# Euroopa Liidu L 279/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 279 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik27. august 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 279

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik27. august 2020

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1221, 26. august 2020, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 27. augustist 2020 | 1 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/1222, 24. august 2020, millega kiidetakse heaks tõhusad valgusdiood-välisvalgustid kui innovatiivsed tehnoloogialahendused sisepõlemismootoriga väikeste tarbesõidukite CO2 heite vähendamiseks uue Euroopa sõidutsükli tingimustele tuginedes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/631 (
  1
  ) | 5 |
| | | KODU- JA TÖÖKORRAD |
| | * | Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti haldusnõukogu otsus nr 64, 6. juuli 2020, millega võetakse vastu andmesubjektide teatavate õiguste piiramist käsitlevad sise-eeskirjad seoses isikuandmete töötlemisega EASO tegevuse raames | 15 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1221, 26. august 2020, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 27. augustist 2020

1

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/1222, 24. august 2020, millega kiidetakse heaks tõhusad valgusdiood-välisvalgustid kui innovatiivsed tehnoloogialahendused sisepõlemismootoriga väikeste tarbesõidukite CO2 heite vähendamiseks uue Euroopa sõidutsükli tingimustele tuginedes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/631 (
  1
  )

2

1

5

KODU- JA TÖÖKORRAD

*

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti haldusnõukogu otsus nr 64, 6. juuli 2020, millega võetakse vastu andmesubjektide teatavate õiguste piiramist käsitlevad sise-eeskirjad seoses isikuandmete töötlemisega EASO tegevuse raames

15

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 27.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 279/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 279/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/1221,

26. august 2020,

millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 27. augustist 2020

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 183,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EL) nr 642/2010 (2) artikli 1 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 11 00, 1001 19 00, ex 1001 91 20 (pehme seemnenisu), ex 1001 99 00 (kõrgekvaliteediline pehme nisu, v.a seemnenisu), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 ja 1007 90 00 alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete importimise ajal kehtiva sekkumishinnaga, mida on suurendatud 55 % ning vähendatud vastava partii CIF-impordihinna võrra. Kõnealune imporditollimaks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EL) nr 642/2010 (2) artikli 1 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 11 00, 1001 19 00, ex 1001 91 20 (pehme seemnenisu), ex 1001 99 00 (kõrgekvaliteediline pehme nisu, v.a seemnenisu), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 ja 1007 90 00 alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete importimise ajal kehtiva sekkumishinnaga, mida on suurendatud 55 % ning vähendatud vastava partii CIF-impordihinna võrra. Kõnealune imporditollimaks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 1 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud imporditollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealuses lõikes osutatud toodetele regulaarselt tüüpilised CIF-impordihinnad. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 1 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud imporditollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealuses lõikes osutatud toodetele regulaarselt tüüpilised CIF-impordihinnad.

| (3) | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 1 kohaselt on nimetatud määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind iga päeva tüüpiline CIF-impordihind, mis on kindlaks määratud nimetatud määruse artikliga 5 ette nähtud korras. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 1 kohaselt on nimetatud määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind iga päeva tüüpiline CIF-impordihind, mis on kindlaks määratud nimetatud määruse artikliga 5 ette nähtud korras.

| (4) | Alates 21. septembrist 2017 arvutatakse Kanadast pärit ja CN-koodide 1001 11 00, 1001 19 00, ex 1001 99 00 (kõrgekvaliteediline pehme nisu, v.a seemnenisu), 1002 10 00 ja 1002 90 00 alla kuuluvate toodete imporditollimaks määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 5 kohaselt. |
| --- | --- |

(4)

Alates 21. septembrist 2017 arvutatakse Kanadast pärit ja CN-koodide 1001 11 00, 1001 19 00, ex 1001 99 00 (kõrgekvaliteediline pehme nisu, v.a seemnenisu), 1002 10 00 ja 1002 90 00 alla kuuluvate toodete imporditollimaks määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 5 kohaselt.

| (5) | Seepärast tuleks alates 27. augustist 2020 kehtestada imporditollimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks alates 27. augustist 2020 kehtestada imporditollimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni.

| (6) | Kooskõlas määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikega 2 peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikega 2 peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 1 lõikes 1 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 27. augustist 2020, on sätestatud käesoleva määruse I lisas, lähtudes käesoleva määruse II lisas esitatud teabest.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. august 2020

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Wolfgang BURTSCHER

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni 20. juuli 2010. aasta määrus (EL) nr 642/2010 nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas (ELT L 187, 21.7.2010, lk 5).

2

---

I LISA

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 1 lõikes 1 osutatud toodete imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 27. augustist 2020

| CN-kood | Kaupade kirjeldus | Imporditollimaks (1)
   (2)

  (eurot/tonn) |
| --- | --- | --- |
| 1001 11 00 | Kõva NISU, seemneks | 0,00 |
| 1001 19 00 | Kõva NISU, kõrge kvaliteediga, v.a seemneks | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga, v.a seemneks | 0,00 |
| madala kvaliteediga, v.a seemneks | 0,00 |
| Ex10019120 | Harilik NISU, seemneks | 0,00 |
| Ex10019900 | Harilik NISU, kõrge kvaliteediga, v.a seemneks | 0,00 |
| 1002 10 00 | RUKIS, seemneks | 0,00 |
| 1002 90 00 | RUKIS, v.a seemneks | 0,00 |
| 1005 10 90 | MAISITERAD, seemneks (v.a hübriidid) | 0,00 |
| 1005 90 00 | MAISITERAD, v.a seemneks (3) | 0,00 |
| 1007 10 90 | TERASORGO, seemneks (v.a hübriidid) | 0,00 |
| 1007 90 00 | TERASORGO, v.a seemneks | 0,00 |

CN-kood

Kaupade kirjeldus

Imporditollimaks (1)
   (2)

(eurot/tonn)

1001 11 00

Kõva NISU, seemneks

0,00

1001 19 00

Kõva NISU, kõrge kvaliteediga, v.a seemneks

0,00

keskmise kvaliteediga, v.a seemneks

0,00

madala kvaliteediga, v.a seemneks

0,00

Ex10019120

Harilik NISU, seemneks

0,00

Ex10019900

Harilik NISU, kõrge kvaliteediga, v.a seemneks

0,00

1002 10 00

RUKIS, seemneks

0,00

1002 90 00

RUKIS, v.a seemneks

0,00

1005 10 90

MAISITERAD, seemneks (v.a hübriidid)

0,00

1005 90 00

MAISITERAD, v.a seemneks (3)

0,00

1007 10 90

TERASORGO, seemneks (v.a hübriidid)

0,00

1007 90 00

TERASORGO, v.a seemneks

0,00

---

(1)  Importija võib taotleda määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 euro võrra tonni kohta, kui lossimissadam asub Vahemere ääres (alates Gibraltari väinast) või Musta mere ääres ning kaup saabub liitu Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu, |
| --- | --- |

—

3 euro võrra tonni kohta, kui lossimissadam asub Vahemere ääres (alates Gibraltari väinast) või Musta mere ääres ning kaup saabub liitu Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu,

| — | 2 euro võrra tonni kohta, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani ääres. |
| --- | --- |

—

2 euro võrra tonni kohta, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani ääres.

(2)  Kanadast pärit ja CN-koodide 1001 11 00, 1001 19 00, ex 1001 99 00 (kõrgekvaliteediline pehme nisu, v.a seemnenisu), 1002 10 00 ja 1002 90 00 alla kuuluvate toodete puhul arvutatakse tollimaks määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 5 kohaselt.

(3)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 euro võrra tonni kohta, kui on täidetud määruse (EL) nr 642/2010 artiklis 3 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

I lisas kehtestatud imporditollimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

1.

| (eurot/tonn) |
| --- |
| | Pehme nisu (1) | Mais |
| Börs | Minneapolis | Chicago |
| Noteering | 171,012 | 108,779 |
| Mehhiko lahe lisatasu | – | 28,281 |
| Suure järvistu lisatasu | 28,148 | – |

(eurot/tonn)

Pehme nisu (1)

Mais

Börs

Minneapolis

Chicago

Noteering

171,012

108,779

Mehhiko lahe lisatasu

–

28,281

Suure järvistu lisatasu

28,148

–

2.

| Lasti veokulud: Mehhiko laht – Rotterdam: | 20,631 |
| --- | --- |
| Lasti veokulud: Suur järvistu – Rotterdam: | 40,839 |

Lasti veokulud: Mehhiko laht – Rotterdam:

20,631

Lasti veokulud: Suur järvistu – Rotterdam:

40,839

---

(1)  Lisatasu 14 eurot tonni kohta sisse arvestatud (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

1

---

OTSUSED

| 27.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 279/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 279/5

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/1222,

24. august 2020,

millega kiidetakse heaks tõhusad valgusdiood-välisvalgustid kui innovatiivsed tehnoloogialahendused sisepõlemismootoriga väikeste tarbesõidukite CO2 heite vähendamiseks uue Euroopa sõidutsükli tingimustele tuginedes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/631

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrust (EL) 2019/631, millega kehtestatakse uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite CO2 heite normid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 443/2009 ja (EL) nr 510/2011, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. detsembril 2019 esitasid tootjad Toyota Motor Europe, Opel Automobile GmbH–PSA, FCA Italy S.p.A., Automobiles Citroën, Automobiles Peugeot, PSA Automobiles SA, Audi AG, Ford-Werke GmbH, Jaguar Land Rover Ltd., Hyundai Motor Europe Technical Center GmbH, Škoda Auto a.s., BMW AG, Renault SA, Honda Motor Europe Ltd, Volkswagen AG ja Volkswagen AG Nutzfahrzeuge ühistaotluse (edaspidi „taotlus“), et määruse (EL) 2019/631 artikli 11 kohaselt kiidetaks innovatiivse tehnoloogialahendusena heaks säästlik sõiduki välisvalgustus bensiinil, diislikütusel ja teatavatel alternatiivkütustel töötada saava sisepõlemismootoriga väikeste tarbesõidukite CO2 heite vähendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

19. detsembril 2019 esitasid tootjad Toyota Motor Europe, Opel Automobile GmbH–PSA, FCA Italy S.p.A., Automobiles Citroën, Automobiles Peugeot, PSA Automobiles SA, Audi AG, Ford-Werke GmbH, Jaguar Land Rover Ltd., Hyundai Motor Europe Technical Center GmbH, Škoda Auto a.s., BMW AG, Renault SA, Honda Motor Europe Ltd, Volkswagen AG ja Volkswagen AG Nutzfahrzeuge ühistaotluse (edaspidi „taotlus“), et määruse (EL) 2019/631 artikli 11 kohaselt kiidetaks innovatiivse tehnoloogialahendusena heaks säästlik sõiduki välisvalgustus bensiinil, diislikütusel ja teatavatel alternatiivkütustel töötada saava sisepõlemismootoriga väikeste tarbesõidukite CO2 heite vähendamiseks.

