siturile de patrimoniu cultural - Consiliul Internațional al Muzeelor și Consiliul Internațional al Monumentelor și Siturilor - și-au exprimat intenția de a depune o cerere de includere a azotului generat in situ în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 ceea ce ar permite statelor membre să autorizeze produsele care constau în azot generat in situ fără a fi necesară o derogare în conformitate cu articolul 55 alineatul (3) din regulamentul respectiv. Cu toate acestea, realizarea evaluării unei astfel de cereri, includerea substanței în anexa I și obținerea autorizațiilor de produs necesită timp. |
| --- | --- |

(17)

Organizațiile internaționale care reprezintă muzeele și siturile de patrimoniu cultural - Consiliul Internațional al Muzeelor și Consiliul Internațional al Monumentelor și Siturilor - și-au exprimat intenția de a depune o cerere de includere a azotului generat in situ în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 ceea ce ar permite statelor membre să autorizeze produsele care constau în azot generat in situ fără a fi necesară o derogare în conformitate cu articolul 55 alineatul (3) din regulamentul respectiv. Cu toate acestea, realizarea evaluării unei astfel de cereri, includerea substanței în anexa I și obținerea autorizațiilor de produs necesită timp.

| (18) | Cererea și informațiile suplimentare prezentate de Austria arată că, în prezent, nu există alternative adecvate în Austria, întrucât toate tehnicile alternative disponibile în prezent prezintă dezavantaje fie de natură practică, fie referitoare la caracterul neadecvat pentru tratarea tuturor materialelor. |
| --- | --- |

(18)

Cererea și informațiile suplimentare prezentate de Austria arată că, în prezent, nu există alternative adecvate în Austria, întrucât toate tehnicile alternative disponibile în prezent prezintă dezavantaje fie de natură practică, fie referitoare la caracterul neadecvat pentru tratarea tuturor materialelor.

| (19) | Pe baza tuturor acestor argumente, este oportun să se concluzioneze că azotul generat in situ este esențial pentru protejarea patrimoniului cultural în Austria și că nu sunt disponibile alternative adecvate. Prin urmare, Austriei ar trebui să i se permită să autorizeze punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide care constau în azot generat in situ pentru protejarea patrimoniului cultural. |
| --- | --- |

(19)

Pe baza tuturor acestor argumente, este oportun să se concluzioneze că azotul generat in situ este esențial pentru protejarea patrimoniului cultural în Austria și că nu sunt disponibile alternative adecvate. Prin urmare, Austriei ar trebui să i se permită să autorizeze punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide care constau în azot generat in situ pentru protejarea patrimoniului cultural.

| (20) | Includerea eventuală a azotului generat in situ în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 și autorizarea ulterioară de către statele membre a produselor care constau în azot generat in situ necesită timp. Prin urmare, este oportun să se permită o derogare pentru o perioadă de timp care să permită finalizarea procedurilor de bază, |
| --- | --- |

(20)

Includerea eventuală a azotului generat in situ în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 și autorizarea ulterioară de către statele membre a produselor care constau în azot generat in situ necesită timp. Prin urmare, este oportun să se permită o derogare pentru o perioadă de timp care să permită finalizarea procedurilor de bază,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Austria poate autoriza punerea la dispoziție pe piață și utilizarea de produse biocide care constau în azot generat in situ pentru protejarea patrimoniului cultural până la 31 decembrie 2024.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Austriei.

Adoptată la Bruxelles, 15 iulie 2020.

Pentru Comisie

Stella KYRIAKIDES

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 167, 27.6.2012, p. 1.

1

(2)  Directiva 2009/89/CE a Comisiei din 30 iulie 2009 de modificare a Directivei 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului pentru includerea azotului ca substanță activă în anexa I la directivă (JO L 199, 31.7.2009, p. 19).

2

(3)  Lista produselor autorizate este disponibilă la adresa https://echa.europa.eu/fr/information-on-chemicals/biocidal-products

3

(4)  Regulamentul delegat (UE) nr. 1062/2014 al Comisiei din 4 august 2014 privind programul de lucru pentru examinarea sistematică a tuturor substanțelor active existente conținute de produsele biocide, menționat în Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 294, 10.10.2014, p. 1).

4

(5)  Cea de a 83-a, 84-a, 85-a și 86-a reuniune a grupului de experți ai Comisiei format din reprezentanți ai autorităților competente ale statelor membre pentru punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 528/2012, desfășurate în mai 2019, iulie 2019, septembrie 2019 și, respectiv, noiembrie 2019. Procesele-verbale ale reuniunilor sunt disponibile la adresa https://ec.europa.eu/health/biocides/events_en#anchor0

5

---

| 17.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 230/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 230/18

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/1049 A COMISIEI

din 15 iulie 2020

care permite Franței să autorizeze produsele biocide care constau din azot generat in situ pentru protejarea patrimoniului cultural

[notificată cu numărul C(2020) 4715]

(Numai textul în limba franceză este autentic)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2012 privind punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide (1), în special articolul 55 alineatul (3),

în urma consultării Comitetului permanent pentru produse biocide,

întrucât:

| (1) | Anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 conține substanțe active care au un profil mai favorabil din punctul de vedere al mediului sau al sănătății umane sau animale decât substanțele chimice mai periculoase. Prin urmare, produsele care conțin aceste substanțe active pot fi autorizate printr-o procedură simplificată. Azotul este inclus în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012, fiind supus restricției de a fi utilizat în cantități limitate în recipiente gata de utilizare. |
| --- | --- |

(1)

Anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 conține substanțe active care au un profil mai favorabil din punctul de vedere al mediului sau al sănătății umane sau animale decât substanțele chimice mai periculoase. Prin urmare, produsele care conțin aceste substanțe active pot fi autorizate printr-o procedură simplificată. Azotul este inclus în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012, fiind supus restricției de a fi utilizat în cantități limitate în recipiente gata de utilizare.

| (2) | În temeiul articolului 86 din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, azotul este aprobat și ca substanță activă utilizabilă în produse biocide care fac parte din tipul de produs 18, și anume insecticidele (2). Produsele biocide care constau din azot, astfel cum au fost aprobate, sunt autorizate în mai multe state membre, inclusiv în Franța, și sunt furnizate în butelii de gaz (3). |
| --- | --- |

(2)

În temeiul articolului 86 din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, azotul este aprobat și ca substanță activă utilizabilă în produse biocide care fac parte din tipul de produs 18, și anume insecticidele (2). Produsele biocide care constau din azot, astfel cum au fost aprobate, sunt autorizate în mai multe state membre, inclusiv în Franța, și sunt furnizate în butelii de gaz (3).

| (3) | Azotul poate fi generat și in situ, din aerul ambiental. În prezent, azotul generat in situ nu este aprobat pentru utilizarea în Uniune și nu este nici cuprins în lista din anexa I la Regulamentul (UE) 528/2012, nici introdus în lista substanțelor active inclusă în programul de reexaminare a substanțelor active existente în produsele biocide din anexa II la Regulamentul delegat (UE) nr. 1062/2014 al Comisiei (4). |
| --- | --- |

(3)

Azotul poate fi generat și in situ, din aerul ambiental. În prezent, azotul generat in situ nu este aprobat pentru utilizarea în Uniune și nu este nici cuprins în lista din anexa I la Regulamentul (UE) 528/2012, nici introdus în lista substanțelor active inclusă în programul de reexaminare a substanțelor active existente în produsele biocide din anexa II la Regulamentul delegat (UE) nr. 1062/2014 al Comisiei (4).

| (4) | În temeiul articolului 55 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, la 14 ianuarie 2020, Franța a transmis Comisiei o cerere de derogare de la articolul 19 alineatul (1) litera (a) din regulamentul respectiv, solicitând să i se acorde permisiunea să autorizeze produsele biocide care constau din azot generat in situ din aerul ambiental, pentru protejarea patrimoniului cultural (denumită în continuare „cererea”). |
| --- | --- |

(4)

În temeiul articolului 55 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, la 14 ianuarie 2020, Franța a transmis Comisiei o cerere de derogare de la articolul 19 alineatul (1) litera (a) din regulamentul respectiv, solicitând să i se acorde permisiunea să autorizeze produsele biocide care constau din azot generat in situ din aerul ambiental, pentru protejarea patrimoniului cultural (denumită în continuare „cererea”).

| (5) | Patrimoniul cultural poate suferi daune determinate de o gamă largă de organisme dăunătoare, de la insecte la microorganisme. Prezența acestor organisme poate duce nu numai la pierderea bunului cultural în sine, ci prezintă și riscul ca organismele dăunătoare respective să se răspândească la alte obiecte aflate în apropiere. În absența unui tratament adecvat, obiectele ar putea fi iremediabil deteriorate, determinând un risc grav pentru patrimoniul cultural. |
| --- | --- |

(5)

Patrimoniul cultural poate suferi daune determinate de o gamă largă de organisme dăunătoare, de la insecte la microorganisme. Prezența acestor organisme poate duce nu numai la pierderea bunului cultural în sine, ci prezintă și riscul ca organismele dăunătoare respective să se răspândească la alte obiecte aflate în apropiere. În absența unui tratament adecvat, obiectele ar putea fi iremediabil deteriorate, determinând un risc grav pentru patrimoniul cultural.

| (6) | Azotul generat in situ este utilizat pentru a crea o atmosferă controlată cu o concentrație foarte mică de oxigen (anoxie) în corturi sau camere de tratament închise temporar sau permanent, pentru controlul organismelor dăunătoare de pe suprafața obiectelor de patrimoniu cultural. Azotul este separat din aerul ambiental și este pompat în cortul sau camera de tratament, în care conținutul de azot din atmosferă este crescut până la aproximativ 99 % și, în consecință, oxigenul este aproape complet îndepărtat. Umiditatea azotului pompat în zona de tratament este stabilită în funcție de necesitățile obiectului care urmează să fie tratat. Organismele dăunătoare nu pot supraviețui în condițiile create în cortul sau camera de tratament. |
| --- | --- |

(6)

Azotul generat in situ este utilizat pentru a crea o atmosferă controlată cu o concentrație foarte mică de oxigen (anoxie) în corturi sau camere de tratament închise temporar sau permanent, pentru controlul organismelor dăunătoare de pe suprafața obiectelor de patrimoniu cultural. Azotul este separat din aerul ambiental și este pompat în cortul sau camera de tratament, în care conținutul de azot din atmosferă este crescut până la aproximativ 99 % și, în consecință, oxigenul este aproape complet îndepărtat. Umiditatea azotului pompat în zona de tratament este stabilită în funcție de necesitățile obiectului care urmează să fie tratat. Organismele dăunătoare nu pot supraviețui în condițiile create în cortul sau camera de tratament.

| (7) | În conformitate cu informațiile transmise de Franța, utilizarea azotului generat in situ pare a fi unica tehnică eficace de control al organismelor dăunătoare care poate fi utilizată pentru toate tipurile de materiale și combinații de materiale prezente în colecțiile și expozițiile muzeale și în siturile de patrimoniu cultural fără a le deteriora, la costuri rezonabile. |
| --- | --- |

(7)

În conformitate cu informațiile transmise de Franța, utilizarea azotului generat in situ pare a fi unica tehnică eficace de control al organismelor dăunătoare care poate fi utilizată pentru toate tipurile de materiale și combinații de materiale prezente în colecțiile și expozițiile muzeale și în siturile de patrimoniu cultural fără a le deteriora, la costuri rezonabile.

| (8) | Metoda anoxiei sau a atmosferei modificate sau controlate este inclusă în standardul EN 16790:2016 „Conservarea patrimoniului cultural – Gestionarea integrată a dăunătorilor (IPM – integrated pest management) pentru protejarea patrimoniului cultural”, iar azotul este descris în acest standard ca fiind „cel mai utilizat” pentru crearea anoxiei. |
| --- | --- |

(8)

Metoda anoxiei sau a atmosferei modificate sau controlate este inclusă în standardul EN 16790:2016 „Conservarea patrimoniului cultural – Gestionarea integrată a dăunătorilor (IPM – integrated pest management) pentru protejarea patrimoniului cultural”, iar azotul este descris în acest standard ca fiind „cel mai utilizat” pentru crearea anoxiei.

| (9) | Există disponibile alte tehnici pentru combaterea organismelor dăunătoare, cum ar fi tratamentul la temperaturi mici, tratamentul termic, tratamentul cu radiații gamma. În plus, pot fi utilizate alte substanțe active. Totuși, potrivit Franței, fiecare dintre aceste tehnici are limitările sale în materie de deteriorări care ar putea apărea în cazul anumitor materiale în cursul tratamentului și, prin urmare, niciuna dintre ele nu poate fi utilizată singură pentru tratamentul tuturor tipurilor de materiale și de combinații de materiale. |
| --- | --- |

(9)

Există disponibile alte tehnici pentru combaterea organismelor dăunătoare, cum ar fi tratamentul la temperaturi mici, tratamentul termic, tratamentul cu radiații gamma. În plus, pot fi utilizate alte substanțe active. Totuși, potrivit Franței, fiecare dintre aceste tehnici are limitările sale în materie de deteriorări care ar putea apărea în cazul anumitor materiale în cursul tratamentului și, prin urmare, niciuna dintre ele nu poate fi utilizată singură pentru tratamentul tuturor tipurilor de materiale și de combinații de materiale.