| (2) | Taotlust hinnati kooskõlas määruse (EL) 2019/631 artikliga 11, komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 427/2014 (2) ning tehniliste suunistega, mille järgi koostatakse innovatiivse tehnoloogialahenduse heakskiitmise taotlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (3) (2018. aasta juuli versioon) (4). Kooskõlas määruse (EL) 2019/631 artikli 11 lõikega 3 oli taotlusele lisatud sõltumatu ja sertifitseeritud asutuse tehtud kontrolliaruanne. |
| --- | --- |

(2)

Taotlust hinnati kooskõlas määruse (EL) 2019/631 artikliga 11, komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 427/2014 (2) ning tehniliste suunistega, mille järgi koostatakse innovatiivse tehnoloogialahenduse heakskiitmise taotlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (3) (2018. aasta juuli versioon) (4). Kooskõlas määruse (EL) 2019/631 artikli 11 lõikega 3 oli taotlusele lisatud sõltumatu ja sertifitseeritud asutuse tehtud kontrolliaruanne.

| (3) | Taotluses osutatakse CO2 heite vähenemisele, mida ei ole võimalik tõendada komisjoni määruses (EÜ) nr 692/2008 (5) sätestatud uue Euroopa sõidutsükli (NEDC-katse) kohaste mõõtmistega. |
| --- | --- |

(3)

Taotluses osutatakse CO2 heite vähenemisele, mida ei ole võimalik tõendada komisjoni määruses (EÜ) nr 692/2008 (5) sätestatud uue Euroopa sõidutsükli (NEDC-katse) kohaste mõõtmistega.

| (4) | Komisjoni rakendusotsustega 2014/128/EL, (6) (EL) 2015/206, (7) (EL) 2016/160 (8) ja (EL) 2016/587 (9) (edaspidi koos „varasemad heakskiitvad rakendusotsused“) on juba heaks kiidetud valgusdioodide kasutamine sõiduki välisvalgustite tõhususe parandamiseks kui innovatiivne tehnoloogialahendus, mille abil on võimalik vähendada CO2 heidet viisil, mida ei hõlma NEDC-põhises katses tehtud mõõtmised. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni rakendusotsustega 2014/128/EL, (6) (EL) 2015/206, (7) (EL) 2016/160 (8) ja (EL) 2016/587 (9) (edaspidi koos „varasemad heakskiitvad rakendusotsused“) on juba heaks kiidetud valgusdioodide kasutamine sõiduki välisvalgustite tõhususe parandamiseks kui innovatiivne tehnoloogialahendus, mille abil on võimalik vähendada CO2 heidet viisil, mida ei hõlma NEDC-põhises katses tehtud mõõtmised.

| (5) | Tuginedes varasemate heakskiitvate rakendusotsuste raames taotluste hindamisel saadud kogemustele ning taotlusega koos esitatud aruannetele ja teabele, on rahuldavalt ja veenvalt tõendatud, et tõhus valgusdiood-välisvalgusti või selle asjakohane kombinatsioon vastab määruse (EL) 2019/631 artiklis 11 ja rakendusmääruses (EL) nr 427/2014 osutatud kõlblikkuskriteeriumidele ning vähendab CO2 heidet vähemalt 1 g CO2/km võrreldes sama etalon-välisvalgustite komplektiga. |
| --- | --- |

(5)

Tuginedes varasemate heakskiitvate rakendusotsuste raames taotluste hindamisel saadud kogemustele ning taotlusega koos esitatud aruannetele ja teabele, on rahuldavalt ja veenvalt tõendatud, et tõhus valgusdiood-välisvalgusti või selle asjakohane kombinatsioon vastab määruse (EL) 2019/631 artiklis 11 ja rakendusmääruses (EL) nr 427/2014 osutatud kõlblikkuskriteeriumidele ning vähendab CO2 heidet vähemalt 1 g CO2/km võrreldes sama etalon-välisvalgustite komplektiga.

| (6) | Lisaks sõiduki välisvalgustitele, mille puhul on tõhusate valgusdioodlampide kasutamine juba varasemates tüübikinnitust käsitlevates rakendusotsustes heaks kiidetud, osutatakse taotluses ka tõhusate valgusdioodlampide kasutamisele pöördelaternate, staatiliste kohanevate valgustite, ülemiste ääretulelaternate ja küljeääretulelaternate puhul. Kuna neid tulesid ei lülitata sisse NEDC-põhise katse käigus tehtavate mõõtmiste ajal, on asjakohane kiita heaks tõhusate valgusdiood-välislampide kasutamine ka nendes tuledes. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks sõiduki välisvalgustitele, mille puhul on tõhusate valgusdioodlampide kasutamine juba varasemates tüübikinnitust käsitlevates rakendusotsustes heaks kiidetud, osutatakse taotluses ka tõhusate valgusdioodlampide kasutamisele pöördelaternate, staatiliste kohanevate valgustite, ülemiste ääretulelaternate ja küljeääretulelaternate puhul. Kuna neid tulesid ei lülitata sisse NEDC-põhise katse käigus tehtavate mõõtmiste ajal, on asjakohane kiita heaks tõhusate valgusdiood-välislampide kasutamine ka nendes tuledes.

| (7) | Taotluses on esitatud meetod, mille abil tehakse kindlaks CO2 heite vähenemine tänu tõhusatele valgusdiood-välisvalgustitele, mida kasutatakse bensiinil, diislikütusel, veeldatud naftagaasil (LPG), surumaagaasil (CNG) või E85-l töötada saava sisepõlemismootoriga väikestes tarbesõidukites. |
| --- | --- |

(7)

Taotluses on esitatud meetod, mille abil tehakse kindlaks CO2 heite vähenemine tänu tõhusatele valgusdiood-välisvalgustitele, mida kasutatakse bensiinil, diislikütusel, veeldatud naftagaasil (LPG), surumaagaasil (CNG) või E85-l töötada saava sisepõlemismootoriga väikestes tarbesõidukites.

| (8) | Võttes arvesse E85 piiratud kättesaadavust liidu turul tervikuna, ei peeta kõnealuse kütuse eristamist bensiinist katsemetoodika kohaldamisel põhjendatuks. |
| --- | --- |

(8)

Võttes arvesse E85 piiratud kättesaadavust liidu turul tervikuna, ei peeta kõnealuse kütuse eristamist bensiinist katsemetoodika kohaldamisel põhjendatuks.

| (9) | Taotlejad on esitanud uuringud, mis kinnitavad, et väikeste tarbesõidukite ja sõiduautode kasutusmudelid on sõidukite välisvalgustuse osas piisavalt sarnased, et väikeste tarbesõidukite suhtes saaks kohaldada sama metoodikat, mis on sätestatud varasemates rakendusotsustes. |
| --- | --- |

(9)

Taotlejad on esitanud uuringud, mis kinnitavad, et väikeste tarbesõidukite ja sõiduautode kasutusmudelid on sõidukite välisvalgustuse osas piisavalt sarnased, et väikeste tarbesõidukite suhtes saaks kohaldada sama metoodikat, mis on sätestatud varasemates rakendusotsustes.

| (10) | Kuid pöördelaternate, staatiliste kohanevate valgustite, ülemiste ääretulelaternate ja küljeääretulelaternate puhul, mida varasemad rakendusotsused ei hõlma, on taotlejad teinud ettepaneku lisada katsemetoodikasse konkreetsed kasutustegurid ja energiatarbimise väärtused. Kuna taotlejate poolt nende tulede jaoks välja pakutud kasutustegurid ja energiatarbimise väärtused annavad tulemuseks väärtused, mida võib pidada konservatiivseteks, on asjakohane lisada need tegurid ja väärtused katsemetoodikasse. |
| --- | --- |

(10)

Kuid pöördelaternate, staatiliste kohanevate valgustite, ülemiste ääretulelaternate ja küljeääretulelaternate puhul, mida varasemad rakendusotsused ei hõlma, on taotlejad teinud ettepaneku lisada katsemetoodikasse konkreetsed kasutustegurid ja energiatarbimise väärtused. Kuna taotlejate poolt nende tulede jaoks välja pakutud kasutustegurid ja energiatarbimise väärtused annavad tulemuseks väärtused, mida võib pidada konservatiivseteks, on asjakohane lisada need tegurid ja väärtused katsemetoodikasse.

| (11) | Metoodikat tuleks täiendada ka selleks, et oleks võimalik arvesse võtta lähituledes kasutatavate kohanduvate esitulede süsteemide (AFS) olemasolu. |
| --- | --- |

(11)

Metoodikat tuleks täiendada ka selleks, et oleks võimalik arvesse võtta lähituledes kasutatavate kohanduvate esitulede süsteemide (AFS) olemasolu.

| (12) | Neid täiendusi arvesse võttes tuleks katsemetoodikat pidada sobivaks, et teha kindlaks CO2 heite vähenemine, mis tuleneb innovatiivse tehnoloogialahenduse kasutamisest väikestes tarbesõidukites. |
| --- | --- |

(12)

Neid täiendusi arvesse võttes tuleks katsemetoodikat pidada sobivaks, et teha kindlaks CO2 heite vähenemine, mis tuleneb innovatiivse tehnoloogialahenduse kasutamisest väikestes tarbesõidukites.

| (13) | Tootjatel peaks olema võimalus taotleda tüübikinnitusasutuselt tõhusate valgusdiood-välisvalgustite kasutamisest tuleneva CO2 heite vähenemise sertifitseerimist, kui käesolevas otsuses sätestatud tingimused on täidetud. Selleks peaksid tootjad tagama, et sertifitseerimistaotlusele on lisatud sõltumatu sertifitseeritud asutuse kontrolliaruanne, milles kinnitatakse, et kõnealune innovatiivne tehnoloogialahendus vastab käesolevas otsuses sätestatud tingimustele ning et heite vähenemine on kindlaks tehtud vastavalt käesolevas otsuses sätestatud katsemetoodikale. |
| --- | --- |

(13)

Tootjatel peaks olema võimalus taotleda tüübikinnitusasutuselt tõhusate valgusdiood-välisvalgustite kasutamisest tuleneva CO2 heite vähenemise sertifitseerimist, kui käesolevas otsuses sätestatud tingimused on täidetud. Selleks peaksid tootjad tagama, et sertifitseerimistaotlusele on lisatud sõltumatu sertifitseeritud asutuse kontrolliaruanne, milles kinnitatakse, et kõnealune innovatiivne tehnoloogialahendus vastab käesolevas otsuses sätestatud tingimustele ning et heite vähenemine on kindlaks tehtud vastavalt käesolevas otsuses sätestatud katsemetoodikale.

| (14) | Selleks et hõlbustada innovatiivse tehnoloogialahenduse laiemat kasutuselevõttu uutes sõidukites, peaks tootjal olema ka võimalus esitada üksainus taotlus mitmest tõhusast valgusdiood-välisvalgustist tuleneva CO2 heite vähenemise sertifitseerimiseks ühe sertifitseerimistaotlusega. Siiski on asjakohane tagada, et selle võimaluse kasutamisel kohaldatakse mehhanismi, mis stimuleerib ainult selliste tõhusate valgusdiood-välisvalgustite kasutuselevõttu, mis on tõhusaimad. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et hõlbustada innovatiivse tehnoloogialahenduse laiemat kasutuselevõttu uutes sõidukites, peaks tootjal olema ka võimalus esitada üksainus taotlus mitmest tõhusast valgusdiood-välisvalgustist tuleneva CO2 heite vähenemise sertifitseerimiseks ühe sertifitseerimistaotlusega. Siiski on asjakohane tagada, et selle võimaluse kasutamisel kohaldatakse mehhanismi, mis stimuleerib ainult selliste tõhusate valgusdiood-välisvalgustite kasutuselevõttu, mis on tõhusaimad.

| (15) | Tüübikinnitusasutuse ülesanne on põhjalikult kontrollida, kas käesolevas otsuses sätestatud tingimused innovatiivse tehnoloogialahenduse kasutamisest tuleneva CO2 heite vähenemise sertifitseerimiseks on täidetud. Sertifitseerimise korral peaks vastutav tüübikinnitusasutus tagama, et kõik sertifitseerimisel arvesse võetud elemendid kantakse katsearuandesse, mida hoitakse koos kontrolliaruandega, ning et see teave tehakse taotluse korral komisjonile kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(15)

Tüübikinnitusasutuse ülesanne on põhjalikult kontrollida, kas käesolevas otsuses sätestatud tingimused innovatiivse tehnoloogialahenduse kasutamisest tuleneva CO2 heite vähenemise sertifitseerimiseks on täidetud. Sertifitseerimise korral peaks vastutav tüübikinnitusasutus tagama, et kõik sertifitseerimisel arvesse võetud elemendid kantakse katsearuandesse, mida hoitakse koos kontrolliaruandega, ning et see teave tehakse taotluse korral komisjonile kättesaadavaks.

| (16) | Selleks et määrata ökoinnovatsiooni üldkood, mida Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (10) I, VIII ja IX lisa kohaselt kasutatakse asjakohastes tüübikinnitusdokumentides, on vaja määrata kõnealusele innovatiivsele tehnoloogialahendusele individuaalne kood. |
| --- | --- |

(16)

Selleks et määrata ökoinnovatsiooni üldkood, mida Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (10) I, VIII ja IX lisa kohaselt kasutatakse asjakohastes tüübikinnitusdokumentides, on vaja määrata kõnealusele innovatiivsele tehnoloogialahendusele individuaalne kood.

| (17) | Alates 2021. aastast tehakse tootjate CO2 eriheite sihttasemete järgimine kindlaks komisjoni määruses (EL) 2017/1151 (11) sätestatud kergsõidukite ülemaailmse ühtlustatud katsemenetluse (WLTP) kohaselt kindlaks tehtud CO2 heite alusel. Seetõttu võib käesoleva otsuse kohaselt sertifitseeritud innovatiivse tehnoloogialahenduse abil saavutatud CO2 heite vähenemist tootjate CO2 eriheite keskmise taseme arvutamisel arvesse võtta üksnes 2020. kalendriaastal, |
| --- | --- |

(17)

Alates 2021. aastast tehakse tootjate CO2 eriheite sihttasemete järgimine kindlaks komisjoni määruses (EL) 2017/1151 (11) sätestatud kergsõidukite ülemaailmse ühtlustatud katsemenetluse (WLTP) kohaselt kindlaks tehtud CO2 heite alusel. Seetõttu võib käesoleva otsuse kohaselt sertifitseeritud innovatiivse tehnoloogialahenduse abil saavutatud CO2 heite vähenemist tootjate CO2 eriheite keskmise taseme arvutamisel arvesse võtta üksnes 2020. kalendriaastal,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Innovatiivne tehnoloogialahendus

Tõhusate valgusdioodide kasutamine sõiduki välisvalgustites kiidetakse heaks määruse (EL) 2019/631 artiklis 11 sätestatud innovatiivse tehnoloogialahendusena, mida kasutatakse bensiinil, diislikütusel, veeldatud naftagaasil (LPG), surumaagaasil (CNG) või E85-l või nende kütuste kombinatsioonil töötada saava sisepõlemismootoriga väikestes tarbesõidukites, kui seda kasutatakse ühes või mitmes järgmistest sõiduki välisvalgustitest:

| a) | lähitulelatern (kaasa arvatud kohanduvate esitulede süsteem); |
| --- | --- |

a)

lähitulelatern (kaasa arvatud kohanduvate esitulede süsteem);

| b) | kaugtulelatern; |
| --- | --- |

b)

kaugtulelatern;

| c) | eesmine ääretulelatern; |
| --- | --- |

c)

eesmine ääretulelatern;

| d) | eesmine udutulelatern; |
| --- | --- |

d)

eesmine udutulelatern;

| e) | tagumine udutulelatern; |
| --- | --- |

e)

tagumine udutulelatern;

| f) | eesmine suunatulelatern; |
| --- | --- |

f)

eesmine suunatulelatern;

| g) | tagumine suunatulelatern; |
| --- | --- |

g)

tagumine suunatulelatern;

| h) | numbritulelatern; |
| --- | --- |

h)

numbritulelatern;

| i) | tagurdustulelatern; |
| --- | --- |

i)

tagurdustulelatern;

| j) | pöördelatern; |
| --- | --- |

j)

pöördelatern;

| k) | staatiline kohanev valgusti; |
| --- | --- |

k)

staatiline kohanev valgusti;

| l) | ülemised ääretulelaternad; |
| --- | --- |

l)

ülemised ääretulelaternad;

| m) | küljeääretulelaternad. |
| --- | --- |

m)

küljeääretulelaternad.

Artikkel 2

CO2 heite vähenemise sertifitseerimistaotlus

1.   Tootja võib taotleda tüübikinnitusasutuselt ühe või mitme tõhusa valgusdiood-välisvalgusti kasutamisest tuleneva CO2 heite vähenemise sertifitseerimist käesoleva otsuse alusel.

2.   Tootja tagab, et sertifitseerimistaotlusele on lisatud sõltumatu ja sertifitseeritud asutuse kontrolliaruanne, milles kinnitatakse, et artiklis 1 sätestatud tingimused on täidetud.

3.   Kui heite vähenemine on sertifitseeritud kooskõlas artikliga 3, tagab tootja, et sertifitseeritud CO2 heite vähenemine ja artikli 4 lõikes 1 osutatud ökoinnovatsiooni kood registreeritakse asjaomaste sõidukite vastavustunnistusel.

Artikkel 3

CO2 heite vähenemise sertifitseerimine

1.   Tüübikinnitusasutus tagab, et innovatiivse tehnoloogialahenduse kasutamisega saavutatud CO2 heite vähenemine on kindlaks määratud lisas sätestatud metoodika abil.

2.   Kui tootja taotleb ühe sõidukiversiooniga seoses CO2 heite vähenemise sertifitseerimist rohkem kui ühe artiklis 1 osutatud tõhusa valgusdiood-välisvalgusti puhul, teeb tüübikinnitusasutus kindlaks, milline katsetatud tõhus valgusdiood-välisvalgusti vähendab CO2 heidet kõige vähem, ja märgib asjakohastesse tüübikinnitusdokumentidesse selle väikseima väärtuse. Seda väärtust kasutatakse lõike 4 kohaldamisel.

3.   Kui innovatiivne tehnoloogialahendus on paigaldatud kahekütuselisele või segakütuselisele sõidukile, registreerib tüübikinnitusasutus CO2 heite vähenemise järgmiselt:

| a) | bensiini ja gaaskütuseid kasutavate kahekütuseliste sõidukite puhul CO2 heite vähenemise väärtus veeldatud naftagaasi või surumaagaasi kasutamisel; |
| --- | --- |

a)

bensiini ja gaaskütuseid kasutavate kahekütuseliste sõidukite puhul CO2 heite vähenemise väärtus veeldatud naftagaasi või surumaagaasi kasutamisel;

| b) | bensiini ja E85 kasutavate segakütuseliste sõidukite puhul CO2 heite vähenemise väärtus bensiini kasutamisel. |
| --- | --- |

b)

bensiini ja E85 kasutavate segakütuseliste sõidukite puhul CO2 heite vähenemise väärtus bensiini kasutamisel.

4.   Tüübikinnitusasutus kannab lõigete 1 ja 2 kohaselt kindlaks tehtud sertifitseeritud CO2 heite vähenemise ja artikli 4 lõikes 1 osutatud ökoinnovatsiooni koodi asjakohastesse tüübikinnitusdokumentidesse.

5.   Tüübikinnitusasutus registreerib kõik sertifitseerimise aluseks olevad elemendid katsearuandes, säilitab katsearuannet koos artikli 2 lõikes 2 osutatud kontrolliaruandega ning teeb selle teabe taotluse korral komisjonile kättesaadavaks.

6.   Tüübikinnitusasutus tõendab CO2 heite vähenemist üksnes juhul, kui ta leiab, et innovatiivne tehnoloogialahendus vastab artiklis 1 sätestatud tingimustele, ja kui CO2 heite vähenemine on 1 g CO2/km või suurem, nagu on sätestatud rakendusmääruse (EL) nr 427/2014 artikli 9 lõike 1 punktis a.

Artikkel 4

Ökoinnovatsioonikood

1.   Käesoleva otsusega heaks kiidetud innovatiivsele tehnoloogialahendusele määratakse ökoinnovatsiooni kood nr 34.

2.   Kõnealuse ökoinnovatsiooni koodiga registreeritud sertifitseeritud CO2 heite vähenemist võib arvesse võtta üksnes tootjate 2020. kalendriaasta keskmise eriheite arvutamisel.

Artikkel 5

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 24. august 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 111, 25.4.2019, lk 13.

1

(2)  Komisjoni 25. aprilli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 427/2014, millega kehtestatakse väikeste tarbesõidukite vähese CO2 heitega uuenduslike tehnoloogiate heakskiitmise ja sertifitseerimise kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 510/2011 (ELT L 125, 26.4.2014, lk 57).

2

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 443/2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames (ELT L 140, 5.6.2009, lk 1).

3

(4)  https://circabc.europa.eu/sd/a/a19b42c8-8e87-4b24-a78b-9b70760f82a9/July%202018%20Technical%20Guidelines.pdf

4

(5)  Komisjoni 18. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 692/2008, millega rakendatakse ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (ELT L 199, 28.7.2008, lk 1).

5

(6)  Komisjoni 10. märtsi 2014. aasta rakendusotsus 2014/128/EL, millega lubatakse kasutada valgusdioodidega lähitulemoodulit „E-light“ kui innovatiivset tehnoloogiat sõiduautode CO2 heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 70, 11.3.2014, lk 30).

6

2

(7)  Komisjoni 9. veebruari 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/206, millega lubatakse kasutada Daimler AG tõhusaid valgusdiood-välisvalgusteid kui uudset tehnilist lahendust sõiduautode CO2 heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 33, 10.2.2015, lk 52).

7

2

(8)  Komisjoni 5. veebruari 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/160, millega lubatakse kasutada Toyota Motor Europe’i tõhusaid valgusdiood-välisvalgusteid kui uudset tehnilist lahendust sõiduautode CO2 heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 31, 6.2.2016, lk 70).

8

2

(9)  Komisjoni 14. aprilli 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/587, millega kiidetakse heaks sõidukite tõhusates valgusdiood-välisvalgustites kasutatav tehnoloogia kui uuenduslik tehnoloogia sõiduautode CO2 heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 101, 16.4.2016, lk 17).