| (10) | Conform informațiilor transmise de Franța, în ceea ce privește tehnica dezinfestării la rece, există îndoieli cu privire la fezabilitatea ei pentru toate colecțiile de arte plastice și arte decorative. În cazul lucrărilor din materiale laminate (lucrări vopsite, lăcuite sau cerate, lucrări încrustate sau lucrări cu fire încrustate), această tehnică poate prezenta un risc de deteriorare a acestor obiecte. Totuși, în ceea ce privește conservarea patrimoniului cultural inclus în inventarul național, astfel de îndoieli nu sunt permise, în conformitate cu politicile naționale de conservare aplicabile instituțiilor care dețin colecții publice. |
| --- | --- |

(10)

Conform informațiilor transmise de Franța, în ceea ce privește tehnica dezinfestării la rece, există îndoieli cu privire la fezabilitatea ei pentru toate colecțiile de arte plastice și arte decorative. În cazul lucrărilor din materiale laminate (lucrări vopsite, lăcuite sau cerate, lucrări încrustate sau lucrări cu fire încrustate), această tehnică poate prezenta un risc de deteriorare a acestor obiecte. Totuși, în ceea ce privește conservarea patrimoniului cultural inclus în inventarul național, astfel de îndoieli nu sunt permise, în conformitate cu politicile naționale de conservare aplicabile instituțiilor care dețin colecții publice.

| (11) | Astfel cum se menționează în cerere, dezinfestarea prin creșterea temperaturii nu este utilizată pe scară largă de către instituțiile de patrimoniu cultural. Ca și în cazul dezinfestării la rece, există preocupări cu privire la impactul tratamentului termic asupra materialelor stratificate. În plus, în cazul tratamentului termic există riscuri suplimentare de pierdere a aderenței pentru adezivi, de înmuiere a elementelor care conțin ceară și revenire la suprafață a substanțelor chimice utilizate anterior, care generează pete pe suprafața obiectelor. |
| --- | --- |

(11)

Astfel cum se menționează în cerere, dezinfestarea prin creșterea temperaturii nu este utilizată pe scară largă de către instituțiile de patrimoniu cultural. Ca și în cazul dezinfestării la rece, există preocupări cu privire la impactul tratamentului termic asupra materialelor stratificate. În plus, în cazul tratamentului termic există riscuri suplimentare de pierdere a aderenței pentru adezivi, de înmuiere a elementelor care conțin ceară și revenire la suprafață a substanțelor chimice utilizate anterior, care generează pete pe suprafața obiectelor.

| (12) | În conformitate cu informațiile din cerere, tehnica radiațiilor gamma necesită echipamente specifice care să îndeplinească cerințe specifice în materie de siguranță pentru implementarea tehnicii și necesită cunoștințe avansate. Prin urmare, tehnica este costisitoare și dificil de reprodus. În plus, această tehnică nu este adecvată pentru materialele transparente sau translucide, care tind să devină opace sau pătate ca răspuns la radiațiile gamma. |
| --- | --- |

(12)

În conformitate cu informațiile din cerere, tehnica radiațiilor gamma necesită echipamente specifice care să îndeplinească cerințe specifice în materie de siguranță pentru implementarea tehnicii și necesită cunoștințe avansate. Prin urmare, tehnica este costisitoare și dificil de reprodus. În plus, această tehnică nu este adecvată pentru materialele transparente sau translucide, care tind să devină opace sau pătate ca răspuns la radiațiile gamma.

| (13) | Cererea demonstrează că utilizarea produselor biocide care conțin alte substanțe active disponibile pe piața din Franța lasă reziduuri pe lucrările de artă tratate, care pot fi eliberate în mediu și care pot determina un risc pentru sănătatea umană. În plus, aceste substanțe au dezavantaje semnificative în ceea ce privește conservarea fizică a lucrărilor de artă culturale, deoarece multe dintre ele pot induce schimbări de culoare, exsudații uleioase sau lipicioase, cristalizări de suprafață sau modificări ale ADN-ului materialelor de origine animală. |
| --- | --- |

(13)

Cererea demonstrează că utilizarea produselor biocide care conțin alte substanțe active disponibile pe piața din Franța lasă reziduuri pe lucrările de artă tratate, care pot fi eliberate în mediu și care pot determina un risc pentru sănătatea umană. În plus, aceste substanțe au dezavantaje semnificative în ceea ce privește conservarea fizică a lucrărilor de artă culturale, deoarece multe dintre ele pot induce schimbări de culoare, exsudații uleioase sau lipicioase, cristalizări de suprafață sau modificări ale ADN-ului materialelor de origine animală.

| (14) | În ultimele decenii, în contextul unei IPM pentru protejarea patrimoniului cultural, un număr din ce în ce mai mare de instituții de patrimoniu cultural au căutat soluții pentru a nu mai utiliza substanțe chimice potențial periculoase și s-au orientat către tehnici – cum ar fi anoxia – care sunt mai neagresive față de colecțiile de patrimoniu cultural și care sunt mai puțin dăunătoare persoanelor care le aplică. |
| --- | --- |

(14)

În ultimele decenii, în contextul unei IPM pentru protejarea patrimoniului cultural, un număr din ce în ce mai mare de instituții de patrimoniu cultural au căutat soluții pentru a nu mai utiliza substanțe chimice potențial periculoase și s-au orientat către tehnici – cum ar fi anoxia – care sunt mai neagresive față de colecțiile de patrimoniu cultural și care sunt mai puțin dăunătoare persoanelor care le aplică.

| (15) | Potrivit informațiilor din cerere, utilizarea azotului conținut în butelii nu este o alternativă adecvată pentru muzee și situri de patrimoniu cultural, întrucât prezintă dezavantaje practice și economice. Cantitățile limitate din butelii necesită transport frecvent și o instalație de depozitare separată. Depozitarea unui număr mare de butelii prezintă riscuri de securitate din cauza prezenței gazelor sub presiune. Anoxia care utilizează azot generat in situ are ca rezultat reducerea costurilor pentru instituțiile de patrimoniu cultural în comparație cu utilizarea azotului din butelii. În afară de investiția inițială în camera de tratare și în generatorul de azot in situ, tehnica nu generează alte costuri. |
| --- | --- |

(15)

Potrivit informațiilor din cerere, utilizarea azotului conținut în butelii nu este o alternativă adecvată pentru muzee și situri de patrimoniu cultural, întrucât prezintă dezavantaje practice și economice. Cantitățile limitate din butelii necesită transport frecvent și o instalație de depozitare separată. Depozitarea unui număr mare de butelii prezintă riscuri de securitate din cauza prezenței gazelor sub presiune. Anoxia care utilizează azot generat in situ are ca rezultat reducerea costurilor pentru instituțiile de patrimoniu cultural în comparație cu utilizarea azotului din butelii. În afară de investiția inițială în camera de tratare și în generatorul de azot in situ, tehnica nu generează alte costuri.

| (16) | Obligarea muzeelor și a siturilor de patrimoniu cultural de a utiliza mai multe tehnici de combatere a organismelor dăunătoare – fiecare dintre ele fiind adecvate unor materiale și obiecte specifice – în locul utilizării unei singure tehnici deja utilizate și adecvate pentru toate materialele, ar implica costuri suplimentare pentru muzee și situri de patrimoniu cultural și le-ar complica calea către atingerea obiectivului de a nu mai utiliza substanțe active mai periculoase în cadrul IPM pe care o aplică. |
| --- | --- |

(16)

Obligarea muzeelor și a siturilor de patrimoniu cultural de a utiliza mai multe tehnici de combatere a organismelor dăunătoare – fiecare dintre ele fiind adecvate unor materiale și obiecte specifice – în locul utilizării unei singure tehnici deja utilizate și adecvate pentru toate materialele, ar implica costuri suplimentare pentru muzee și situri de patrimoniu cultural și le-ar complica calea către atingerea obiectivului de a nu mai utiliza substanțe active mai periculoase în cadrul IPM pe care o aplică.

| (17) | În 2019 au avut loc discuții în cadrul mai multor reuniuni (5) ale grupului de experți al Comisiei „Autorități competente în domeniul produselor biocide” despre o posibilă derogare în temeiul articolului 55 alineatul (3) vizând azotul generat in situ. |
| --- | --- |

(17)

În 2019 au avut loc discuții în cadrul mai multor reuniuni (5) ale grupului de experți al Comisiei „Autorități competente în domeniul produselor biocide” despre o posibilă derogare în temeiul articolului 55 alineatul (3) vizând azotul generat in situ.

| (18) | În plus, la cererea Comisiei, în urma primei cereri similare de derogare pentru produsele care constau în azot generat in situ provenite din Austria, Agenția Europeană pentru Produse Chimice a efectuat o consultare publică cu privire la respectiva cerere, permițând tuturor părților interesate să își prezinte punctul de vedere. Marea majoritate a celor 1 487 de observații primite au fost în favoarea derogării. Mulți participanți la consultare au descris dezavantajele tehnicilor alternative disponibile: tratamentele termice pot deteriora anumite materiale; utilizarea altor substanțe active lasă reziduuri toxice pe obiectele de artă, care sunt eliberate progresiv în mediul înconjurător; utilizarea azotului din butelii nu permite controlul umidității relative în zona tratată, care este necesar pentru tratarea anumitor materiale. |
| --- | --- |

(18)

În plus, la cererea Comisiei, în urma primei cereri similare de derogare pentru produsele care constau în azot generat in situ provenite din Austria, Agenția Europeană pentru Produse Chimice a efectuat o consultare publică cu privire la respectiva cerere, permițând tuturor părților interesate să își prezinte punctul de vedere. Marea majoritate a celor 1 487 de observații primite au fost în favoarea derogării. Mulți participanți la consultare au descris dezavantajele tehnicilor alternative disponibile: tratamentele termice pot deteriora anumite materiale; utilizarea altor substanțe active lasă reziduuri toxice pe obiectele de artă, care sunt eliberate progresiv în mediul înconjurător; utilizarea azotului din butelii nu permite controlul umidității relative în zona tratată, care este necesar pentru tratarea anumitor materiale.

| (19) | Două organizațiile internaționale care reprezintă muzeele și siturile de patrimoniu cultural – Consiliul Internațional al Muzeelor și Consiliul Internațional al Monumentelor și Siturilor – și-au exprimat intenția de a transmite o cerere de includere a azotului generat in situ în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012, ceea ce ar permite statelor membre să autorizeze produsele care constau din azot generat in situ fără a fi necesară o derogare în conformitate cu articolul 55 alineatul (3) din regulamentul respectiv. Cu toate acestea, realizarea evaluării unei astfel de cereri, includerea substanței în anexa I a Regulamentului (UE) nr. 528/2012 și obținerea autorizațiilor pentru produse necesită timp. |
| --- | --- |

(19)

Două organizațiile internaționale care reprezintă muzeele și siturile de patrimoniu cultural – Consiliul Internațional al Muzeelor și Consiliul Internațional al Monumentelor și Siturilor – și-au exprimat intenția de a transmite o cerere de includere a azotului generat in situ în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012, ceea ce ar permite statelor membre să autorizeze produsele care constau din azot generat in situ fără a fi necesară o derogare în conformitate cu articolul 55 alineatul (3) din regulamentul respectiv. Cu toate acestea, realizarea evaluării unei astfel de cereri, includerea substanței în anexa I a Regulamentului (UE) nr. 528/2012 și obținerea autorizațiilor pentru produse necesită timp.

| (20) | Cererea arată că în Franța nu există alternative adecvate, întrucât toate tehnicile alternative disponibile în prezent prezintă dezavantaje, fie din cauza neadecvării pentru tratarea tuturor materialelor, fie de natură practică. |
| --- | --- |

(20)

Cererea arată că în Franța nu există alternative adecvate, întrucât toate tehnicile alternative disponibile în prezent prezintă dezavantaje, fie din cauza neadecvării pentru tratarea tuturor materialelor, fie de natură practică.

| (21) | Pe baza tuturor acestor argumente, este adecvat să se concluzioneze că azotul generat in situ este esențial pentru protejarea patrimoniului cultural din Franța și că nu există disponibile alternative adecvate. Prin urmare, este necesar ca Franței să i se permită să autorizeze punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide care constau în azot generat in situ pentru protejarea patrimoniului cultural. |
| --- | --- |

(21)

Pe baza tuturor acestor argumente, este adecvat să se concluzioneze că azotul generat in situ este esențial pentru protejarea patrimoniului cultural din Franța și că nu există disponibile alternative adecvate. Prin urmare, este necesar ca Franței să i se permită să autorizeze punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide care constau în azot generat in situ pentru protejarea patrimoniului cultural.

| (22) | Posibila includere a azotului generat in situ în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 și autorizarea consecutivă de către statele membre a produselor care constau în azot generat in situ necesită timp. Prin urmare, este adecvat să se permită o derogare pentru o perioadă de timp care să permită finalizarea procedurilor de bază, |
| --- | --- |

(22)

Posibila includere a azotului generat in situ în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 și autorizarea consecutivă de către statele membre a produselor care constau în azot generat in situ necesită timp. Prin urmare, este adecvat să se permită o derogare pentru o perioadă de timp care să permită finalizarea procedurilor de bază,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Franța poate autoriza punerea la dispoziție pe piață și utilizarea de produse biocide care constau în azot generat in situ pentru protejarea patrimoniului cultural până la 31 decembrie 2024.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Republicii Franceze.

Adoptată la Bruxelles, 15 iulie 2020.

Pentru Comisie

Stella KYRIAKIDES

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 167, 27.6.2012, p. 1.

1

(2)  Directiva 2009/89/CE a Comisiei din 30 iulie 2009 de modificare a Directivei 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului în vederea includerii azotului ca substanță activă în anexa I la directiva menționată (JO L 199, 31.7.2009, p. 19).