9

2

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).

10

(11)  Komisjoni 1. juuni 2017. aasta määrus (EL) 2017/1151, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite heitmetega (Euro 5 ja Euro 6) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 ja komisjoni määrust (EL) nr 1230/2012 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 692/2008 (ELT L 175, 7.7.2017, lk 1).

11

---

LISA

Väikestes tarbesõidukites kasutamiseks ette nähtud tõhusate valgusdiood-välisvalgustitega saavutatava CO2 heite vähenemise määramise metoodika, mis tugineb uuele Euroopa sõidutsüklile

1.   SISSEJUHATUS

Käesolevas lisas on sätestatud metoodika, mis võimaldab kindlaks teha CO2 (süsinikdioksiidi) heite vähenemise määra, mis saavutatakse artiklis 1 nimetatud ühte valgusdioodvalgustit või valgusdioodvalgustite asjakohast kombinatsiooni sisaldavate tõhusate sõiduki välisvalgustite kasutamisel sisepõlemismootori jõul töötavates N1-kategooria väikestes tarbesõidukites.

2.   KATSETINGIMUSED

Katsetingimused peavad olema kooskõlas ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskirjade nr 4 (1), 6 (2), 7 (3), 19 (4), 23 (5), 38 (6), 48 (7), 91 (8) 100 (9), 112 (10), 119 (11) ja 123 (12) (1) nõuetega. Võimsustarve tehakse kindlaks vastavalt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskirja nr 112 punktile 6.1.4 ning sama eeskirja 10. lisa punktidele 3.2.1 ja 3.2.2.

Kui kohanduvate esitulede süsteem (AFS) on hõlmatud vähemalt kahe klassiga UNECE eeskirja nr 123 klassidest C, E, V või W (vt tabel 1), tuleb võimsustarbe mõõtmised teha iga valgusdioodi valgustugevuse klassi (Pk) korral, kus k vastab igale tabelis 1 täpsustatud klassile, nagu on määratletud UNECE eeskirjas nr 123.

Kui tehnilise teenistusega on kokku lepitud, et klass C on valgusdioodi esindava/keskmise valgustugevusega sõiduki asjaomase rakenduse jaoks, mõõdetakse võimsustarvet samal viisil nagu mis tahes muu kombinatsiooni kuuluva valgusdiood-välisvalgusti puhul.

Tabel 1

Kohanduvate esitulede süsteemi klassid

| Klass | Vt UNECE eeskirja nr 123 punkt 1.3 ja allmärkus 2. | Protsent (%) valgusdioodvalgusallika valgustugevusest | Aktiveerimisrežiim  (*1) |
| --- | --- | --- | --- |
| C | Põhilised lähituled (maanteesõit) | 100 | 50 km/h < kiirus < 100 km/h
  Või kui ühtegi teist lähitulede klassi (V, W, E) ei ole aktiveeritud |
| V | Linnasõit | 85 | Kiirus < 50 km/h |
| E | Kiirteesõit | 110 | Kiirus > 100 km/h |
| W | Ebasoodsad tingimused | 90 | Esiklaasipuhastite töö kestus > 2 minutit |

Klass

Vt UNECE eeskirja nr 123 punkt 1.3 ja allmärkus 2.

Protsent (%) valgusdioodvalgusallika valgustugevusest

Aktiveerimisrežiim  (*1)

C

Põhilised lähituled (maanteesõit)

100

50 km/h < kiirus < 100 km/h

Või kui ühtegi teist lähitulede klassi (V, W, E) ei ole aktiveeritud

V

Linnasõit

85

Kiirus < 50 km/h

E

Kiirteesõit

110

Kiirus > 100 km/h

W

Ebasoodsad tingimused

90

Esiklaasipuhastite töö kestus > 2 minutit

2.1.   Katseseadmed

Kasutatakse järgmisi katseseadmeid:

| — | toiteplokk (muudetava pinge allikas); |
| --- | --- |

—

toiteplokk (muudetava pinge allikas);

| — | kaks digitaalset multimeetrit, üks alalisvoolu ja teine alalispinge mõõtmiseks. |
| --- | --- |

—

kaks digitaalset multimeetrit, üks alalisvoolu ja teine alalispinge mõõtmiseks.

Joonisel 1 on kujutatud ühte võimalust, kuidas ühendada toiteplokiga alalispinge voltmeeter.

Image 1

  Joonis 1 Katse skeemi pilt

2.2.   Võimsustarbe vähenemise määramine

2.2.1.   Võimsustarbe mõõtmine

Iga kombinatsiooni kuuluva tõhusa valgusdiood-välisvalgusti puhul tehakse mõõtmine pingel 13,2 V. Elektroonilise juhtimisseadmega juhitavate valgusdioodmoodulite korral tehakse mõõtmine taotleja osutatud viisil.

Tootja võib taotleda täiendavate voolumõõtmiste tegemist muul pingel, kui selle vajadust saab tõendada tõendavate dokumentide põhjal.

Igal juhul tuleb igal pingel teha järjest vähemalt viis mõõtmist (n). Rakendatud pinge ja mõõdetud vool tuleb esitada nelja kümnendkoha täpsusega.

Tarbitava võimsuse leidmiseks korrutatakse pinge mõõdetud vooluga. Iga tõhusa valgusdiood-välisvalgusti (
  Image 2
  ) keskmine võimsustarve arvutatakse valemi 1 kohaselt ning igas arvutuses võetakse arvesse neli kümnendkohta. Kui valgusdioodlampide elektriga varustamiseks kasutatakse samm-mootorit või elektroonilist juhtimisseadet, ei võeta mõõtmisel arvesse kõnealuse komponendi koormust.

Valem 1

Image 3

kus

| | on sõiduki iga valgusdioodvalgusti i testitud pinge; |
| --- | --- |
| | on sõiduki iga valgusdioodvalgusti i mõõdetud vool; |
| n | on mõõtmiste arv valimi kohta; |
| j | viitab võimsustarbe üksikule mõõtmisele. |

Image 4

on sõiduki iga valgusdioodvalgusti i testitud pinge;

Image 5

on sõiduki iga valgusdioodvalgusti i mõõdetud vool;

n

on mõõtmiste arv valimi kohta;

j

viitab võimsustarbe üksikule mõõtmisele.

Kohanduvate esitulede süsteemi puhul arvutatakse valemi 2 abil võimsustarve (
  Image 6
  ) [W] iga klassi k puhul valgusdioodi keskmise võimsustarbena, mis on kaalutud lähtudes NEDC kiirusvahemiku ajalisest kaalust.

Valem 2

Image 7

kus

| | on võimsustarve valgusdioodi valgustugevuse puhul iga klassi k puhul n järjestikuste mõõtmiste keskmisena. |
| --- | --- |
| K | on kohanduvate esitulede süsteemiga seotud klasside arv. |
| NEDC_share | on NEDC kiirusvahemiku ajaline kaal igas klassis, nagu on määratletud tabelis 2. |

Image 8

on võimsustarve valgusdioodi valgustugevuse puhul iga klassi k puhul n järjestikuste mõõtmiste keskmisena.

K

on kohanduvate esitulede süsteemiga seotud klasside arv.

NEDC_share

on NEDC kiirusvahemiku ajaline kaal igas klassis, nagu on määratletud tabelis 2.

Tabel 2

NEDC kiirusvahemiku ajaline kaal

| Kiirusvahemik | NEDC_share |
| --- | --- |
| < 50 km/h | 0,6805 |
| 50–100 km/h | 0,2881 |
| > 100 km/h | 0,0314 |

Kiirusvahemik

NEDC_share

< 50 km/h

0,6805

50–100 km/h

0,2881

> 100 km/h

0,0314

Kui kohanduvate esitulede süsteem ei kuulu tabelis 1 nimetatud kõiki nelja klassi, määratakse puuduvad klassid NEDC_share klassi C.

2.2.2.   Võimsustarbe vähenemise arvutamine

Iga tõhusa valgusdiood-välisvalgustiga (ΔPi) saavutatud võimsustarbe vähenemine [W] arvutatakse valemi 3 järgi.

Valem 3

Image 9

kus

| | on võrdlusalusena kasutatava sõidukivalgusti i võimsustarve [W]; |
| --- | --- |
| | on ökoinnovatsiooni kriteeriumidele vastava sõidukivalgusti i keskmine võimsustarve [W]. |

Image 10

on võrdlusalusena kasutatava sõidukivalgusti i võimsustarve [W];

Image 11

on ökoinnovatsiooni kriteeriumidele vastava sõidukivalgusti i keskmine võimsustarve [W].

Eri võrdlusalusena kasutatavate sõidukivalgustite võimsustarve on esitatud tabelis 3.

Tabel 3

Eri võrdlusalusena kasutatavate sõidukivalgustite võimsustarve

| Sõidukivalgusti | Võimsustarve (PB) [W] |
| --- | --- |
| Lähitulelatern | 137 |
| Kaugtulelatern | 150 |
| Eesmine ääretulelatern | 12 |
| Numbritulelatern | 12 |
| Eesmine udutulelatern | 124 |
| Tagumine udutulelatern | 26 |
| Eesmine suunatulelatern | 13 |
| Tagumine suunatulelatern | 13 |
| Tagurdustulelatern | 52 |
| Pöördelatern | 44 |
| Staatiline kohanev valgusti | 44 |
| Ülemised ääretulelaternad (sõiduki laius > 2,1 m) | 12 |
| Küljeääretulelaternad (sõiduki pikkus > 6 m) | 24 |

Sõidukivalgusti

Võimsustarve (PB) [W]

Lähitulelatern

137

Kaugtulelatern

150

Eesmine ääretulelatern

12

Numbritulelatern

12

Eesmine udutulelatern

124

Tagumine udutulelatern

26

Eesmine suunatulelatern

13

Tagumine suunatulelatern

13

Tagurdustulelatern

52

Pöördelatern

44

Staatiline kohanev valgusti

44

Ülemised ääretulelaternad (sõiduki laius > 2,1 m)

12

Küljeääretulelaternad (sõiduki pikkus > 6 m)

24

3.   CO2 HEITE VÄHENEMISE ARVUTAMINE

CO2 heite vähenemine arvutatakse valemiga 4.

Valem 4

Image 12

kus,

| v | on NEDC keskmine kiirus, mis on 33,58 km/h; |
| --- | --- |
| ηA | on generaatori kasutegur, mis on 0,67; |
| UFi | on sõidukivalgusti i kasutustegur, nagu on märgitud tabelis 4; |
| VPe | on kütuse erikulu iga heakskiidetud kütuse puhul, nagu on märgitud tabelis 5; |
| CF | on kütuse teisendustegur, nagu on märgitud tabelis 6. |

v

on NEDC keskmine kiirus, mis on 33,58 km/h;

ηA

on generaatori kasutegur, mis on 0,67;

UFi

on sõidukivalgusti i kasutustegur, nagu on märgitud tabelis 4;

VPe

on kütuse erikulu iga heakskiidetud kütuse puhul, nagu on märgitud tabelis 5;

CF

on kütuse teisendustegur, nagu on märgitud tabelis 6.