2

(3)  Lista produselor autorizate este disponibilă la adresa https://echa.europa.eu/fr/information-on-chemicals/biocidal-products.

3

(4)  Regulamentul delegat (UE) nr. 1062/2014 al Comisiei din 4 august 2014 privind programul de lucru pentru examinarea sistematică a tuturor substanțelor active existente conținute de produsele biocide, menționat în Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 294, 10.10.2014, p. 1.).

4

(5)  A 83-a, a 84-a, a 85-a și a 86-a reuniune a reprezentanților Autorităților competente ale statelor membre pentru punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 528/2012, desfășurate în mai 2019, iulie 2019, septembrie 2019 și, respectiv, noiembrie 2019. Procesele-verbale ale reuniunilor sunt disponibile la adresa https://ec.europa.eu/health/biocides/events_en#anchor0

5

---

| 17.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 230/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 230/21

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/1050 A COMISIEI

din 15 iulie 2020

care permite Spaniei să autorizeze produsele biocide care constau din azot generat in situ pentru protejarea patrimoniului cultural

(Numai textul în limba spaniolă este autentic)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2012 privind punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide (1), în special articolul 55 alineatul (3),

în urma consultării Comitetului permanent pentru produse biocide,

întrucât:

| (1) | Anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 conține substanțe active care au un profil mai favorabil din punctul de vedere al mediului sau al sănătății umane sau animale. Prin urmare, produsele care conțin aceste substanțe active pot fi autorizate printr-o procedură simplificată. Azotul este inclus în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012, fiind supus restricției de a fi utilizat în cantități limitate în recipiente gata de utilizare. |
| --- | --- |

(1)

Anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 conține substanțe active care au un profil mai favorabil din punctul de vedere al mediului sau al sănătății umane sau animale. Prin urmare, produsele care conțin aceste substanțe active pot fi autorizate printr-o procedură simplificată. Azotul este inclus în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012, fiind supus restricției de a fi utilizat în cantități limitate în recipiente gata de utilizare.

| (2) | În temeiul articolului 86 din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, azotul este aprobat ca substanță activă utilizabilă în produse biocide care fac parte din tipul de produs 18, și anume insecticidele (2). Produsele biocide care constau din azot, astfel cum au fost aprobate, sunt autorizate în mai multe state membre, inclusiv în Spania, și sunt furnizate în butelii de gaz (3). |
| --- | --- |

(2)

În temeiul articolului 86 din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, azotul este aprobat ca substanță activă utilizabilă în produse biocide care fac parte din tipul de produs 18, și anume insecticidele (2). Produsele biocide care constau din azot, astfel cum au fost aprobate, sunt autorizate în mai multe state membre, inclusiv în Spania, și sunt furnizate în butelii de gaz (3).

| (3) | Azotul poate fi generat și in situ, din aerul ambiental. În prezent, azotul generat in situ nu este aprobat pentru utilizarea în Uniune și nu este nici cuprins în lista din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012, nici introdus în lista substanțelor active inclusă în programul de reexaminare a substanțelor active existente în produsele biocide din anexa II la Regulamentul delegat (UE) nr. 1062/2014 al Comisiei (4). |
| --- | --- |

(3)

Azotul poate fi generat și in situ, din aerul ambiental. În prezent, azotul generat in situ nu este aprobat pentru utilizarea în Uniune și nu este nici cuprins în lista din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012, nici introdus în lista substanțelor active inclusă în programul de reexaminare a substanțelor active existente în produsele biocide din anexa II la Regulamentul delegat (UE) nr. 1062/2014 al Comisiei (4).

| (4) | În temeiul articolului 55 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, la 19 noiembrie 2019, Spania a transmis Comisiei o cerere de derogare de la articolul 19 alineatul (1) litera (a) din regulamentul respectiv, solicitând să i se acorde permisiunea să autorizeze produsele biocide care constau din azot generat in situ din aerul ambiental, pentru protejarea patrimoniului cultural (denumită în continuare „cererea”). |
| --- | --- |

(4)

În temeiul articolului 55 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, la 19 noiembrie 2019, Spania a transmis Comisiei o cerere de derogare de la articolul 19 alineatul (1) litera (a) din regulamentul respectiv, solicitând să i se acorde permisiunea să autorizeze produsele biocide care constau din azot generat in situ din aerul ambiental, pentru protejarea patrimoniului cultural (denumită în continuare „cererea”).

| (5) | Patrimoniul cultural poate suferi daune determinate de o gamă largă de organisme dăunătoare, de la insecte la microorganisme. Prezența respectivelor organisme poate duce nu numai la pierderea bunului cultural în sine, ci prezintă și riscul ca organismele dăunătoare respective să se răspândească la alte obiecte aflate în apropiere. În absența unui tratament adecvat, obiectele ar putea fi iremediabil deteriorate, determinând un risc grav pentru patrimoniul cultural. |
| --- | --- |

(5)

Patrimoniul cultural poate suferi daune determinate de o gamă largă de organisme dăunătoare, de la insecte la microorganisme. Prezența respectivelor organisme poate duce nu numai la pierderea bunului cultural în sine, ci prezintă și riscul ca organismele dăunătoare respective să se răspândească la alte obiecte aflate în apropiere. În absența unui tratament adecvat, obiectele ar putea fi iremediabil deteriorate, determinând un risc grav pentru patrimoniul cultural.

| (6) | Azotul generat in situ este utilizat pentru a crea o atmosferă controlată cu o concentrație foarte mică de oxigen (anoxie) în corturi sau camere de tratament închise temporar sau permanent, pentru controlul organismelor dăunătoare de pe suprafața obiectelor de patrimoniu cultural. Azotul este separat din aerul ambiental și este pompat în cortul sau camera de tratament, în care conținutul de azot din atmosferă este crescut până la aproximativ 99 % și, în consecință, oxigenul este aproape complet îndepărtat. Umiditatea azotului pompat în zona de tratament este stabilită în funcție de necesitățile obiectului care urmează să fie tratat. Organismele dăunătoare nu pot supraviețui în condițiile create în cortul sau camera de tratament. |
| --- | --- |

(6)

Azotul generat in situ este utilizat pentru a crea o atmosferă controlată cu o concentrație foarte mică de oxigen (anoxie) în corturi sau camere de tratament închise temporar sau permanent, pentru controlul organismelor dăunătoare de pe suprafața obiectelor de patrimoniu cultural. Azotul este separat din aerul ambiental și este pompat în cortul sau camera de tratament, în care conținutul de azot din atmosferă este crescut până la aproximativ 99 % și, în consecință, oxigenul este aproape complet îndepărtat. Umiditatea azotului pompat în zona de tratament este stabilită în funcție de necesitățile obiectului care urmează să fie tratat. Organismele dăunătoare nu pot supraviețui în condițiile create în cortul sau camera de tratament.

| (7) | Astfel cum se menționează în cerere, dezvoltarea în ultimele decenii a tehnicii anoxiei pe bază de azot pentru tratarea obiectelor de patrimoniu cultural a permis instituțiilor culturale (muzee, arhive, biblioteci, centre de conservare și restaurare, etc.) să nu mai utilizeze substanțele foarte toxice utilizate anterior. |
| --- | --- |

(7)

Astfel cum se menționează în cerere, dezvoltarea în ultimele decenii a tehnicii anoxiei pe bază de azot pentru tratarea obiectelor de patrimoniu cultural a permis instituțiilor culturale (muzee, arhive, biblioteci, centre de conservare și restaurare, etc.) să nu mai utilizeze substanțele foarte toxice utilizate anterior.

| (8) | În conformitate cu informațiile transmise de Spania, utilizarea azotului generat in situ pare a fi unica tehnică eficace de control al organismelor dăunătoare care poate fi utilizată pentru toate tipurile de materiale și combinații de materiale prezente în instituțiile culturale fără a modifica caracteristicile macroscopice și moleculare ale obiectelor. Această tehnică poate fi aplicată pentru tratarea unor materiale deosebit de sensibile, cum ar fi patrimoniul etnografic, mumiile, arta contemporană, pentru conservarea lor. |
| --- | --- |

(8)

În conformitate cu informațiile transmise de Spania, utilizarea azotului generat in situ pare a fi unica tehnică eficace de control al organismelor dăunătoare care poate fi utilizată pentru toate tipurile de materiale și combinații de materiale prezente în instituțiile culturale fără a modifica caracteristicile macroscopice și moleculare ale obiectelor. Această tehnică poate fi aplicată pentru tratarea unor materiale deosebit de sensibile, cum ar fi patrimoniul etnografic, mumiile, arta contemporană, pentru conservarea lor.

| (9) | Metoda anoxiei sau a atmosferei modificate sau controlate este inclusă în standardul EN 16790:2016 „Conservarea patrimoniului cultural – Gestionarea integrată a dăunătorilor (IPM – integrated pest management) pentru protejarea patrimoniului cultural”, iar azotul este descris în acest standard ca fiind „cel mai utilizat” pentru crearea anoxiei. |
| --- | --- |

(9)

Metoda anoxiei sau a atmosferei modificate sau controlate este inclusă în standardul EN 16790:2016 „Conservarea patrimoniului cultural – Gestionarea integrată a dăunătorilor (IPM – integrated pest management) pentru protejarea patrimoniului cultural”, iar azotul este descris în acest standard ca fiind „cel mai utilizat” pentru crearea anoxiei.

| (10) | Există disponibile alte tehnici de combatere a organismelor dăunătoare, cum ar fi radiațiile gamma, tehnicile de aplicare a unor șocuri termice (cu temperaturi mari sau mici), microundele. În plus, în scopul respectiv pot fi utilizate alte substanțe active. Cu toate acestea, potrivit Spaniei, fiecare dintre aceste tehnici are limitări în ceea ce privește materialele pe care se poate aplica. |
| --- | --- |

(10)

Există disponibile alte tehnici de combatere a organismelor dăunătoare, cum ar fi radiațiile gamma, tehnicile de aplicare a unor șocuri termice (cu temperaturi mari sau mici), microundele. În plus, în scopul respectiv pot fi utilizate alte substanțe active. Cu toate acestea, potrivit Spaniei, fiecare dintre aceste tehnici are limitări în ceea ce privește materialele pe care se poate aplica.

| (11) | Astfel cum se menționează în cerere, alte substanțe active sunt foarte puțin utilizate în instituțiile culturale din cauza periculozității lor. După tratamentul cu aceste substanțe, reziduurile de pe obiectele tratate pot fi eliberate progresiv în mediul înconjurător, ceea ce determină un risc pentru sănătatea umană. Acest fapt este deosebit de relevant pentru instituțiile culturale care sunt deschise vizitatorilor. |
| --- | --- |

(11)

Astfel cum se menționează în cerere, alte substanțe active sunt foarte puțin utilizate în instituțiile culturale din cauza periculozității lor. După tratamentul cu aceste substanțe, reziduurile de pe obiectele tratate pot fi eliberate progresiv în mediul înconjurător, ceea ce determină un risc pentru sănătatea umană. Acest fapt este deosebit de relevant pentru instituțiile culturale care sunt deschise vizitatorilor.

| (12) | În conformitate cu cererea, utilizarea radiațiilor gamma ar putea genera modificări de ADN în obiecte cum ar fi mumiile sau obiectele din muzeele de istorie naturală, în timp ce studierea și analizarea lor suplimentară necesită păstrarea intactă a materialului lor genetic. În plus, utilizarea radiațiilor gamma ar necesita crearea unor instalații radioactive speciale, echiparea spațiului într-un mod specific pentru a satisface cerințele de siguranță, precum și formarea și monitorizarea personalului expus la radiațiile ionizante. Astfel de măsuri sunt greu de realizat în cadrul instituțiilor culturale. |
| --- | --- |

(12)

În conformitate cu cererea, utilizarea radiațiilor gamma ar putea genera modificări de ADN în obiecte cum ar fi mumiile sau obiectele din muzeele de istorie naturală, în timp ce studierea și analizarea lor suplimentară necesită păstrarea intactă a materialului lor genetic. În plus, utilizarea radiațiilor gamma ar necesita crearea unor instalații radioactive speciale, echiparea spațiului într-un mod specific pentru a satisface cerințele de siguranță, precum și formarea și monitorizarea personalului expus la radiațiile ionizante. Astfel de măsuri sunt greu de realizat în cadrul instituțiilor culturale.

| (13) | În conformitate cu informațiile din cerere, procesele de aplicare a șocurilor termice (tratamente de congelare sau de încălzire) au efecte nedorite asupra mai multor materiale. Tratamentele cu temperatură mare pot cauza modificări ale suprafeței materiilor organice, înmuierea cleiurilor și cristalizarea lipidelor. Potrivit Spaniei, tratamentele la temperatură mare se aplică foarte rar în domeniul conservării patrimoniului cultural, deoarece multe dintre materialele găsite în patrimoniul cultural mobil au un caracter lipidic sau proteic (de exemplu, picturi în ulei, în tempera, sculpturi de ceară). În plus, o creștere a temperaturii ar putea declanșa reacții chimice nedorite. În mod similar, tratamentele la temperatură mică ar putea afecta tratamentele de suprafață și acoperirile, și ar putea genera condens în spațiile de tratament. |
| --- | --- |

(13)

În conformitate cu informațiile din cerere, procesele de aplicare a șocurilor termice (tratamente de congelare sau de încălzire) au efecte nedorite asupra mai multor materiale. Tratamentele cu temperatură mare pot cauza modificări ale suprafeței materiilor organice, înmuierea cleiurilor și cristalizarea lipidelor. Potrivit Spaniei, tratamentele la temperatură mare se aplică foarte rar în domeniul conservării patrimoniului cultural, deoarece multe dintre materialele găsite în patrimoniul cultural mobil au un caracter lipidic sau proteic (de exemplu, picturi în ulei, în tempera, sculpturi de ceară). În plus, o creștere a temperaturii ar putea declanșa reacții chimice nedorite. În mod similar, tratamentele la temperatură mică ar putea afecta tratamentele de suprafață și acoperirile, și ar putea genera condens în spațiile de tratament.

| (14) | Astfel cum se menționează în cerere, tratamentele cu microunde pot genera căldură, cauzând modificări microscopice și macroscopice ale obiectelor culturale. |
| --- | --- |

(14)

Astfel cum se menționează în cerere, tratamentele cu microunde pot genera căldură, cauzând modificări microscopice și macroscopice ale obiectelor culturale.

| (15) | Potrivit informațiilor din cerere, utilizarea azotului conținut în butelii nu este o alternativă adecvată pentru instituțiile culturale, întrucât prezintă dezavantaje practice. Cantitățile limitate din butelii necesită transport frecvent și o instalație de depozitare separată. Tratamentul cu azot din butelii ar genera, de asemenea, costuri mari pentru instituțiile culturale. |
| --- | --- |

(15)

Potrivit informațiilor din cerere, utilizarea azotului conținut în butelii nu este o alternativă adecvată pentru instituțiile culturale, întrucât prezintă dezavantaje practice. Cantitățile limitate din butelii necesită transport frecvent și o instalație de depozitare separată. Tratamentul cu azot din butelii ar genera, de asemenea, costuri mari pentru instituțiile culturale.

| (16) | Astfel cum se menționează în cerere, în ultimele decenii, multe instituții culturale au investit în construirea de camere de tratament și în achiziționarea de generatoare de azot. Datorită versatilității sale și caracterului ei adecvat pentru tratarea tuturor materialelor, anoxia generată in situ este utilizată pe scară foarte largă în conservarea patrimoniului cultural. |
| --- | --- |

(16)

Astfel cum se menționează în cerere, în ultimele decenii, multe instituții culturale au investit în construirea de camere de tratament și în achiziționarea de generatoare de azot. Datorită versatilității sale și caracterului ei adecvat pentru tratarea tuturor materialelor, anoxia generată in situ este utilizată pe scară foarte largă în conservarea patrimoniului cultural.

| (17) | Obligarea instituțiilor culturale de a utiliza mai multe tehnici de combatere a organismelor dăunătoare – fiecare dintre ele fiind adecvate unor materiale și obiecte specifice – în locul utilizării unei singure tehnici deja utilizate și adecvate pentru toate materialele, ar implica costuri suplimentare pentru instituțiile culturale și le-ar complica calea către atingerea obiectivului de a nu mai utiliza substanțe active mai periculoase în cadrul IPM pe care o aplică. În plus, abandonarea instalațiilor și a echipamentelor achiziționate pentru anoxia generată in situ ar reprezenta o pierdere a investițiilor anterioare. |
| --- | --- |

(17)

Obligarea instituțiilor culturale de a utiliza mai multe tehnici de combatere a organismelor dăunătoare – fiecare dintre ele fiind adecvate unor materiale și obiecte specifice – în locul utilizării unei singure tehnici deja utilizate și adecvate pentru toate materialele, ar implica costuri suplimentare pentru instituțiile culturale și le-ar complica calea către atingerea obiectivului de a nu mai utiliza substanțe active mai periculoase în cadrul IPM pe care o aplică. În plus, abandonarea instalațiilor și a echipamentelor achiziționate pentru anoxia generată in situ ar reprezenta o pierdere a investițiilor anterioare.

| (18) | În 2019 au avut loc discuții în cadrul mai multor reuniuni (5) ale grupului de experți al Comisiei al autorităților competente în domeniul produselor biocide despre o posibilă derogare în temeiul articolului 55 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 vizând azotul generat in situ. |
| --- | --- |

(18)

În 2019 au avut loc discuții în cadrul mai multor reuniuni (5) ale grupului de experți al Comisiei al autorităților competente în domeniul produselor biocide despre o posibilă derogare în temeiul articolului 55 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 vizând azotul generat in situ.

| (19) | În plus, la solicitarea Comisiei, în urma primei cereri similare de derogare pentru produsele care constau în azot generat in situ provenite din Austria, Agenția Europeană pentru Produse Chimice a efectuat o consultare publică cu privire la respectiva cerere, permițând tuturor părților interesate să își prezinte punctul de vedere. Marea majoritate a celor 1 487 de observații primite au fost în favoarea derogării. Mulți participanți la consultare au descris dezavantajele tehnicilor alternative disponibile: tratamentele termice pot deteriora anumite materiale; utilizarea altor substanțe active lasă reziduuri toxice pe obiectele de artă, care sunt eliberate progresiv în mediul înconjurător; utilizarea azotului din butelii nu permite controlul umidității relative în zona tratată, care este necesar pentru tratarea anumitor materiale. |
| --- | --- |

(19)

În plus, la solicitarea Comisiei, în urma primei cereri similare de derogare pentru produsele care constau în azot generat in situ provenite din Austria, Agenția Europeană pentru Produse Chimice a efectuat o consultare publică cu privire la respectiva cerere, permițând tuturor părților interesate să își prezinte punctul de vedere. Marea majoritate a celor 1 487 de observații primite au fost în favoarea derogării. Mulți participanți la consultare au descris dezavantajele tehnicilor alternative disponibile: tratamentele termice pot deteriora anumite materiale; utilizarea altor substanțe active lasă reziduuri toxice pe obiectele de artă, care sunt eliberate progresiv în mediul înconjurător; utilizarea azotului din butelii nu permite controlul umidității relative în zona tratată, care este necesar pentru tratarea anumitor materiale.

| (20) | Două organizațiile internaționale care reprezintă muzeele și siturile de patrimoniu cultural – Consiliul Internațional al Muzeelor și Consiliul Internațional al Monumentelor și Siturilor – și-au exprimat intenția de a transmite o cerere de includere a azotului generat in situ în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012, ceea ce ar permite statelor membre să autorizeze produsele care constau din azot generat in situ fără a fi necesară o derogare în conformitate cu articolul 55 alineatul (3) din regulamentul respectiv. Cu toate acestea, realizarea evaluării unei astfel de cereri, includerea substanței în anexa I a Regulamentului (UE) nr. 528/2012 și obținerea autorizațiilor pentru produse necesită timp. |
| --- | --- |

(20)

Două organizațiile internaționale care reprezintă muzeele și siturile de patrimoniu cultural – Consiliul Internațional al Muzeelor și Consiliul Internațional al Monumentelor și Siturilor – și-au exprimat intenția de a transmite o cerere de includere a azotului generat in situ în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012, ceea ce ar permite statelor membre să autorizeze produsele care constau din azot generat in situ fără a fi necesară o derogare în conformitate cu articolul 55 alineatul (3) din regulamentul respectiv. Cu toate acestea, realizarea evaluării unei astfel de cereri, includerea substanței în anexa I a Regulamentului (UE) nr. 528/2012 și obținerea autorizațiilor pentru produse necesită timp.

| (21) | Cererea arată că în Spaniei nu există alternative adecvate, întrucât toate tehnicile alternative disponibile în prezent prezintă dezavantaje, fie din cauza neadecvării pentru tratarea tuturor materialelor, fie de natură practică. |
| --- | --- |

(21)

Cererea arată că în Spaniei nu există alternative adecvate, întrucât toate tehnicile alternative disponibile în prezent prezintă dezavantaje, fie din cauza neadecvării pentru tratarea tuturor materialelor, fie de natură practică.

| (22) | Pe baza tuturor acestor argumente, este adecvat să se concluzioneze că azotul generat in situ este esențial pentru protejarea patrimoniului cultural din Spania și că nu există disponibile alternative adecvate. Prin urmare, este necesar ca Spaniei să i se permită să autorizeze punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide care constau în azot generat in situ pentru protejarea patrimoniului cultural. |
| --- | --- |

(22)

Pe baza tuturor acestor argumente, este adecvat să se concluzioneze că azotul generat in situ este esențial pentru protejarea patrimoniului cultural din Spania și că nu există disponibile alternative adecvate. Prin urmare, este necesar ca Spaniei să i se permită să autorizeze punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide care constau în azot generat in situ pentru protejarea patrimoniului cultural.

| (23) | Posibila includere a azotului generat in situ în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 și autorizarea consecutivă de către statele membre a produselor care constau în azot generat in situ necesită timp. Prin urmare, este adecvat să se permită o derogare pentru o perioadă de timp care să permită finalizarea procedurilor de bază, |
| --- | --- |

(23)

Posibila includere a azotului generat in situ în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 și autorizarea consecutivă de către statele membre a produselor care constau în azot generat in situ necesită timp. Prin urmare, este adecvat să se permită o derogare pentru o perioadă de timp care să permită finalizarea procedurilor de bază,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Spania poate autoriza punerea la dispoziție pe piață și utilizarea de produse biocide care constau din azot generat in situ pentru protejarea patrimoniului cultural până la 31 decembrie 2024.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Regatului Spaniei.

Adoptată la Bruxelles, 15 iulie 2020.

Pentru Comisie

Stella KYRIAKIDES

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 167, 27.6.2012, p. 1.

1

(2)  Directiva 2009/89/CE a Comisiei din 30 iulie 2009 de modificare a Directivei 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului în vederea includerii azotului ca substanță activă în anexa I la directiva menționată (JO L 199, 31.7.2009, p. 19).

2

(3)  Lista produselor autorizate este disponibilă la adresa https://echa.europa.eu/fr/information-on-chemicals/biocidal-products

3

(4)  Regulamentul delegat (UE) nr. 1062/2014 al Comisiei din 4 august 2014 privind programul de lucru pentru examinarea sistematică a tuturor substanțelor active existente conținute de produsele biocide, menționat în Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 294, 10.10.2014, p. 1.).

4

(5)  A 83-a, a 84-a, a 85-a și a 86-a reuniune ale grupului de experți al Comisiei al reprezentanților autorităților competente ale statelor membre pentru punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 528/2012, desfășurate în mai 2019, iulie 2019, septembrie 2019 și, respectiv, noiembrie 2019. Procesele-verbale ale reuniunilor sunt disponibile la adresa https://ec.europa.eu/health/biocides/events_en#anchor0

5

---

| 17.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 230/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 230/24

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/1051 A COMISIEI

din 16 iulie 2020

de încheiere a anchetei noi privind absorbția măsurilor referitoare la importurile de anumite articole din fontă originare din Republica Populară Chineză

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (1) și articolul 12,

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

| (1) | La 18 decembrie 2019, Comisia a anunțat redeschiderea anchetei antidumping privind importurile de anumite articole din fontă originare din Republica Populară Chineză prin publicarea unui aviz de redeschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „avizul de redeschidere”). |
| --- | --- |

(1)

La 18 decembrie 2019, Comisia a anunțat redeschiderea anchetei antidumping privind importurile de anumite articole din fontă originare din Republica Populară Chineză prin publicarea unui aviz de redeschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „avizul de redeschidere”).

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

2

| (2) | Comisia a redeschis ancheta în urma unei cereri depuse de opt producători din Uniune (denumiți în continuare „solicitanții”), reprezentând peste 25 % din producția totală a Uniunii de anumite articole din fontă. Cererea conținea elemente de probă care indicau că, după perioada anchetei inițiale și după instituirea taxelor antidumping provizorii, prețurile de export chineze pentru anumite articole din fontă au scăzut și că nu s-a înregistrat o modificare suficientă a prețurilor de revânzare pe piața Uniunii. Aceste elemente de probă au fost considerate suficiente pentru a justifica redeschiderea anchetei. |
| --- | --- |

(2)

Comisia a redeschis ancheta în urma unei cereri depuse de opt producători din Uniune (denumiți în continuare „solicitanții”), reprezentând peste 25 % din producția totală a Uniunii de anumite articole din fontă. Cererea conținea elemente de probă care indicau că, după perioada anchetei inițiale și după instituirea taxelor antidumping provizorii, prețurile de export chineze pentru anumite articole din fontă au scăzut și că nu s-a înregistrat o modificare suficientă a prețurilor de revânzare pe piața Uniunii. Aceste elemente de probă au fost considerate suficiente pentru a justifica redeschiderea anchetei.

| (3) | În avizul de redeschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la ancheta nouă. În plus, Comisia a informat în mod specific solicitanții, producătorii-exportatori cunoscuți, importatorii cunoscuți și autoritățile din Republica Populară Chineză în legătură cu ancheta nouă privind absorbția măsurilor și i-a invitat să participe. |
| --- | --- |

(3)

În avizul de redeschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la ancheta nouă. În plus, Comisia a informat în mod specific solicitanții, producătorii-exportatori cunoscuți, importatorii cunoscuți și autoritățile din Republica Populară Chineză în legătură cu ancheta nouă privind absorbția măsurilor și i-a invitat să participe.