Tabel 4

Erinevate sõidukivalgustite kasutustegurid

| Sõidukivalgusti | Kasutustegur (UF) |
| --- | --- |
| Lähitulelatern | 0,33 |
| Kaugtulelatern | 0,03 |
| Eesmine ääretulelatern | 0,36 |
| Numbritulelatern | 0,36 |
| Eesmine udutulelatern | 0,01 |
| Tagumine udutulelatern | 0,01 |
| Eesmine suunatulelatern | 0,15 |
| Tagumine suunatulelatern | 0,15 |
| Tagurdustulelatern | 0,01 |
| Pöördelatern | 0,025 |
| Staatiline kohanev valgusti | 0,039 |
| Ülemised ääretulelaternad (sõiduki laius > 2,1 m) | 0,36 |
| Küljeääretulelaternad (sõiduki pikkus > 6 m) | 0,36 |

Sõidukivalgusti

Kasutustegur (UF)

Lähitulelatern

0,33

Kaugtulelatern

0,03

Eesmine ääretulelatern

0,36

Numbritulelatern

0,36

Eesmine udutulelatern

0,01

Tagumine udutulelatern

0,01

Eesmine suunatulelatern

0,15

Tagumine suunatulelatern

0,15

Tagurdustulelatern

0,01

Pöördelatern

0,025

Staatiline kohanev valgusti

0,039

Ülemised ääretulelaternad (sõiduki laius > 2,1 m)

0,36

Küljeääretulelaternad (sõiduki pikkus > 6 m)

0,36

Tabel 5

Kütuse erikulu

| Mootoritüüp | Kütuse erikulu VPe [l/kWh] |
| --- | --- |
| Bensiini-/E85-mootor | 0,264 |
| Turboülelaaduriga bensiini-/E85-mootor | 0,280 |
| Diiselmootor | 0,220 |
| Vedelgaasimootor | 0,342 |
| Turboülelaaduriga vedelgaasimootor | 0,363 |
| | Kütuse erikulu VPe [m3/kWh] |
| Surumaagaasimootor (G20) | 0,259 |
| Turboülelaaduriga surumaagaasimootor (G20) | 0,275 |

Mootoritüüp

Kütuse erikulu VPe [l/kWh]

Bensiini-/E85-mootor

0,264

Turboülelaaduriga bensiini-/E85-mootor

0,280

Diiselmootor

0,220

Vedelgaasimootor

0,342

Turboülelaaduriga vedelgaasimootor

0,363

Kütuse erikulu VPe [m3/kWh]

Surumaagaasimootor (G20)

0,259

Turboülelaaduriga surumaagaasimootor (G20)

0,275

Tabel 6

Kütuse teisendustegur

| Kütuseliik | Teisendustegur (CF) [g CO2/l] |
| --- | --- |
| Bensiini-/E85-mootor | 2 330 |
| Diiselmootor | 2 640 |
| Vedelgaasimootor | 1 629 |
| | Teisendustegur (CF) [g CO2/m3] |
| Surumaagaasimootor (G20) | 1 795 |

Kütuseliik

Teisendustegur (CF) [g CO2/l]

Bensiini-/E85-mootor

2 330

Diiselmootor

2 640

Vedelgaasimootor

1 629

Teisendustegur (CF) [g CO2/m3]

Surumaagaasimootor (G20)

1 795

4.   CO2 HEITE VÄHENEMISE MÕÕTEMÄÄRAMATUSE ARVUTAMINE

4.1.   Üldmeetod

CO2 heite vähenemise mõõtemääramatus (
  Image 13
  ) [W] arvutatakse valemiga 5.

Valem 5

Image 14

kus

| m | on valgusdiood-välisvalgustite arv katsetatud kombinatsioonis; |
| --- | --- |
| | on ökoinnovatsioonide kriteeriumile vastavasse sõidukisse paigaldatud iga i. valgusdioodvalgustiga saavutatud võimsustarbe statistiline viga, mis arvutatakse valemi 6 järgi. |

m

on valgusdiood-välisvalgustite arv katsetatud kombinatsioonis;

Image 15

on ökoinnovatsioonide kriteeriumile vastavasse sõidukisse paigaldatud iga i. valgusdioodvalgustiga saavutatud võimsustarbe statistiline viga, mis arvutatakse valemi 6 järgi.

Valem 6

Image 16

Kohanduvate esitulede süsteemi puhul arvutatakse võimsustarbe (
  Image 17
  ) [W] statistiline viga aga valemite 7 ja 8 järgi.

Valem 7

Image 18

Valem 8

Image 19

kus

| n | on võimsustarbe mõõtmiste arv, mis peab olema vähemalt 5, nagu on näidatud punktis 2.2.1; |
| --- | --- |
| i | on iga sõidukivalgusti number; |
| j | viitab võimsustarbe üksikule mõõtmisele; |
| | on n väärtuse keskmine Pk; |
| K | on kohanduva esitulede süsteemiga seotud klasside arv. |

n

on võimsustarbe mõõtmiste arv, mis peab olema vähemalt 5, nagu on näidatud punktis 2.2.1;

i

on iga sõidukivalgusti number;

j

viitab võimsustarbe üksikule mõõtmisele;

Image 20

on n väärtuse keskmine Pk;

K

on kohanduva esitulede süsteemiga seotud klasside arv.

5.   ÜMARDAMINE

CO2 heite vähenemist (
  Image 21
  ) ja CO2 heite vähenemise mõõtemääramatust (
  Image 22
  ) ümardatakse kaks kümnendkohta.

CO2 heite vähenemise arvutustes kasutatakse kõiki suurusi ümardamata või need ümardatakse sellise vähima kümnendkohtade arvuni, et sellest tekkiv suurim kogumõju vähenemisele (st kõikide väärtuste ümardamise tulemus) jääks väiksemaks kui 0,25 g CO2/km.

6.   CO2 HEITE VÄHENEMISE MIINIMUMMÄÄRAGA VÕRDLEMINE

Iga suure tõhususega valgusdioodvalgustitega varustatud sõiduki tüübi, variandi ja versiooni puhul tuleb tagada, et on täidetud rakendusmääruse (EL) nr 427/2014 artikli 9 lõike 1 punktis a kindlaksmääratud miinimummäära kriteerium.

Miinimummäära kriteeriumi täitmise kontrollimisel võtab tüübikinnitusasutus vastavalt valemile 9 arvesse punktis 3 kindlaksmääratud CO2 heite vähenemist ja punktis 4 kindlaksmääratud mõõtemääramatust.

Valem 9

Image 23

kus:

| MT | on miinimummäär, mis on 1 g CO2/km; |
| --- | --- |
| | on CO2 heite vähenemine [g CO2/km], nagu on märgitud punktis 3; |
| | on CO2 heite vähenemise mõõtemääramatus, mis arvutatakse vastavalt punktile 4 [g CO2/km]. |

MT

on miinimummäär, mis on 1 g CO2/km;

Image 24

on CO2 heite vähenemine [g CO2/km], nagu on märgitud punktis 3;

Image 25

on CO2 heite vähenemise mõõtemääramatus, mis arvutatakse vastavalt punktile 4 [g CO2/km].

7.   CO2 HEITE VÄHENEMISE SERTIFITSEERIMINE

Tüübikinnitusasutus tõendab punkti 3 kohaselt CO2 heite vähenemist valgusdioodvalgustussüsteemi ja võrdlusalusena kasutatavate halogeenlampidega tehtud mõõtmiste põhjal, kasutades käesolevas lisas määratletud katsemetoodikat. Kui CO2 heite vähenemine on väiksem kui rakendusmääruse (EL) nr 427/2014 artikli 9 lõikes 1 määratletud miinimummäär, kohaldatakse kõnealuse määruse artikli 11 lõike 2 teist lõiku.

---

(1)  (1) ELT L 4, 7.1.2012, lk 17, (2) ELT L 213, 18.7.2014, lk 1, (3) ELT L 285, 30.9.2014, lk 1, (4) ELT L 250, 22.8.2014, lk 1, (5) ELT L 237, 8.8.2014, lk 1, (6) ELT L 148, 12.6.2010, lk 55, (7) ELT L 323, 6.12.2011, lk 46, (8) ELT L 164, 30.6.2010, lk 69, (9) ELT L 302, 28.11.2018, lk 114, (10) ELT L 250, 22.8.2014, lk 67, (11) ELT L 89, 25.3.2014, lk 101, (12) ELT L 222, 24.8.2010, lk 1.

(*1)  Aktiveerimiskiirust tuleb kontrollida iga sõiduki taotluse puhul vastavalt UNECE eeskirja nr 48 6. jaotise punkti 6.22 alapunktidele 6.22.7.4.1 (klass C), 6.22.7.4.2 (klass V), 6.22.7.4.3 (klass E) ja 6.22.7.4.4 (klass W).

---

KODU- JA TÖÖKORRAD

| 27.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 279/15 |
| --- | --- | --- | --- |

27.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 279/15

---

EUROOPA VARJUPAIGAKÜSIMUSTE TUGIAMETI HALDUSNÕUKOGU OTSUS nr 64,

6. juuli 2020,

millega võetakse vastu andmesubjektide teatavate õiguste piiramist käsitlevad sise-eeskirjad seoses isikuandmete töötlemisega EASO tegevuse raames

EUROOPA VARJUPAIGAKÜSIMUSTE TUGIAMETI (edaspidi EASO) HALDUSNÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ, (1) eriti selle artiklit 25,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta määrust (EL) nr 439/2010, millega luuakse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet, (2) eriti selle artikli 29,

võttes arvesse Euroopa Andmekaitseinspektori 20. mai 2020. aasta arvamust ja Euroopa Andmekaitseinspektori suuniseid uue määruse artikli 25 ja sise-eeskirjade kohta,

pärast konsulteerimist personalikomiteega,

ning arvestades järgmist:

| (1) | EASO tegutseb kooskõlas määrusega (EL) nr 439/10. |
| --- | --- |

(1)

EASO tegutseb kooskõlas määrusega (EL) nr 439/10.

| (2) | Kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõikega 1 peaksid määruse artiklite 14–21, 35 ja 36 ning artikli 4 kohaldamise piirangud (kuivõrd nende sätted vastavad artiklites 14–21 sätestatud õigustele ja kohustustele) põhinema EASO vastuvõetavatel sise-eeskirjadel, kui need ei põhine aluslepingute alusel vastuvõetud õigusaktidel. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõikega 1 peaksid määruse artiklite 14–21, 35 ja 36 ning artikli 4 kohaldamise piirangud (kuivõrd nende sätted vastavad artiklites 14–21 sätestatud õigustele ja kohustustele) põhinema EASO vastuvõetavatel sise-eeskirjadel, kui need ei põhine aluslepingute alusel vastuvõetud õigusaktidel.

| (3) | Sise-eeskirju, sealhulgas piirangu vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamise sätteid, ei tohiks kohaldada, kui andmesubjekti õiguste piiramine põhineb aluslepingute alusel vastu võetud õigusaktil. |
| --- | --- |

(3)

Sise-eeskirju, sealhulgas piirangu vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamise sätteid, ei tohiks kohaldada, kui andmesubjekti õiguste piiramine põhineb aluslepingute alusel vastu võetud õigusaktil.