2.   RETRAGEREA PLÂNGERII ȘI ÎNCHEIEREA PROCEDURII

| (4) | Prin scrisoarea din 15 mai 2020, solicitanții au informat Comisia că își retrag plângerea. |
| --- | --- |

(4)

Prin scrisoarea din 15 mai 2020, solicitanții au informat Comisia că își retrag plângerea.

| (5) | În temeiul articolului 9 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036, procedura poate fi încheiată în cazul în care plângerea este retrasă, cu excepția cazului în care o astfel de încheiere nu ar fi în interesul Uniunii. |
| --- | --- |

(5)

În temeiul articolului 9 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036, procedura poate fi încheiată în cazul în care plângerea este retrasă, cu excepția cazului în care o astfel de încheiere nu ar fi în interesul Uniunii.

| (6) | Ancheta nouă privind absorbția măsurilor nu a dezvăluit niciun motiv care să arate că încheierea anchetei noi privind absorbția măsurilor nu ar fi în interesul Uniunii. |
| --- | --- |

(6)

Ancheta nouă privind absorbția măsurilor nu a dezvăluit niciun motiv care să arate că încheierea anchetei noi privind absorbția măsurilor nu ar fi în interesul Uniunii.

| (7) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că noua anchetă privind absorbția măsurilor referitoare la importurile în Uniune de anumite articole din fontă originare din Republica Populară Chineză trebuie încheiată fără modificarea măsurilor în vigoare. |
| --- | --- |

(7)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că noua anchetă privind absorbția măsurilor referitoare la importurile în Uniune de anumite articole din fontă originare din Republica Populară Chineză trebuie încheiată fără modificarea măsurilor în vigoare.

| (8) | Părțile interesate au fost informate în consecință și li s-a acordat posibilitatea de a prezenta observații. Cu toate acestea, nu au fost primite observații de la părțile interesate care să ducă la concluzia că încheierea anchetei noi privind absorbția măsurilor nu ar fi în interesul Uniunii. |
| --- | --- |

(8)

Părțile interesate au fost informate în consecință și li s-a acordat posibilitatea de a prezenta observații. Cu toate acestea, nu au fost primite observații de la părțile interesate care să ducă la concluzia că încheierea anchetei noi privind absorbția măsurilor nu ar fi în interesul Uniunii.

| (9) | Prezenta decizie este conformă cu avizul comitetului instituit prin articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, |
| --- | --- |

(9)

Prezenta decizie este conformă cu avizul comitetului instituit prin articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Noua anchetă privind absorbția măsurilor referitoare la importurile de anumite articole din fontă încadrate în prezent la codurile NC ex 7325 10 00 (cod TARIC 7325100031) și ex 7325 99 90 (cod TARIC 7325999080), originare din Republica Populară Chineză, se încheie.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 16 iulie 2020.

Pentru Comisie

Președintele

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 176, 30.6.2016, p. 21.

1

(2)  Aviz de redeschidere a anchetei antidumping privind importurile de anumite articole din fontă originare din Republica Populară Chineză (JO C 425, 18.12.2019, p. 9).

2

---

RECOMANDĂRI

| 17.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 230/26 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 230/26

---

RECOMANDAREA (UE) 2020/1052 A CONSILIULUI

din 16 iulie 2020

de modificare a Recomandării (UE) 2020/912 a Consiliului privind restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE și posibila eliminare a acestei restricții

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 77 alineatul (2) literele (b) și (e) și articolul 292 prima și a doua teză;

întrucât:

| (1) | La 30 iunie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare privind restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE și posibila eliminare a acestei restricții (1) (denumită în continuare „recomandarea Consiliului”). |
| --- | --- |

(1)

La 30 iunie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare privind restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE și posibila eliminare a acestei restricții (1) (denumită în continuare „recomandarea Consiliului”).

| (2) | Recomandarea Consiliului prevede că statele membre ar trebui să elimine treptat restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE începând cu 1 iulie 2020, într-un mod coordonat, în ceea ce privește rezidenții țărilor terțe enumerate în anexa I la recomandarea Consiliului. O dată la două săptămâni, după o strânsă consultare cu Comisia, precum și cu agențiile și serviciile relevante din cadrul UE, Consiliul ar trebui să revizuiască și, dacă este cazul, să actualizeze lista țărilor terțe care figurează în anexa I, în urma unei evaluări globale bazate pe metodologia, criteriile și informațiile menționate în recomandarea Consiliului. |
| --- | --- |

(2)

Recomandarea Consiliului prevede că statele membre ar trebui să elimine treptat restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE începând cu 1 iulie 2020, într-un mod coordonat, în ceea ce privește rezidenții țărilor terțe enumerate în anexa I la recomandarea Consiliului. O dată la două săptămâni, după o strânsă consultare cu Comisia, precum și cu agențiile și serviciile relevante din cadrul UE, Consiliul ar trebui să revizuiască și, dacă este cazul, să actualizeze lista țărilor terțe care figurează în anexa I, în urma unei evaluări globale bazate pe metodologia, criteriile și informațiile menționate în recomandarea Consiliului.

| (3) | De atunci, în cadrul Consiliului au avut loc discuții, în strânsă consultare cu Comisia, precum și cu agențiile și serviciile relevante din cadrul UE, cu privire la revizuirea listei țărilor terțe care figurează în anexa I la recomandarea Consiliului și în aplicarea criteriilor și a metodologiei prevăzute în recomandarea Consiliului. Ca urmare a acestor discuții, lista țărilor terțe care figurează în anexa I ar trebui să fie modificată. În special, de pe listă ar trebui eliminate Serbia și Muntenegru. |
| --- | --- |

(3)

De atunci, în cadrul Consiliului au avut loc discuții, în strânsă consultare cu Comisia, precum și cu agențiile și serviciile relevante din cadrul UE, cu privire la revizuirea listei țărilor terțe care figurează în anexa I la recomandarea Consiliului și în aplicarea criteriilor și a metodologiei prevăzute în recomandarea Consiliului. Ca urmare a acestor discuții, lista țărilor terțe care figurează în anexa I ar trebui să fie modificată. În special, de pe listă ar trebui eliminate Serbia și Muntenegru.

| (4) | Controlul la frontiere există în interesul nu doar al statului membru la ale cărui frontiere externe se aplică, ci al tuturor statelor membre care au eliminat controlul la frontierele lor interne. Prin urmare, statele membre ar trebui să se asigure că măsurile luate la frontierele externe sunt coordonate, pentru a garanta o bună funcționare a spațiului Schengen. În acest scop, începând cu 16 iulie 2020, statele membre ar trebui să continue eliminarea restricției temporare asupra călătoriilor neesențiale către UE, în mod coordonat, în ceea ce privește rezidenții țărilor terțe enumerate în anexa I la recomandarea Consiliului, astfel cum este modificată prin prezenta recomandare. |
| --- | --- |

(4)

Controlul la frontiere există în interesul nu doar al statului membru la ale cărui frontiere externe se aplică, ci al tuturor statelor membre care au eliminat controlul la frontierele lor interne. Prin urmare, statele membre ar trebui să se asigure că măsurile luate la frontierele externe sunt coordonate, pentru a garanta o bună funcționare a spațiului Schengen. În acest scop, începând cu 16 iulie 2020, statele membre ar trebui să continue eliminarea restricției temporare asupra călătoriilor neesențiale către UE, în mod coordonat, în ceea ce privește rezidenții țărilor terțe enumerate în anexa I la recomandarea Consiliului, astfel cum este modificată prin prezenta recomandare.

| (5) | În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la TFUE, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei recomandări, aceasta nu este obligatorie pentru respectivul stat membru și nu i se aplică. Deoarece prezenta recomandare constituie o dezvoltare a acquis-ului Schengen, Danemarca decide, în conformitate cu articolul 4 din protocolul menționat, în termen de șase luni de la data la care Consiliul decide cu privire la prezenta recomandare, dacă o va pune în aplicare. |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la TFUE, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei recomandări, aceasta nu este obligatorie pentru respectivul stat membru și nu i se aplică. Deoarece prezenta recomandare constituie o dezvoltare a acquis-ului Schengen, Danemarca decide, în conformitate cu articolul 4 din protocolul menționat, în termen de șase luni de la data la care Consiliul decide cu privire la prezenta recomandare, dacă o va pune în aplicare.

| (6) | Prezenta recomandare constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Irlanda nu participă, în conformitate cu Decizia 2002/192/CE a Consiliului (2); prin urmare, Irlanda nu participă la adoptarea prezentei recomandări, aceasta nu este obligatorie pentru respectivul stat membru și nu i se aplică. |
| --- | --- |

(6)

Prezenta recomandare constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Irlanda nu participă, în conformitate cu Decizia 2002/192/CE a Consiliului (2); prin urmare, Irlanda nu participă la adoptarea prezentei recomandări, aceasta nu este obligatorie pentru respectivul stat membru și nu i se aplică.

| (7) | În ceea ce privește Islanda și Norvegia, prezenta recomandare constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Acordului încheiat de Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei privind asocierea acestora din urmă la implementarea, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, care intră sub incidența articolului 1 punctul A din Decizia 1999/437/CE a Consiliului (3). |
| --- | --- |

(7)

În ceea ce privește Islanda și Norvegia, prezenta recomandare constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Acordului încheiat de Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei privind asocierea acestora din urmă la implementarea, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, care intră sub incidența articolului 1 punctul A din Decizia 1999/437/CE a Consiliului (3).

| (8) | În ceea ce privește Elveția, prezenta recomandare constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Acordului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană cu privire la asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, care intră sub incidența articolului 1 punctul A din Decizia 1999/437/CE (4), coroborat cu articolul 3 din Decizia 2008/146/CE a Consiliului (5). |
| --- | --- |

(8)

În ceea ce privește Elveția, prezenta recomandare constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Acordului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană cu privire la asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, care intră sub incidența articolului 1 punctul A din Decizia 1999/437/CE (4), coroborat cu articolul 3 din Decizia 2008/146/CE a Consiliului (5).

| (9) | În ceea ce privește Liechtensteinul, prezenta recomandare constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Protocolului dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, care intră sub incidența articolului 1 punctul A din Decizia 1999/437/CE (6) coroborat cu articolul 3 din Decizia 2011/350/UE (7), |
| --- | --- |

(9)

În ceea ce privește Liechtensteinul, prezenta recomandare constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Protocolului dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, care intră sub incidența articolului 1 punctul A din Decizia 1999/437/CE (6) coroborat cu articolul 3 din Decizia 2011/350/UE (7),

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

Recomandarea (UE) 2020/912 a Consiliului privind restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE și posibila eliminare a acestei restricții se modifică după cum urmează:

| 1. | Punctul 1 primul paragraf din recomandarea Consiliului se înlocuiește cu următorul text:






  „1. | Începând cu 16 iulie 2020, statele membre ar trebui să elimine treptat restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE, în mod coordonat, în ceea ce privește rezidenții țărilor terțe enumerate în anexa I.” |
| --- | --- | --- |

1.

Punctul 1 primul paragraf din recomandarea Consiliului se înlocuiește cu următorul text:

„1.

Începând cu 16 iulie 2020, statele membre ar trebui să elimine treptat restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE, în mod coordonat, în ceea ce privește rezidenții țărilor terțe enumerate în anexa I.”

| 2. | Anexa I la recomandare se înlocuiește cu următorul text:


  „ANEXA I
  Țările terțe ale căror rezidenți nu ar trebui să fie afectați de restricția temporară de la frontierele externe asupra călătoriilor neesențiale către UE






  1. | ALGERIA |
| --- | --- | --- |

2.

Anexa I la recomandare se înlocuiește cu următorul text:

„ANEXA I

Țările terțe ale căror rezidenți nu ar trebui să fie afectați de restricția temporară de la frontierele externe asupra călătoriilor neesențiale către UE

1.

ALGERIA

| 2. | AUSTRALIA |
| --- | --- |

2.

AUSTRALIA

| 3. | CANADA |
| --- | --- |

3.

CANADA

| 4. | GEORGIA |
| --- | --- |

4.

GEORGIA

| 5. | JAPONIA |
| --- | --- |

5.

JAPONIA

| 6. | MAROC |
| --- | --- |

6.

MAROC

| 7. | NOUA ZEELANDĂ |
| --- | --- |

7.

NOUA ZEELANDĂ

| 8. | RWANDA |
| --- | --- |

8.

RWANDA

| 9. | COREEA DE SUD |
| --- | --- |

9.

COREEA DE SUD

| 10. | THAILANDA |
| --- | --- |

10.

THAILANDA

| 11. | TUNISIA |
| --- | --- |

11.

TUNISIA

| 12. | URUGUAY |
| --- | --- |

12.

URUGUAY

| 13. | CHINA (*1) |
| --- | --- |

13.

CHINA (*1)

(*1)  Sub rezerva confirmării reciprocității."

*1

Adoptată la Bruxelles, 16 iulie 2020.

Pentru Consiliu

Președintele

M. ROTH

---

(1)  
  JO L 208I, 1.7.2020, p. 1.

1

(2)  Decizia 2002/192/CE a Consiliului din 28 februarie 2002 privind solicitarea Irlandei de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (JO L 64, 7.3.2002, p. 20).

2

(3)  
  JO L 176, 10.7.1999, p. 36.

3

(4)  
  JO L 53, 27.2.2008, p. 52.

4

(5)  Decizia 2008/146/CE a Consiliului din 28 ianuarie 2008 privind încheierea, în numele Comunității Europene, a Acordului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană cu privire la asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (JO L 53, 27.2.2008, p. 1).

5

(6)  
  JO L 160, 18.6.2011, p. 21.

6

(7)  Decizia 2011/350/UE a Consiliului din 7 martie 2011 privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, în ceea ce privește eliminarea controalelor la frontierele interne și circulația persoanelor (JO L 160, 18.6.2011, p. 19).