| (4) | Täites oma kohustusi seoses andmesubjekti õigustega vastavalt määrusele (EL) 2018/1725, kaalub EASO, kas mõni määruses sätestatud eranditest on kohaldatav. |
| --- | --- |

(4)

Täites oma kohustusi seoses andmesubjekti õigustega vastavalt määrusele (EL) 2018/1725, kaalub EASO, kas mõni määruses sätestatud eranditest on kohaldatav.

| (5) | EASO võib oma haldustegevuse raames läbi viia haldusjuurdlusi, distsiplinaarmenetlusi, OLAFile teatatavate võimalike rikkumisjuhtumitega seotud eeltoiminguid, menetleda rikkumisest teatamise juhtumeid, menetleda (ametlikke ja mitteametlikke) ahistamismenetlusi, menetleda asutusesiseseid ja -väliseid kaebusi, teha siseauditeid, viia läbi andmekaitseametniku uurimisi kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 45 lõikega 2 ning teha ametisiseseid (IT-)turbekontrolle ja menetleda töötajate taotlusi oma tervisekaardiga tutvumiseks.
  EASO töötleb mitmesuguste kategooriate andmeid, sealhulgas nn kindlaid andmeid (objektiivsed andmed, näiteks identifitseerimisandmed, kontaktandmed, kutsetegevuse andmed, haldusandmed, konkreetsetest allikatest saadud andmed, elektroonilise side andmed ja liiklusandmed) ja/või nn pehmeid andmeid (juhtumiga seotud subjektiivsed andmed, näiteks õiguslikud põhjendused, käitumisteave, hindamised, andmed tegevuse ja käitumise kohta ning andmed, mis on seotud või ilmnenud seoses menetluse või toimingu reguleerimisesemega). |
| --- | --- |

(5)

EASO võib oma haldustegevuse raames läbi viia haldusjuurdlusi, distsiplinaarmenetlusi, OLAFile teatatavate võimalike rikkumisjuhtumitega seotud eeltoiminguid, menetleda rikkumisest teatamise juhtumeid, menetleda (ametlikke ja mitteametlikke) ahistamismenetlusi, menetleda asutusesiseseid ja -väliseid kaebusi, teha siseauditeid, viia läbi andmekaitseametniku uurimisi kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 45 lõikega 2 ning teha ametisiseseid (IT-)turbekontrolle ja menetleda töötajate taotlusi oma tervisekaardiga tutvumiseks.

EASO töötleb mitmesuguste kategooriate andmeid, sealhulgas nn kindlaid andmeid (objektiivsed andmed, näiteks identifitseerimisandmed, kontaktandmed, kutsetegevuse andmed, haldusandmed, konkreetsetest allikatest saadud andmed, elektroonilise side andmed ja liiklusandmed) ja/või nn pehmeid andmeid (juhtumiga seotud subjektiivsed andmed, näiteks õiguslikud põhjendused, käitumisteave, hindamised, andmed tegevuse ja käitumise kohta ning andmed, mis on seotud või ilmnenud seoses menetluse või toimingu reguleerimisesemega).

| (6) | EASO, keda esindab tegevdirektor, tegutseb vastutava töötlejana olenemata vastutava töötleja rolli edasisest delegeerimisest EASO, et kajastada konkreetsete isikuandmete töötlustoimingutega seotud tegevuskohustusi. |
| --- | --- |

(6)

EASO, keda esindab tegevdirektor, tegutseb vastutava töötlejana olenemata vastutava töötleja rolli edasisest delegeerimisest EASO, et kajastada konkreetsete isikuandmete töötlustoimingutega seotud tegevuskohustusi.

| (7) | Isikuandmeid säilitatakse turvaliselt elektroonilises keskkonnas või paberil, välistades andmete kuritarvituse või ebaseadusliku juurdepääsu või andmete edastamise teadmisvajaduseta isikutele. Töödeldud isikuandmeid ei säilitata kauem, kui on vaja ja asjakohane eesmärgil, milleks andmeid töödeldakse, ning isikuandmete kaitse teadetes või EASO dokumentides määratud ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

(7)

Isikuandmeid säilitatakse turvaliselt elektroonilises keskkonnas või paberil, välistades andmete kuritarvituse või ebaseadusliku juurdepääsu või andmete edastamise teadmisvajaduseta isikutele. Töödeldud isikuandmeid ei säilitata kauem, kui on vaja ja asjakohane eesmärgil, milleks andmeid töödeldakse, ning isikuandmete kaitse teadetes või EASO dokumentides määratud ajavahemiku jooksul.

| (8) | Sise-eeskirju peaks kohaldama kõigile andmetöötlustoimingutele, mida EASO teeb haldusjuurdlustes, distsiplinaarmenetlustes, OLAFile teatatavate võimalike rikkumisjuhtumitega seotud eeltoimingutes, rikkumisest teatamise menetlustes, ahistamisjuhtumite (ametlikes ja mitteametlikes) menetlustes, asutusesiseste ja -väliste kaebuste menetlustes, siseauditites, andmekaitseametniku uurimistes kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 45 lõikega 2, (IT-)turbekontrollides, millega tegeldakse asutusesiseselt või -väliselt (nt CERT-EU), ning töötajate tervisekaardiga tutvumise taotluste menetlemisel. |
| --- | --- |

(8)

Sise-eeskirju peaks kohaldama kõigile andmetöötlustoimingutele, mida EASO teeb haldusjuurdlustes, distsiplinaarmenetlustes, OLAFile teatatavate võimalike rikkumisjuhtumitega seotud eeltoimingutes, rikkumisest teatamise menetlustes, ahistamisjuhtumite (ametlikes ja mitteametlikes) menetlustes, asutusesiseste ja -väliste kaebuste menetlustes, siseauditites, andmekaitseametniku uurimistes kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 45 lõikega 2, (IT-)turbekontrollides, millega tegeldakse asutusesiseselt või -väliselt (nt CERT-EU), ning töötajate tervisekaardiga tutvumise taotluste menetlemisel.

| (9) | Sise-eeskirju peaks kohaldama andmetöötlustoimingutele, mida tehakse enne eespool nimetatud menetluste algust, nende ajal ning menetlustulemuste järelmeetmete kontrollimisel. Samuti peaks need hõlmama abi ja koostööd, mida EASO pakub liikmesriikide ametiasutustele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele väljaspool oma haldusjuurdlusi. |
| --- | --- |

(9)

Sise-eeskirju peaks kohaldama andmetöötlustoimingutele, mida tehakse enne eespool nimetatud menetluste algust, nende ajal ning menetlustulemuste järelmeetmete kontrollimisel. Samuti peaks need hõlmama abi ja koostööd, mida EASO pakub liikmesriikide ametiasutustele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele väljaspool oma haldusjuurdlusi.

| (10) | Sise-eeskirjade kohaldamise juhtudel peab EASO põhjendama, miks on piirangud demokraatlikus ühiskonnas proportsionaalsed ja rangelt vajalikud, ning järgima põhiõiguste ja -vabaduste põhiolemust. |
| --- | --- |

(10)

Sise-eeskirjade kohaldamise juhtudel peab EASO põhjendama, miks on piirangud demokraatlikus ühiskonnas proportsionaalsed ja rangelt vajalikud, ning järgima põhiõiguste ja -vabaduste põhiolemust.

| (11) | Selle raames on EASO kohustatud järgima nimetatud menetlustes võimalikult suurel määral andmesubjektide põhiõigusi, eelkõige õigust saada teavet, õigust tutvuda andmetega, õigust andmete parandamisele, kustutamisele, töötlemise piiramisele, andmesubjekti õigust isikuandmetega seotud rikkumisest teavitamisele ning side konfidentsiaalsusele, nagu on sätestatud määruses (EL) 2018/1725. |
| --- | --- |

(11)

Selle raames on EASO kohustatud järgima nimetatud menetlustes võimalikult suurel määral andmesubjektide põhiõigusi, eelkõige õigust saada teavet, õigust tutvuda andmetega, õigust andmete parandamisele, kustutamisele, töötlemise piiramisele, andmesubjekti õigust isikuandmetega seotud rikkumisest teavitamisele ning side konfidentsiaalsusele, nagu on sätestatud määruses (EL) 2018/1725.

| (12) | EASO võib siiski olla kohustatud piirama andmesubjektile antavat teavet ja muid andmesubjekti õigusi, et kaitsta eelkõige oma uurimisi, muude ametiasutuste uurimisi ja menetlusi ning oma uurimiste või muude menetlustega seotud teiste isikute õigusi. |
| --- | --- |

(12)

EASO võib siiski olla kohustatud piirama andmesubjektile antavat teavet ja muid andmesubjekti õigusi, et kaitsta eelkõige oma uurimisi, muude ametiasutuste uurimisi ja menetlusi ning oma uurimiste või muude menetlustega seotud teiste isikute õigusi.

| (13) | EASO peaks regulaarselt kontrollima, et piiramise aluseks olevad tingimused kehtivad, ning piirangu tühistama, kui need enam ei kehti. |
| --- | --- |

(13)

EASO peaks regulaarselt kontrollima, et piiramise aluseks olevad tingimused kehtivad, ning piirangu tühistama, kui need enam ei kehti.

| (14) | Vastutav töötleja peaks teavitama andmekaitseametnikku piirangu kohaldamise ja järgnevate läbivaatamiste ajal ning kaasama ta kogu menetlusse kuni piirangu tühistamiseni, |
| --- | --- |

(14)

Vastutav töötleja peaks teavitama andmekaitseametnikku piirangu kohaldamise ja järgnevate läbivaatamiste ajal ning kaasama ta kogu menetlusse kuni piirangu tühistamiseni,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1.   Käesoleva otsusega sätestatakse eeskirjad tingimuste kohta, mille alusel EASO võib lõikes 2 nimetatud menetluste raames piirata määruse (EL) 2018/1725 artiklites 14–21, 35 ja 36 ning artiklis 4 sätestatud õiguste kohaldamist kooskõlas selle määruse artikliga 25.

2.   EASO haldustegevuse raames kohaldatakse käesolevat otsust isikuandmete töötlustoimingutele, mida amet teeb järgmisel eesmärgil: haldusjuurdlused, distsiplinaarmenetlused, OLAFile teatatavate võimalike rikkumisjuhtumitega seotud eeltoimingud, rikkumisest teatamise juhtumid, (ametlikud ja mitteametlikud) ahistamismenetlused, asutusesiseste ja -väliste kaebuste menetlemine, siseauditite tegemine, määruse (EL) 2018/1725 artikli 45 lõike 2 kohased andmekaitseametniku uurimised ning (IT-)turbekontrollid, millega tegeldakse asutusesiseselt või -väliselt (nt CERT-EU), ning töötajate tervisekaardiga tutvumise taotluste menetlemine.

3.   Nimetatud andmete kategooriad on nn kindlad andmed (objektiivsed andmed, näiteks identifitseerimisandmed, kontaktandmed, kutsetegevuse andmed, haldusandmed, konkreetsetest allikatest saadud andmed, elektroonilise side ja andmeliikluse andmed) ja/või nn pehmed andmed (juhtumiga seotud subjektiivsed andmed, näiteks õiguslikud põhjendused, käitumisteave, hinnangud, ametialase tulemuslikkuse ja käitumise andmed ning andmed, mis on seotud või esitatud seoses menetluse või toimingu esemega).

4.   Täites oma kohustusi seoses andmesubjekti õigustega vastavalt määrusele (EL) 2018/1725, kaalub EASO, kas mõni määruses sätestatud eranditest on kohaldatav.

5.   Käesolevas otsuses sätestatud tingimuste alusel võidakse kohaldada piiranguid järgmiste õiguste suhtes: andmesubjekti õigus saada teavet, õigus tutvuda andmetega, õigus andmete parandamisele, kustutamisele, töötlemise piiramisele, andmesubjekti õigus olla teavitatud isikuandmetega seotud rikkumisest ning elektroonilise side konfidentsiaalsus.

Artikkel 2

Vastutava töötleja kirjeldus ja kaitsemeetmed

1.   EASO kehtestab andmete kuritarvituste või ebaseadusliku juurdepääsu või edastamise vältimiseks järgmised kaitsemeetmed:

| a) | paberdokumente säilitatakse turvakappides ning neile on juurdepääs ainult volitatud töötajatel; |
| --- | --- |

a)

paberdokumente säilitatakse turvakappides ning neile on juurdepääs ainult volitatud töötajatel;

| b) | kõiki elektroonilisi andmeid säilitatakse turvalises IT-rakenduses kooskõlas EASO turbestandarditega ning elektroonilistes erikaustades, millele on juurdepääs ainult volitatud töötajatel; asjakohased juurdepääsutasemed antakse individuaalselt; |
| --- | --- |

b)

kõiki elektroonilisi andmeid säilitatakse turvalises IT-rakenduses kooskõlas EASO turbestandarditega ning elektroonilistes erikaustades, millele on juurdepääs ainult volitatud töötajatel; asjakohased juurdepääsutasemed antakse individuaalselt;

| c) | juurdepääs EASO IT-keskkonnale toimub ühekordse sisselogimissüsteemi kaudu ning on automaatselt ühendatud kasutajatunnuse ja salasõnaga; e-dokumente hoitakse turvaliselt, et kaitsta neis sisalduvate andmete konfidentsiaalsust ja privaatsust; |
| --- | --- |

c)

juurdepääs EASO IT-keskkonnale toimub ühekordse sisselogimissüsteemi kaudu ning on automaatselt ühendatud kasutajatunnuse ja salasõnaga; e-dokumente hoitakse turvaliselt, et kaitsta neis sisalduvate andmete konfidentsiaalsust ja privaatsust;

| d) | kõigil isikutel, kellel on juurdepääs andmetele, on konfidentsiaalsuskohustus; |
| --- | --- |

d)

kõigil isikutel, kellel on juurdepääs andmetele, on konfidentsiaalsuskohustus;

2.   Andmetöötlustoimingute vastutav töötleja on EASO, keda esindab tegevdirektor, kes võib vastutava töötleja ülesande delegeerida. Juhtudel, kui tegevdirektori suhtes tuleb kohaldada haldusuurimist, distsiplinaarmenetlust või sisejuurdlust, esindab EASO-d vastutava töötlejana haldusnõukogu (tegevdirektori ametisse nimetava asutusena). Andmesubjekte teavitatakse delegeeritud vastutavast töötlejast EASO veebilehel ja sisevõrgus avaldatud isikuandmete kaitse teadete või dokumentide kaudu.

3.   Käesoleva otsuse artikli 1 lõikes 3 nimetatud isikuandmeid ei säilitata kauem, kui see on vajalik ja asjakohane andmete töötlemise eesmärgil. Ühelgi juhul ei ületa säilitamisperiood käesoleva otsuse artikli 3 lõikes 3 nimetatud isikuandmete kaitse teadetes või dokumentides täpsustatud perioodi.

4.   Kui EASO kaalub piirangu kohaldamist, arvestatakse riski andmesubjekti õigustele ja vabadustele, eriti riski muude andmesubjektide õigustele ja vabadustele, ning EASO juurdluste või menetluste tõhususe vähendamise riski, eriti seoses asitõendite hävitamisega. Riskid andmesubjektide õigustele ja vabadustele on seotud peamiselt, ent mitte ainult, maineriskidega ning kaitse ja ärakuulamise õiguse kahjustamise riskidega.

Artikkel 3

Piirangud

1.   EASO võib mis tahes piirangut kohaldada üksnes ühel või mitmel määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktides a–i loetletud põhjusel. Käesoleva otsuse artikli 1 lõikes 2 osutatud isikuandmete töötlemise eesmärkide raames võivad piirangud eelkõige põhineda järgmistel alustel:

| a) | haldusjuurdluste ja distsiplinaarmenetluste läbiviimisel võivad piirangud põhineda määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktidel b, c, g ja h; |
| --- | --- |

a)

haldusjuurdluste ja distsiplinaarmenetluste läbiviimisel võivad piirangud põhineda määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktidel b, c, g ja h;

| b) | OLAFile teatatavate võimalike rikkumisjuhtumitega seotud eeltoimingute korral võivad piirangud põhineda määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktidel b, c, f, g ja h; |
| --- | --- |

b)

OLAFile teatatavate võimalike rikkumisjuhtumitega seotud eeltoimingute korral võivad piirangud põhineda määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktidel b, c, f, g ja h;

| c) | rikkumisest teatamise menetlustes võivad piirangud põhineda määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktidel b, c, f, g ja h; |
| --- | --- |

c)

rikkumisest teatamise menetlustes võivad piirangud põhineda määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktidel b, c, f, g ja h;

| d) | (ametlikes ja mitteametlikes) ahistamismenetlustes võivad piirangud põhineda määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktidel b, f, h ja i; |
| --- | --- |

d)

(ametlikes ja mitteametlikes) ahistamismenetlustes võivad piirangud põhineda määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktidel b, f, h ja i;

| e) | asutusesiseste ja -väliste kaebuste menetlemisel võivad piirangud põhineda määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktidel c, e, g ja h; |
| --- | --- |

e)

asutusesiseste ja -väliste kaebuste menetlemisel võivad piirangud põhineda määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktidel c, e, g ja h;

| f) | siseauditite korral võivad piirangud põhineda määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktidel c, g ja h; |
| --- | --- |

f)

siseauditite korral võivad piirangud põhineda määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktidel c, g ja h;

| g) | andmekaitseametniku uurimistes, mis on kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 45 lõikega 2, võivad piirangud põhineda selle määruse artikli 25 lõike 1 punktidel c, g ja h; |
| --- | --- |

g)

andmekaitseametniku uurimistes, mis on kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 45 lõikega 2, võivad piirangud põhineda selle määruse artikli 25 lõike 1 punktidel c, g ja h;

| h) | IT-turbekontrollide korral, millega tegeldakse asutusesiseselt või -väliselt (nt CERT-EU), võivad piirangud põhineda määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktidel c, d, g ja h; |
| --- | --- |

h)

IT-turbekontrollide korral, millega tegeldakse asutusesiseselt või -väliselt (nt CERT-EU), võivad piirangud põhineda määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktidel c, d, g ja h;

| i) | töötajate tervisekaardiga tutvumise taotluste menetlemisel võivad piirangud põhineda määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktil h. |
| --- | --- |

i)

töötajate tervisekaardiga tutvumise taotluste menetlemisel võivad piirangud põhineda määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktil h.

2.   Eespool lõikes 1 kirjeldatud eesmärkide erirakendusena võib EASO piirata käesoleva otsuse artikli 1 lõikes 5 osutatud õigusi järgmistel asjaoludel:

| a) | kui mõnel muul liidu institutsioonil, organil või asutusel on õigus piirata nende õiguste järgimist määruse (EL) 2018/1725 artiklis 25 osutatud muude õigusaktide alusel või kooskõlas selle määruse IX peatükiga või nende asutamisaktidega ning kui liidu asjaomase institutsiooni, organi või asutuse seatud piirangu eesmärk satuks ohtu, kui EASO ei kohaldaks samade isikuandmete suhtes samaväärset piirangut; |
| --- | --- |

a)

kui mõnel muul liidu institutsioonil, organil või asutusel on õigus piirata nende õiguste järgimist määruse (EL) 2018/1725 artiklis 25 osutatud muude õigusaktide alusel või kooskõlas selle määruse IX peatükiga või nende asutamisaktidega ning kui liidu asjaomase institutsiooni, organi või asutuse seatud piirangu eesmärk satuks ohtu, kui EASO ei kohaldaks samade isikuandmete suhtes samaväärset piirangut;

| b) | kui liikmesriigi pädeval asutusel on õigus piirata nende õiguste järgimist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/679 (3) artiklis 23 osutatud õigusaktide alusel või selliste meetmete alusel, millega võetakse liikmesriigi õigusesse üle Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/680 (4) artikli 13 lõige 3, artikli 15 lõige 3 või artikli 16 lõige 3, ning kui asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse seatud piirangu eesmärk satuks ohtu, kui EASO ei kohaldaks samade isikuandmete suhtes samaväärset piirangut; |
| --- | --- |

b)

kui liikmesriigi pädeval asutusel on õigus piirata nende õiguste järgimist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/679 (3) artiklis 23 osutatud õigusaktide alusel või selliste meetmete alusel, millega võetakse liikmesriigi õigusesse üle Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/680 (4) artikli 13 lõige 3, artikli 15 lõige 3 või artikli 16 lõige 3, ning kui asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse seatud piirangu eesmärk satuks ohtu, kui EASO ei kohaldaks samade isikuandmete suhtes samaväärset piirangut;

| c) | kui nende õiguste järgimine võiks kahjustada EASO koostööd kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega tema ülesannete täitmisel. |
| --- | --- |

c)

kui nende õiguste järgimine võiks kahjustada EASO koostööd kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega tema ülesannete täitmisel.

Enne esimese lõigu punktides a ja b viidatud asjaoludel piirangute kohaldamist konsulteerib EASO liidu asjaomase institutsiooni, organi või asutusega või liikmesriigi pädeva asutusega, v.a juhul, kui EASO on selge, et piirangu kohaldamine on ette nähtud mõne neis punktides nimetatud õigusaktiga.

3.   EASO lisab määruse (EL) 2018/1725 artikli 31 tähenduses isikuandmete kaitse teadetesse või dokumentidesse, mis avaldatakse EASO veebilehel ja sisevõrgus ning millega teavitatakse andmesubjekte nende õigustest asjaomase menetluse raames, nende õiguste võimaliku piiramise teabe. Teabes selgitatakse, mis õigusi võidakse piirata, piirangu põhjusi ja võimalikku kestust.

Ilma et see piiraks artikli 5 lõike 2 sätete kohaldamist, teavitab EASO, kui see on proportsionaalne, põhjendamatu viivituseta ja kirjalikult individuaalselt kõiki andmesubjekte, keda peetakse konkreetse andmetöötlustoiminguga seotud isikuteks, nende õigustest seoses praeguste või tulevaste piirangutega.