7

---

REGULAMENTE DE ORDINE INTERIOARĂ ȘI DE PROCEDURĂ

| 17.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 230/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 230/29

---

DECIZIA CONSILIULUI DE ADMINISTRAȚIE AL ÎNTREPRINDERII COMUNE PILE DE COMBUSTIE ȘI HIDROGEN 2

din 26 mai 2020

de stabilire a normelor interne referitoare la restricționarea anumitor drepturi ale persoanelor vizate în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal în cadrul funcționării FCH 2

CONSILIUL DE ADMINISTRAȚIE AL ÎNTREPRINDERII COMUNE PILE DE COMBUSTIE ȘI HIDROGEN 2 (denumită în continuare „întreprinderea comună FCH 2”),

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2018 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și a Deciziei nr. 1247/2002/CE (1), în special articolul 25,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 559/2014 al Consiliului din 6 mai 2014 privind înființarea întreprinderii comune „Pile de combustie și hidrogen 2” (2), în special articolul 7 alineatul (3) litera (r),

având în vedere Orientările Autorității Europene pentru Protecția Datelor (AEPD) privind articolul 25 din noul regulament și normele interne,

după consultarea, la 12 noiembrie 2019, a AEPD în conformitate cu articolul 41 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/1725,

având în vedere recomandările Autorității Europene pentru Protecția Datelor („AEPD”) din 18 decembrie 2019,

întrucât:

| 1. | Întreprinderea comună FCH 2 își desfășoară activitățile în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 559/2014. |
| --- | --- |

1.

Întreprinderea comună FCH 2 își desfășoară activitățile în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 559/2014.

| 2. | În conformitate cu articolul 25 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/1725, restricționarea aplicării articolelor 14-22, 35 și 36, precum și a articolului 4 din regulamentul respectiv, în măsura în care dispozițiile acestuia corespund drepturilor și obligațiilor prevăzute la articolele 14-22, trebuie să se bazeze pe normele interne care urmează să fie adoptate de întreprinderea comună, în cazul în care acestea nu au la bază acte legislative adoptate în temeiul tratatelor. |
| --- | --- |

2.

În conformitate cu articolul 25 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/1725, restricționarea aplicării articolelor 14-22, 35 și 36, precum și a articolului 4 din regulamentul respectiv, în măsura în care dispozițiile acestuia corespund drepturilor și obligațiilor prevăzute la articolele 14-22, trebuie să se bazeze pe normele interne care urmează să fie adoptate de întreprinderea comună, în cazul în care acestea nu au la bază acte legislative adoptate în temeiul tratatelor.

| 3. | Aceste norme interne, inclusiv dispozițiile corespunzătoare privind evaluarea necesității și a proporționalității unei restricții, nu trebuie să se aplice în cazul în care un act legislativ adoptat în baza tratatelor prevede o restricționare a drepturilor persoanelor vizate. |
| --- | --- |

3.

Aceste norme interne, inclusiv dispozițiile corespunzătoare privind evaluarea necesității și a proporționalității unei restricții, nu trebuie să se aplice în cazul în care un act legislativ adoptat în baza tratatelor prevede o restricționare a drepturilor persoanelor vizate.

| 4. | În momentul în care își exercită atribuțiile cu privire la drepturile persoanelor vizate în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1725, întreprinderea comună FCH 2 analizează dacă se aplică vreuna dintre excepțiile prevăzute în regulamentul menționat. |
| --- | --- |

4.

În momentul în care își exercită atribuțiile cu privire la drepturile persoanelor vizate în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1725, întreprinderea comună FCH 2 analizează dacă se aplică vreuna dintre excepțiile prevăzute în regulamentul menționat.

| 5. | În cadrul funcționării sale administrative, întreprinderea comună FCH 2 poate desfășura anchete administrative, proceduri disciplinare, activități preliminare privind cazuri de eventuale nereguli raportate la OLAF, poate prelucra cazuri de avertizare în interes public, proceduri (oficiale și neoficiale) de hărțuire, poate trata plângeri interne și externe, poate desfășura audituri interne, investigații prin responsabilul cu protecția datelor, conform articolului 45 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/1725, precum și investigații interne de securitate (IT). |
| --- | --- |

5.

În cadrul funcționării sale administrative, întreprinderea comună FCH 2 poate desfășura anchete administrative, proceduri disciplinare, activități preliminare privind cazuri de eventuale nereguli raportate la OLAF, poate prelucra cazuri de avertizare în interes public, proceduri (oficiale și neoficiale) de hărțuire, poate trata plângeri interne și externe, poate desfășura audituri interne, investigații prin responsabilul cu protecția datelor, conform articolului 45 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/1725, precum și investigații interne de securitate (IT).

| 6. | Întreprinderea comună FCH 2 prelucrează mai multe categorii de date cu caracter personal, inclusiv date concrete (date „obiective”, cum ar fi date de identificare, date de contact, date profesionale, detalii administrative, date primite din surse specifice, date privind comunicațiile electronice și privind traficul) și date calitative (date „subiective” referitoare la caz, cum ar fi datele obținute din raționamente, date comportamentale, evaluări, date privind performanța și conduita și date referitoare la sau prezentate în legătură cu obiectul procedurii sau al activității) (3). |
| --- | --- |

6.

Întreprinderea comună FCH 2 prelucrează mai multe categorii de date cu caracter personal, inclusiv date concrete (date „obiective”, cum ar fi date de identificare, date de contact, date profesionale, detalii administrative, date primite din surse specifice, date privind comunicațiile electronice și privind traficul) și date calitative (date „subiective” referitoare la caz, cum ar fi datele obținute din raționamente, date comportamentale, evaluări, date privind performanța și conduita și date referitoare la sau prezentate în legătură cu obiectul procedurii sau al activității) (3).

| 7. | Întreprinderea comună FCH 2, reprezentată de directorul său executiv, acționează în calitate de operator de date, indiferent dacă există alte delegări ale rolului de operator în cadrul întreprinderii comune FCH 2, pentru a reflecta responsabilitățile operaționale referitoare la operațiuni specifice de prelucrare a datelor cu caracter personal. |
| --- | --- |

7.

Întreprinderea comună FCH 2, reprezentată de directorul său executiv, acționează în calitate de operator de date, indiferent dacă există alte delegări ale rolului de operator în cadrul întreprinderii comune FCH 2, pentru a reflecta responsabilitățile operaționale referitoare la operațiuni specifice de prelucrare a datelor cu caracter personal.

| 8. | Datele cu caracter personal sunt stocate în condiții de siguranță într-un mediu electronic sau pe hârtie, împiedicând-se accesarea ilegală sau transferul de date către persoane cărora nu le este necesar să le cunoască. Datele cu caracter personal prelucrate sunt păstrate doar atâta timp cât este necesar și adecvat în scopurile pentru care sunt prelucrate datele pentru perioada specificată în notificările privind protecția datelor, în declarațiile de confidențialitate sau în evidențele întreprinderii comune FCH 2. |
| --- | --- |

8.

Datele cu caracter personal sunt stocate în condiții de siguranță într-un mediu electronic sau pe hârtie, împiedicând-se accesarea ilegală sau transferul de date către persoane cărora nu le este necesar să le cunoască. Datele cu caracter personal prelucrate sunt păstrate doar atâta timp cât este necesar și adecvat în scopurile pentru care sunt prelucrate datele pentru perioada specificată în notificările privind protecția datelor, în declarațiile de confidențialitate sau în evidențele întreprinderii comune FCH 2.

| 9. | Normele interne trebuie să se aplice tuturor operațiunilor de prelucrare realizate de întreprinderii comune FCH 2 în desfășurarea anchetelor administrative, a procedurilor disciplinare, a activităților preliminare legate de cazurile de eventuale nereguli raportate la OLAF, a procedurilor de avertizare în interes public, a procedurilor (oficiale și neoficiale) privind cazurile de hărțuire, a tratării plângerilor interne și externe, a desfășurării auditurilor interne, a investigațiilor desfășurate de responsabilul cu protecția datelor conform articolului 45 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/1725, a investigațiilor de securitate (IT) gestionate pe plan intern sau cu implicare externă (de exemplu, CERT-UE). |
| --- | --- |

9.

Normele interne trebuie să se aplice tuturor operațiunilor de prelucrare realizate de întreprinderii comune FCH 2 în desfășurarea anchetelor administrative, a procedurilor disciplinare, a activităților preliminare legate de cazurile de eventuale nereguli raportate la OLAF, a procedurilor de avertizare în interes public, a procedurilor (oficiale și neoficiale) privind cazurile de hărțuire, a tratării plângerilor interne și externe, a desfășurării auditurilor interne, a investigațiilor desfășurate de responsabilul cu protecția datelor conform articolului 45 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/1725, a investigațiilor de securitate (IT) gestionate pe plan intern sau cu implicare externă (de exemplu, CERT-UE).

| 10. | Aceste norme interne trebuie să se aplice operațiunilor de prelucrare efectuate înaintea deschiderii procedurilor la care s-a făcut referire mai sus, pe durata acestor proceduri, precum și pe durata monitorizării rezultatelor procedurilor. De asemenea, trebuie să includă asistența și cooperarea furnizate de întreprinderea comună FCH 2 autorităților naționale și organizațiilor internaționale în afara anchetelor administrative. |
| --- | --- |

10.

Aceste norme interne trebuie să se aplice operațiunilor de prelucrare efectuate înaintea deschiderii procedurilor la care s-a făcut referire mai sus, pe durata acestor proceduri, precum și pe durata monitorizării rezultatelor procedurilor. De asemenea, trebuie să includă asistența și cooperarea furnizate de întreprinderea comună FCH 2 autorităților naționale și organizațiilor internaționale în afara anchetelor administrative.

| 11. | În cazurile în care se aplică aceste norme interne, întreprinderea comună FCH 2 trebuie să furnizeze justificări, explicând de ce restricțiile sunt necesare și adecvate într-o societate democratică și să respecte esența drepturilor și a libertăților fundamentale. |
| --- | --- |

11.

În cazurile în care se aplică aceste norme interne, întreprinderea comună FCH 2 trebuie să furnizeze justificări, explicând de ce restricțiile sunt necesare și adecvate într-o societate democratică și să respecte esența drepturilor și a libertăților fundamentale.

| 12. | În acest cadru general, întreprinderea comună FCH 2 are obligația de a respecta, în cea mai mare măsură posibilă, drepturile fundamentale ale persoanelor vizate în timpul procedurilor de mai sus, în special pe cele referitoare la dreptul de furnizare de informații, de acces și de rectificare, dreptul de ștergere a datelor, de restricționare a prelucrării lor, dreptul de comunicare a unei încălcări a securității datelor cu caracter personal către persoana vizată sau dreptul la confidențialitatea comunicării, potrivit dispozițiilor Regulamentului (UE) 2018/1725. |
| --- | --- |

12.

În acest cadru general, întreprinderea comună FCH 2 are obligația de a respecta, în cea mai mare măsură posibilă, drepturile fundamentale ale persoanelor vizate în timpul procedurilor de mai sus, în special pe cele referitoare la dreptul de furnizare de informații, de acces și de rectificare, dreptul de ștergere a datelor, de restricționare a prelucrării lor, dreptul de comunicare a unei încălcări a securității datelor cu caracter personal către persoana vizată sau dreptul la confidențialitatea comunicării, potrivit dispozițiilor Regulamentului (UE) 2018/1725.

| 13. | Cu toate acestea, este posibil ca întreprinderea comună FCH 2 să aibă obligația de a restricționa informarea persoanei vizate și alte drepturi ale persoanei vizate pentru a proteja în special investigațiile proprii, investigațiile și procedurile altor autorități publice, precum și drepturile altor persoane legate de investigațiile sale sau de alte proceduri. |
| --- | --- |

13.

Cu toate acestea, este posibil ca întreprinderea comună FCH 2 să aibă obligația de a restricționa informarea persoanei vizate și alte drepturi ale persoanei vizate pentru a proteja în special investigațiile proprii, investigațiile și procedurile altor autorități publice, precum și drepturile altor persoane legate de investigațiile sale sau de alte proceduri.

| 14. | Astfel, întreprinderea comună FCH 2 poate restricționa informarea în scopul protejării investigației și a drepturilor și libertăților fundamentale ale altor persoane vizate. |
| --- | --- |

14.

Astfel, întreprinderea comună FCH 2 poate restricționa informarea în scopul protejării investigației și a drepturilor și libertăților fundamentale ale altor persoane vizate.

| 15. | Întreprinderea comună FCH 2 trebuie să urmărească periodic dacă se aplică condițiile care justifică restricția și să ridice restricția în măsura în care nu se mai aplică. |
| --- | --- |

15.

Întreprinderea comună FCH 2 trebuie să urmărească periodic dacă se aplică condițiile care justifică restricția și să ridice restricția în măsura în care nu se mai aplică.

| 16. | Operatorul de date trebuie să îl informeze pe responsabilul cu protecția datelor în momentul amânării și pe durata revizuirilor, |
| --- | --- |

16.

Operatorul de date trebuie să îl informeze pe responsabilul cu protecția datelor în momentul amânării și pe durata revizuirilor,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Obiect și domeniu de aplicare

(1)   Prezenta decizie stabilește normele referitoare la condițiile în care întreprinderea comună FCH 2, în cadrul general al procedurilor sale prevăzute la alineatul (2), poate restricționa aplicarea drepturilor consacrate la articolele 14-21, 35 și 36, precum și la articolul 4, cu respectarea articolului 25 din Regulamentul (UE) 2018/1725.

(2)   În cadrul funcționării administrative a întreprinderii comune FCH 2, prezenta decizie se aplică operațiunilor de prelucrare a datelor cu caracter personal de către Biroul pentru programe, în următoarele scopuri: desfășurarea investigațiilor administrative, a procedurilor disciplinare, a activităților preliminare legate de cazurile de eventuale nereguli raportate la OLAF, prelucrarea procedurilor de avertizare în interes public, a procedurilor (oficiale și neoficiale) în cazurile de hărțuire, prelucrarea reclamațiilor interne și externe, desfășurarea auditurilor interne, a investigațiilor desfășurate de responsabilul cu protecția datelor conform articolului 45 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/1725 și a investigațiilor de securitate (TI) gestionate pe plan intern sau cu implicare din exterior (de exemplu, CERT-UE).

(3)   Categoriile de date în discuție sunt datele concrete (datele „obiective”, cum ar fi datele de identificare, datele de contact, datele profesionale, detaliile administrative, datele primite din surse specifice, datele privind comunicațiile electronice și privind traficul) și datele calitative (datele „subiective” referitoare la caz, cum ar fi datele obținute din raționamente, datele comportamentale, evaluările, datele privind performanța și conduita și datele privind obiectul procedurii sau al activității sau prezentate în legătură cu acesta).

(4)   În momentul în care își exercită atribuțiile cu privire la drepturile persoanelor vizate în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1725, întreprinderea comună FCH 2 analizează dacă se aplică vreuna dintre excepțiile prevăzute în regulamentul menționat.

(5)   Sub rezerva condițiilor prevăzute în prezenta decizie, restricțiile se pot aplica următoarelor drepturi: furnizarea de informații persoanelor vizate, dreptul de acces, dreptul de a rectifica și a șterge datele și dreptul de a restricționa prelucrarea acestora, dreptul de a informa persoana vizată cu privire la o încălcare a securității datelor cu caracter personal sau dreptul la confidențialitatea comunicării.

Articolul 2

Specificație privind operatorul

Operatorul responsabil cu prelucrarea datelor este întreprinderea comună FCH 2, reprezentată de directorul său executiv, care poate delega funcția de operator. Persoanele vizate sunt informate cu privire la operator prin intermediul anunțurilor privind protecția datelor sau al evidențelor publicate pe site-ul și/sau pe intranetul întreprinderii comune FCH 2.

Articolul 3

Specificație privind garanțiile

(1)   Întreprinderea comună instituie următoarele garanții menite să prevină utilizările abuzive ale datelor cu caracter personal sau accesul ori transferul ilegal al acestor date (4):

| (a) | documentele pe hârtie se păstrează în dulapuri securizate și sunt accesibile doar personalului autorizat; |
| --- | --- |

(a)

documentele pe hârtie se păstrează în dulapuri securizate și sunt accesibile doar personalului autorizat;

| (b) | toate datele electronice se stochează într-o aplicație informatică securizată, conform standardelor de securitate ale întreprinderii comune, precum și în fișiere electronice specifice, accesibile doar personalului autorizat. Se acordă niveluri corespunzătoare de acces în mod individual; |
| --- | --- |

(b)

toate datele electronice se stochează într-o aplicație informatică securizată, conform standardelor de securitate ale întreprinderii comune, precum și în fișiere electronice specifice, accesibile doar personalului autorizat. Se acordă niveluri corespunzătoare de acces în mod individual;

| (c) | baza de date este protejată cu parolă într-un sistem sign-on unic și este conectată automat la ID-ul de utilizator și la parolă. Înlocuirea utilizatorilor este strict interzisă. Evidențele electronice se păstrează în condiții de siguranță, pentru a garanta confidențialitatea datelor pe care le conțin; |
| --- | --- |

(c)

baza de date este protejată cu parolă într-un sistem sign-on unic și este conectată automat la ID-ul de utilizator și la parolă. Înlocuirea utilizatorilor este strict interzisă. Evidențele electronice se păstrează în condiții de siguranță, pentru a garanta confidențialitatea datelor pe care le conțin;

| (d) | toate persoanele care au acces la date se supun obligației de confidențialitate. |
| --- | --- |

(d)

toate persoanele care au acces la date se supun obligației de confidențialitate.

(2)   Perioada de păstrare a datelor cu caracter personal la care se face referire la articolul 1 alineatul (3) nu va fi mai lungă decât este necesar și adecvat în scopul în care se prelucrează datele. În orice caz, această perioadă nu va fi mai lungă decât perioada de păstrare specificată în anunțurile privind protecția datelor, în declarațiile de confidențialitate sau în evidențele la care se face referire la articolul 6.

(3)   În cazul în care are în vedere aplicarea unei restricții, întreprinderea comună FCH 2 apreciază riscul pentru drepturile și libertățile persoanei vizate, în special în raport cu riscul pentru drepturile și libertățile altor persoane vizate și cu riscul de anulare a efectului investigațiilor sau al procedurilor întreprinderii comune, de exemplu prin distrugerea probelor. Riscurile la adresa drepturilor și libertăților persoanei vizate se referă în primul rând la riscurile reputaționale și la riscurile la adresa dreptului la apărare și a dreptului de a fi ascultat, fără a se limita însă la acestea.

Articolul 4

Restricții

(1)   Întreprinderea comună FCH 2 aplică eventualele restricții doar pentru a garanta:

| (a) | securitatea națională, securitatea publică sau apărarea statelor membre; |
| --- | --- |

(a)

securitatea națională, securitatea publică sau apărarea statelor membre;

| (b) | prevenirea, investigarea, depistarea și urmărirea penală a infracțiunilor sau executarea sancțiunilor penale, inclusiv protejarea împotriva amenințărilor la adresa securității publice și prevenirea acestora; |
| --- | --- |

(b)

prevenirea, investigarea, depistarea și urmărirea penală a infracțiunilor sau executarea sancțiunilor penale, inclusiv protejarea împotriva amenințărilor la adresa securității publice și prevenirea acestora;

| (c) | alte obiective importante de interes public general ale Uniunii sau ale unui stat membru, în special obiectivele politicii externe și de securitate comune ale Uniunii sau un interes economic sau financiar important al Uniunii sau al unui stat membru, inclusiv în domeniile monetar, bugetar și fiscal și în domeniul sănătății publice și al securității sociale; |
| --- | --- |

(c)

alte obiective importante de interes public general ale Uniunii sau ale unui stat membru, în special obiectivele politicii externe și de securitate comune ale Uniunii sau un interes economic sau financiar important al Uniunii sau al unui stat membru, inclusiv în domeniile monetar, bugetar și fiscal și în domeniul sănătății publice și al securității sociale;

| (d) | securitatea internă a instituțiilor și a organismelor Uniunii, inclusiv a rețelelor de comunicații electronice ale acestora; |
| --- | --- |

(d)

securitatea internă a instituțiilor și a organismelor Uniunii, inclusiv a rețelelor de comunicații electronice ale acestora;

| (e) | prevenirea, investigarea, depistarea și urmărirea penală a încălcării etice în cazul profesiilor reglementate; |
| --- | --- |

(e)

prevenirea, investigarea, depistarea și urmărirea penală a încălcării etice în cazul profesiilor reglementate;

| (f) | o funcție de monitorizare, de inspecție sau de reglementare asociată, chiar și ocazional, cu exercitarea autorității oficiale în cazurile menționate la literele (a)-(c); |
| --- | --- |

(f)

o funcție de monitorizare, de inspecție sau de reglementare asociată, chiar și ocazional, cu exercitarea autorității oficiale în cazurile menționate la literele (a)-(c);

| (g) | protecția persoanei vizate sau a drepturilor și libertăților altor persoane; |
| --- | --- |

(g)

protecția persoanei vizate sau a drepturilor și libertăților altor persoane;

| (h) | punerea în aplicare a pretențiilor de drept civil. |
| --- | --- |

(h)

punerea în aplicare a pretențiilor de drept civil.

(2)   În aplicarea specifică a scopurilor descrise la punctul 1 de mai sus, întreprinderea comună FCH 2 poate aplica restricții în următoarele circumstanțe:

| (a) | în legătură cu datele cu caracter personal care fac obiectul schimburilor de date cu serviciile Comisiei sau cu alte instituții, organisme, agenții și oficii ale Uniunii;
  în cazul în care serviciul respectiv al Comisiei, instituția, organismul sau agenția în cauză a Uniunii are dreptul de a restricționa exercitarea drepturilor menționate în temeiul altor acte prevăzute la articolul 25 din Regulamentul (UE) 2018/1725 sau în conformitate cu capitolul IX din regulamentul respectiv sau cu actele de înființare ale altor instituții, organisme, agenții și oficii ale Uniunii;
  în cazul în care scopul unei astfel de restricționări de către serviciul respectiv al Comisiei sau de către instituția, organismul sau agenția în cauză a Uniunii ar fi periclitat dacă întreprinderea comună nu ar aplica o restricție echivalentă în privința acelorași date cu caracter personal. |
| --- | --- |

(a)

în legătură cu datele cu caracter personal care fac obiectul schimburilor de date cu serviciile Comisiei sau cu alte instituții, organisme, agenții și oficii ale Uniunii;

în cazul în care serviciul respectiv al Comisiei, instituția, organismul sau agenția în cauză a Uniunii are dreptul de a restricționa exercitarea drepturilor menționate în temeiul altor acte prevăzute la articolul 25 din Regulamentul (UE) 2018/1725 sau în conformitate cu capitolul IX din regulamentul respectiv sau cu actele de înființare ale altor instituții, organisme, agenții și oficii ale Uniunii;

în cazul în care scopul unei astfel de restricționări de către serviciul respectiv al Comisiei sau de către instituția, organismul sau agenția în cauză a Uniunii ar fi periclitat dacă întreprinderea comună nu ar aplica o restricție echivalentă în privința acelorași date cu caracter personal.

| (b) | în legătură cu datele cu caracter personal care fac obiectul schimburilor de date cu autoritățile competente ale statelor membre;
  în cazul în care respectivele autorități competente au dreptul de a restricționa exercitarea drepturilor menționate în temeiul unor acte menționate la articolul 23 din Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului (5) sau în temeiul măsurilor naționale de transpunere a articolului 13 alineatul (3), a articolului 15 alineatul (3) sau a articolului 16 alineatul (3) din Directiva (UE) 2016/680 a Parlamentului European și a Consiliului (6);
  în cazul în care scopul unei astfel de restricționări de către autoritatea competentă în cauză ar fi periclitat dacă întreprinderea comună nu ar aplica o restricție echivalentă în privința acelorași date cu caracter personal; |
| --- | --- |

(b)

în legătură cu datele cu caracter personal care fac obiectul schimburilor de date cu autoritățile competente ale statelor membre;

în cazul în care respectivele autorități competente au dreptul de a restricționa exercitarea drepturilor menționate în temeiul unor acte menționate la articolul 23 din Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului (5) sau în temeiul măsurilor naționale de transpunere a articolului 13 alineatul (3), a articolului 15 alineatul (3) sau a articolului 16 alineatul (3) din Directiva (UE) 2016/680 a Parlamentului European și a Consiliului (6);

în cazul în care scopul unei astfel de restricționări de către autoritatea competentă în cauză ar fi periclitat dacă întreprinderea comună nu ar aplica o restricție echivalentă în privința acelorași date cu caracter personal;

| (c) | în legătură cu datele cu caracter personal care fac obiectul schimburilor de date cu țări terțe sau cu organizații internaționale, în cazul în care există dovezi clare că exercitarea drepturilor și a obligațiilor respective ar putea periclita cooperarea întreprinderii comune cu țări terțe sau cu organizații internaționale în îndeplinirea sarcinilor sale.
  Înainte de a aplica restricții în situațiile menționate la literele (a) și (b) din primul paragraf, întreprinderea comună FCH 2 consultă serviciile Comisiei, instituțiile, organele, agențiile, oficiile relevante ale Uniunii sau autoritățile competente ale statelor membre, cu excepția cazului în care întreprinderea comună FCH 2 are certitudinea că aplicarea unei restricții este prevăzută de unul dintre actele menționate la literele respective. |
| --- | --- |

(c)

în legătură cu datele cu caracter personal care fac obiectul schimburilor de date cu țări terțe sau cu organizații internaționale, în cazul în care există dovezi clare că exercitarea drepturilor și a obligațiilor respective ar putea periclita cooperarea întreprinderii comune cu țări terțe sau cu organizații internaționale în îndeplinirea sarcinilor sale.

Înainte de a aplica restricții în situațiile menționate la literele (a) și (b) din primul paragraf, întreprinderea comună FCH 2 consultă serviciile Comisiei, instituțiile, organele, agențiile, oficiile relevante ale Uniunii sau autoritățile competente ale statelor membre, cu excepția cazului în care întreprinderea comună FCH 2 are certitudinea că aplicarea unei restricții este prevăzută de unul dintre actele menționate la literele respective.

Articolul 5

Restricții privind drepturile persoanelor vizate

(1)   În cazuri justificate în mod corespunzător și în condițiile stabilite în prezenta decizie, următoarele drepturi pot fi restricționate de operator în contextul operațiunilor de prelucrare enumerate la alineatul (2), dacă este necesar și proporțional:

| (a) | dreptul la informare; |
| --- | --- |

(a)

dreptul la informare;

| (b) | dreptul de acces; |
| --- | --- |

(b)

dreptul de acces;

| (c) | dreptul de a rectifica și de a șterge datele și dreptul de a restricționa prelucrarea acestora; |
| --- | --- |

(c)

dreptul de a rectifica și de a șterge datele și dreptul de a restricționa prelucrarea acestora;

| (d) | dreptul de a informa persoana vizată cu privire la o încălcare a securității datelor cu caracter personal; |
| --- | --- |

(d)

dreptul de a informa persoana vizată cu privire la o încălcare a securității datelor cu caracter personal;

| (e) | dreptul la confidențialitatea comunicațiilor electronice. |
| --- | --- |

(e)

dreptul la confidențialitatea comunicațiilor electronice.

(2)   În conformitate cu articolul 25 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) 2018/1725, în cazuri justificate în mod corespunzător și în condițiile prevăzute în prezenta decizie, operatorul poate aplica restricții în contextul următoarelor operațiuni de prelucrare:

| (a) | desfășurarea anchetelor administrative și a procedurilor disciplinare; |
| --- | --- |

(a)

desfășurarea anchetelor administrative și a procedurilor disciplinare;

| (b) | activități preliminare legate de cazuri de eventuale nereguli raportate la OLAF; |
| --- | --- |

(b)

activități preliminare legate de cazuri de eventuale nereguli raportate la OLAF;

| (c) | proceduri de avertizare în interes public; |
| --- | --- |

(c)

proceduri de avertizare în interes public;

| (d) | proceduri (oficiale și neoficiale) pentru cazuri de hărțuire (7); |
| --- | --- |

(d)

proceduri (oficiale și neoficiale) pentru cazuri de hărțuire (7);

| (e) | tratarea plângerilor interne și externe; |
| --- | --- |

(e)

tratarea plângerilor interne și externe;

| (f) | audituri interne; |
| --- | --- |

(f)

audituri interne;

| (g) | investigații efectuate de responsabilul cu protecția datelor, în conformitate cu articolul 45 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/1725; |
| --- | --- |

(g)

investigații efectuate de responsabilul cu protecția datelor, în conformitate cu articolul 45 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/1725;

| (h) | investigații de securitate (IT) gestionate pe plan intern sau cu implicare din exterior (de exemplu, CERT-UE); |
| --- | --- |

(h)

investigații de securitate (IT) gestionate pe plan intern sau cu implicare din exterior (de exemplu, CERT-UE);

| (i) | în cadrul procedurii de gestionare a granturilor sau de achiziții publice, după data-limită de depunere a cererilor de propuneri sau a cererilor de oferte (8). |
| --- | --- |

(i)

în cadrul procedurii de gestionare a granturilor sau de achiziții publice, după data-limită de depunere a cererilor de propuneri sau a cererilor de oferte (8).

Restricția continuă să se aplice atâta timp cât motivele care o justifică rămân aplicabile.

(3)   În cazul în care restricționează, integral sau parțial, aplicarea drepturilor menționate la alineatul (1) de mai sus, întreprinderea comună ia măsurile prevăzute la articolele 6 și 7 din prezenta decizie.

(4)   Când persoanele vizate solicită acces la datele lor cu caracter personal prelucrate în contextul unuia sau al mai multor cazuri specifice, sau solicită să aibă acces la o anumită operațiune de prelucrare, în conformitate cu articolul 17 din Regulamentul (UE) 2018/1725, evaluarea cererii de către întreprinderea comună FCH 2 se limitează la aceste date cu caracter personal.

Articolul 6

Necesitatea și proporționalitatea restricțiilor

(1)   Orice restricție prevăzută la articolul 5 este necesară și adecvată, având în vedere riscurile pentru drepturile și libertățile persoanelor vizate și respectă esența drepturilor și libertăților fundamentale într-o societate democratică.

(2)   Dacă se ia în considerare aplicarea restricției, se efectuează un test de necesitate și proporționalitate, în baza prezentelor norme. Testul se va efectua de asemenea în cadrul reexaminării periodice, evaluându-se dacă temeiurile de fapt și de drept legate de aplicarea restricției sunt în continuare aplicabile. Acesta este documentat, de la caz la caz, printr-o notă de evaluare internă în scopul respectării principiului responsabilității.

(3)   Restricțiile sunt temporare și se ridică imediat ce circumstanțele care le justifică nu mai sunt aplicabile. În special, în cazul în care se consideră că exercitarea dreptului restricționat nu ar mai anula efectul restricției impuse sau ar aduce atingere drepturilor sau libertăților altor persoane vizate.

Întreprinderea comună reexaminează aplicarea restricției din șase în șase luni de la adoptare, precum și la încheierea anchetei, procedurii sau investigației relevante. Ulterior, operatorul monitorizează necesitatea de a menține restricția o dată la șase luni.

(4)   În cazurile în care aplică, integral sau parțial, restricțiile prevăzute la articolul 5 din prezenta decizie, întreprinderea comună FCH 2 consemnează motivele restricționării, temeiul juridic în conformitate cu alineatul (1) de mai sus, inclusiv o evaluare a necesității și proporționalității restricției.

Aceste evidențe se înregistrează și, după caz, se înregistrează și documentele care conțin elementele de fapt și de drept subiacente. La cerere, acestea se pun la dispoziția Autorității Europene pentru Protecția Datelor.

Articolul 7

Obligația de a informa

(1)   Întreprinderea comună FCH 2 include în notificările privind protecția datelor declarații de confidențialitate sau evidențe în sensul articolului 31 din Regulamentul (UE) 2018/1725, publicate pe site-ul său și/sau pe intranet, prin care informează persoanele vizate cu privire la drepturile lor în cadrul unei proceduri date, precum și informații referitoare la eventuala restricționare a acestor drepturi. Informațiile includ drepturile care pot fi restricționate, motivele restricționării și posibila durată a acesteia.

Fără a aduce atingere dispozițiilor articolului 6 alineatul (4), întreprinderea comună FCH 2, în cazul în care este proporțional, informează, de asemenea, în mod individual, toate persoanele vizate considerate persoane interesate în operațiunea specifică de prelucrare, cu privire la drepturile lor legate de restricțiile prezente sau viitoare, fără întârzieri nejustificate și în scris.

(2)   Atunci când restricționează, integral sau parțial, drepturile prevăzute la articolul 5, întreprinderea comună FCH 2 informează persoana vizată cu privire la restricția aplicată și la principalele motive ale acesteia, precum și la posibilitatea de a depune o plângere la Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor sau de a introduce o cale de atac în fața Curții de Justiție a Uniunii Europene.

Furnizarea informațiilor menționate la alineatul (2) de mai sus poate fi amânată, omisă sau refuzată, dacă aceasta ar anula efectul restricției în conformitate cu articolul 25 alineatul (8) din Regulamentul (UE) 2018/1725.

Articolul 8

Reexaminarea de către responsabilul cu protecția datelor

(1)   Întreprinderea comună FCH 2 își informează responsabilul cu protecția datelor („RPD”), fără întârzieri nejustificate, ori de câte ori operatorul restricționează aplicarea drepturilor persoanelor vizate sau prelungește restricția, în conformitate cu prezenta decizie. Operatorul acordă RPD acces la evidențele care cuprind evaluarea necesității și a proporționalității restricției și documentează data informării RPD în aceste evidențe.

(2)   RPD îi poate solicita operatorului în scris reexaminarea aplicării restricțiilor. Operatorul informează RPD în scris cu privire la rezultatul reexaminării solicitate.

(3)   RPD este implicat pe parcursul întregii proceduri. Operatorul informează RPD la ridicarea restricției.

Articolul 9

Intrarea în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Adoptată la Bruxelles, 26 mai 2020.

Pentru Consiliul de administrație al întreprinderii comune FCH 2

Valérie BOUILLON-DELPORTE

Președintele Consiliului de administrație

---

(1)  
  JO L 295, 21.11.2018, p. 39.

1

(2)  
  JO L 169, 7.6.2014, p. 108.

2

(3)  În cazul controlului comun, datele sunt prelucrate în conformitate cu mijloacele și scopurile stabilite în acordul relevant dintre operatorii asociați, astfel cum sunt definiți la articolul 28 din Regulamentul (UE) 2018/1725.

3

(4)  Lista nu este exhaustivă.

4

(5)  Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

5

(6)  Directiva (UE) 2016/680 a Parlamentului European și a Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, depistării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Deciziei-cadru 2008/977/JAI a Consiliului (JO L 119, 4.5.2016, p. 89).

6

(7)  Această operațiune de prelucrare nu se aplică articolului 5 alineatul (1) litera (d).

7

nu

(8)  Această operațiune de prelucrare se aplică numai articolului 5 alineatul (1) litera (c).

8

numai

---

Rectificări

| 17.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 230/36 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 230/36

---

Rectificare la Decizia (PESC) 2019/797 a Consiliului din 17 mai 2019 privind măsuri restrictive împotriva atacurilor cibernetice care reprezintă o amenințare la adresa Uniunii sau a statelor sale membre

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 129I din 17 mai 2019
  )

La pagina 16, la articolul 5 alineatul (3) primul paragraf litera (a):

în loc de:

| „(a) | sunt necesare pentru satisfacerea necesităților de bază ale persoanelor fizice care figurează în anexă [...]”, |
| --- | --- |

„(a)

sunt necesare pentru satisfacerea necesităților de bază ale persoanelor fizice care figurează în anexă [...]”,

se citește:

| „(a) | sunt necesare pentru satisfacerea necesităților de bază ale persoanelor fizice sau juridice, ale entităților sau organismelor care figurează în anexă [...]”. |
| --- | --- |

„(a)

sunt necesare pentru satisfacerea necesităților de bază ale persoanelor fizice sau juridice, ale entităților sau organismelor care figurează în anexă [...]”.

---

| 17.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 230/37 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 230/37

---

Rectificare la Regulamentul (UE) 2019/796 al Consiliului din 17 mai 2019 privind măsuri restrictive împotriva atacurilor cibernetice care reprezintă o amenințare la adresa Uniunii sau a statelor sale membre

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 129I din 17 mai 2019
  )

La pagina 4, articolul 4 alineatul (1), litera (a):

în loc de:

| „(a) | sunt necesare pentru satisfacerea necesităților de bază ale persoanelor fizice care figurează în anexa I [...]”, |
| --- | --- |

„(a)

sunt necesare pentru satisfacerea necesităților de bază ale persoanelor fizice care figurează în anexa I [...]”,

se citește:

| „(a) | sunt necesare pentru satisfacerea necesităților de bază ale persoanelor fizice sau juridice, ale entităților sau organismelor care figurează în anexa I [...]”. |
| --- | --- |

„(a)

sunt necesare pentru satisfacerea necesităților de bază ale persoanelor fizice sau juridice, ale entităților sau organismelor care figurează în anexa I [...]”.

---

| 17.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 230/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 230/38

---

Rectificare la Decizia delegată (UE) 2019/1764 a Comisiei din 14 martie 2019 de completare a Regulamentului (UE) nr. 305/2011 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește sistemele aplicabile pentru evaluarea și verificarea constanței performanței balustradelor și a sistemelor de împrejmuire destinate utilizării în lucrările de construcții exclusiv pentru prevenirea căderilor și care nu sunt supuse la sarcini verticale din structură

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 270 din 24 octombrie 2019
  )

În cuprins și la pagina 81, titlul:

în loc de:

„Decizia delegată (UE) 2019/1764 a Comisiei din 14 martie 2019 de completare a Regulamentului (UE) nr. 305/2011 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește sistemele aplicabile pentru evaluarea și verificarea constanței performanței balustradelor și a sistemelor de împrejmuire destinate utilizării în lucrările de construcții exclusiv pentru prevenirea căderilor și care nu sunt supuse la sarcini verticale din structură”,

se citește:

„Decizia delegată (UE) 2019/1764 a Comisiei din 14 martie 2019 de completare a Regulamentului (UE) nr. 305/2011 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește sistemele aplicabile pentru evaluarea și verificarea constanței performanței seturilor de balustrade și de sisteme de împrejmuire destinate utilizării în construcții exclusiv pentru prevenirea căderilor și care nu sunt supuse la sarcini verticale din structură”.

La pagina 81, prima teză din considerentul (1):

în loc de:

„Nu există încă o decizie corespunzătoare pentru evaluarea și verificarea constanței performanței în cazul balustradelor și sistemelor de împrejmuire destinate utilizării în lucrările de construcție exclusiv în vederea prevenirii căderilor și care nu sunt supuse la sarcini verticale din structură.”,

se citește:

„Nu există încă o decizie corespunzătoare pentru evaluarea și verificarea constanței performanței în cazul seturilor de balustrade și de sisteme de împrejmuire destinate utilizării în construcții exclusiv pentru prevenirea căderilor și care nu sunt supuse la sarcini verticale din structură.”

La pagina 81, articolul 1:

în loc de:

„Prezenta decizie se aplică balustradelor și sistemelor de împrejmuire destinate utilizării în lucrările de construcție exclusiv în vederea prevenirii căderilor și care nu sunt supuse la sarcini verticale din structură.”,

se citește:

„Prezenta decizie se aplică seturilor de balustrade și de sisteme de împrejmuire destinate utilizării în construcții exclusiv pentru prevenirea căderilor și care nu sunt supuse la sarcini verticale din structură.”

La pagina 82, tabelul 1, al doilea rând din prima coloană:

în loc de:

„Balustrade și sisteme de împrejmuire destinate utilizării în lucrările de construcție exclusiv în vederea prevenirii căderilor și care nu sunt supuse la sarcini verticale din structură.”,

se citește:

„Seturi de balustrade și de sisteme de împrejmuire destinate utilizării în construcții exclusiv pentru prevenirea căderilor și care nu sunt supuse la sarcini verticale din structură.”

La pagina 82, tabelul 2, al doilea rând din prima coloană:

în loc de:

„Balustrade și sisteme de împrejmuire destinate utilizării în lucrările de construcție exclusiv în vederea prevenirii căderilor și care nu sunt supuse la sarcini verticale din structură.”,

se citește:

„Seturi de balustrade și de sisteme de împrejmuire destinate utilizării în construcții exclusiv pentru prevenirea căderilor și care nu sunt supuse la sarcini verticale din structură.”

---