4.   Kõik piirangud peavad olema vajalikud ja proportsionaalsed, võttes arvesse riski andmesubjektide õigustele ja vabadustele, ning järgima põhiõiguste ja -vabaduste põhiolemust demokraatlikus ühiskonnas.

5.   Kui piirangu kohaldamist kaalutakse, tehakse käesolevate eeskirjade alusel vajalikkuse ja proportsionaalsuse kontroll. Kooskõlas vastutuse põhimõttega dokumenteeritakse hindamine igal üksikjuhul eraldi ametisiseses hindamisteatises.

6.   Piirangud tühistatakse kohe, kui nende aluseks olnud tingimused enam ei kehti, eelkõige kui piiratud õiguse järgimine ei tühistaks enam kehtestatud piirangu mõju või kahjustaks muude andmesubjektide õigusi või vabadusi.

Artikkel 4

Läbivaatamine andmekaitseametniku poolt

1.   EASO andmekaitseametnikku teavitatakse põhjendamatu viivituseta, kui vastutav töötleja piirab kooskõlas käesoleva otsusega andmesubjektide õiguste kohaldamist või pikendab piirangut. Vastutav töötleja annab andmekaitseametnikule juurdepääsu piirangu vajalikkuse ja proportsionaalsuse hinnangut sisaldavale dokumendile ning märgib dokumendis andmekaitseametniku teavitamise kuupäeva. Andmekaitseametnik osaleb menetluses kogu selle kestuse vältel, kuni piirangud on tühistatud.

2.   Andmekaitseametnik võib esitada vastutavale töötlejale kirjaliku taotluse piirangute kohaldamise läbivaatamiseks. Vastutav töötleja teavitab andmekaitseametnikku kirjalikult taotletud läbivaatamise tulemustest.

3.   Vastutav töötleja teavitab andmekaitseametnikku, kui piirangud tühistatakse.

Artikkel 5

Andmesubjekti teabe saamise õiguse piiramine

1.   Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ja käesolevas otsuses ettenähtud tingimustel võib vastutav töötleja piirata andmesubjekti õigust saada teavet järgmiste andmetöötlustoimingute kontekstis:

| a) | haldusjuurdluste ja distsiplinaarmenetluste läbiviimine; |
| --- | --- |

a)

haldusjuurdluste ja distsiplinaarmenetluste läbiviimine;

| b) | OLAFile teatatavate võimalike rikkumisjuhtumitega seotud eeltoimingud; |
| --- | --- |

b)

OLAFile teatatavate võimalike rikkumisjuhtumitega seotud eeltoimingud;

| c) | rikkumisest teatamise menetlused; |
| --- | --- |

c)

rikkumisest teatamise menetlused;

| d) | ametlikud ja mitteametlikud ahistamisjuhtumite menetlused; |
| --- | --- |

d)

ametlikud ja mitteametlikud ahistamisjuhtumite menetlused;

| e) | asutusesiseste ja -väliste kaebuste menetlemine; |
| --- | --- |

e)

asutusesiseste ja -väliste kaebuste menetlemine;

| f) | siseauditid; |
| --- | --- |

f)

siseauditid;

| g) | andmekaitseametniku tehtavad uurimised kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 45 lõikega 2; |
| --- | --- |

g)

andmekaitseametniku tehtavad uurimised kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 45 lõikega 2;

| h) | (IT)-turbekontrollid, millega tegeldakse asutusesiseselt või -väliselt (nt CERT-EU). |
| --- | --- |

h)

(IT)-turbekontrollid, millega tegeldakse asutusesiseselt või -väliselt (nt CERT-EU).

2.   Kui EASO piirab täielikult või osaliselt vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artiklitele 14–16 andmesubjektide õigust saada teavet, dokumenteerib ta piirangu kehtestamise põhjused ja õigusliku(d) aluse(d) kooskõlas käesoleva otsuse artikliga 3, sh piirangu vajalikkuse ja proportsionaalsuse hinnangu.

Dokumenteeritud teave ning vajaduse korral ka asjakohaseid faktilisi ja õiguslikke asjaolusid sisaldavad dokumendid registreeritakse. Nõudmisel tehakse need kättesaadavaks Euroopa Andmekaitseinspektorile.

3.   Lõikes 2 nimetatud piirangut kohaldatakse seni, kuni kehtivad selle kohaldamise põhjused.

Kui piirangu põhjused enam ei kehti, teeb EASO andmesubjektidele teatavaks piirangu kohaldamise peamised põhjused. Samal ajal teavitab EASO andmesubjekti õigusest esitada mistahes ajal kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile või pöörduda Euroopa Liidu Kohtusse.

EASO vaatab piirangu kohaldamise läbi iga kuue kuu tagant pärast selle vastuvõtmist ning asjaomase päringu, menetluse või uurimise lõpetamise korral. Pärast seda jälgib vastutav töötleja iga kuue kuu tagant piirangu kohaldamise vajalikkust. Artikli 3 lõikes 5 osutatud vajalikkuse ja proportsionaalsuse kontroll viiakse läbi ka iga korrapärase läbivaatamise käigus pärast seda, kui on hinnatud, kas piirangu faktilised ja õiguslikud põhjused endiselt kehtivad.

Artikkel 6

Andmesubjekti juurdepääsuõiguse piiramine

1.   Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ja käesolevas otsuses ettenähtud tingimustel võib vastutav töötleja piirata andmesubjekti juurdepääsuõigust järgmiste andmetöötlustoimingute kontekstis, kui see on vajalik ja proportsionaalne:

| a) | haldusjuurdluste ja distsiplinaarmenetluste läbiviimine; |
| --- | --- |

a)

haldusjuurdluste ja distsiplinaarmenetluste läbiviimine;

| b) | OLAFile teatatavate võimalike rikkumisjuhtumitega seotud eeltoimingud; |
| --- | --- |

b)

OLAFile teatatavate võimalike rikkumisjuhtumitega seotud eeltoimingud;

| c) | rikkumisest teatamise menetlused; |
| --- | --- |

c)

rikkumisest teatamise menetlused;

| d) | ametlike ja mitteametlike ahistamisjuhtumite menetlused; |
| --- | --- |

d)

ametlike ja mitteametlike ahistamisjuhtumite menetlused;

| e) | asutusesiseste ja -väliste kaebuste menetlemine; |
| --- | --- |

e)

asutusesiseste ja -väliste kaebuste menetlemine;

| f) | siseauditid; |
| --- | --- |

f)

siseauditid;

| g) | andmekaitseametniku tehtavad uurimised kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 45 lõikega 2; |
| --- | --- |

g)

andmekaitseametniku tehtavad uurimised kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 45 lõikega 2;

| h) | (IT-)turbekontrollid, millega tegeldakse asutusesiseselt või -väliselt (nt CERT-EU); |
| --- | --- |

h)

(IT-)turbekontrollid, millega tegeldakse asutusesiseselt või -väliselt (nt CERT-EU);

| i) | töötajate tervisekaardiga tutvumise taotluste menetlemine. |
| --- | --- |

i)

töötajate tervisekaardiga tutvumise taotluste menetlemine.

Kui andmesubjektid taotlevad juurdepääsu oma isikuandmetele, mida töödeldakse seoses ühe või mitme konkreetse juhtumiga, või konkreetsele isikuandmete töötlemise toimingule kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikliga 17, piirdub EASO taotluse hindamisel üksnes nende isikuandmetega.

2.   Kui EASO piirab täielikult või osaliselt määruse (EL) 2018/1725 artiklis 17 sätestatud andmetega tutvumise õigust, teeb ta järgmist:

| a) | teatab oma vastuses andmesubjekti taotlusele piirangu kehtestamisest, selle peamistest põhjustest ning võimalusest esitada kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile või pöörduda Euroopa Liidu Kohtusse; |
| --- | --- |

a)

teatab oma vastuses andmesubjekti taotlusele piirangu kehtestamisest, selle peamistest põhjustest ning võimalusest esitada kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile või pöörduda Euroopa Liidu Kohtusse;

| b) | dokumenteerib sisehindamisteates piirangu põhjused, sealhulgas piirangu vajalikkuse ja proportsionaalsuse hinnangu ning piirangu kestuse. |
| --- | --- |

b)

dokumenteerib sisehindamisteates piirangu põhjused, sealhulgas piirangu vajalikkuse ja proportsionaalsuse hinnangu ning piirangu kestuse.

Töötajate tervisekaardiga tutvumise õiguse piirangud puudutavad üksnes töötajate taotlusi vahetult tutvuda psühholoogiliste või psühhiaatriliste terviseandmetega, kui juhtumipõhisel hindamisel ilmneb, et kaudne juurdepääs on vajalik andmesubjekti kaitseks. Selliste andmetega on võimalik tutvuda asjaomase andmesubjekti määratud arsti vahendusel. Andmesubjekti valitud arstile antakse juurdepääs kogu teabele ja kaalutlusõigus otsustada, kuidas ja mis juurdepääsu andmesubjektile pakkuda.

Kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõikega 8 võib punktis a nimetatud teabe esitamist edasi lükata, selle esitamata jätta või selle esitamisest keelduda, kui see tühistaks piirangu mõju.

EASO vaatab piirangu kohaldamise läbi iga kuue kuu tagant pärast selle vastuvõtmist ning asjaomase päringu, menetluse või uurimise lõpetamise korral.

Pärast seda jälgib vastutav töötleja iga kuue kuu tagant piirangu kohaldamise vajalikkust. Artikli 3 lõikes 5 osutatud vajalikkuse ja proportsionaalsuse kontroll viiakse läbi ka iga korrapärase läbivaatamise käigus pärast seda, kui on hinnatud, kas piirangu faktilised ja õiguslikud põhjused endiselt kehtivad.

3.   Dokumenteeritud teave ning vajaduse korral ka asjakohaseid faktilisi ja õiguslikke asjaolusid sisaldavad dokumendid registreeritakse. Nõudmisel tehakse need kättesaadavaks Euroopa Andmekaitseinspektorile.

Artikkel 7

Andmesubjekti andmete parandamise, kustutamise ja töötlemise piiramise õiguste piiramine

1.   Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ja käesolevas otsuses ettenähtud tingimustel võib vastutav töötleja piirata andmesubjekti õigusi andmeid parandada ja kustutada ning piirata nende töötlemist järgmiste andmetöötlustoimingute kontekstis, kui see on vajalik ja asjakohane:

| a) | haldusjuurdluste ja distsiplinaarmenetluste läbiviimine; |
| --- | --- |

a)

haldusjuurdluste ja distsiplinaarmenetluste läbiviimine;

| b) | OLAFile teatatavate võimalike rikkumisjuhtumitega seotud eeltoimingud; |
| --- | --- |

b)

OLAFile teatatavate võimalike rikkumisjuhtumitega seotud eeltoimingud;

| c) | rikkumisest teatamise menetlused; |
| --- | --- |

c)

rikkumisest teatamise menetlused;

| d) | ametlike ja mitteametlike ahistamisjuhtumite menetlused; |
| --- | --- |

d)

ametlike ja mitteametlike ahistamisjuhtumite menetlused;

| e) | asutusesiseste ja -väliste kaebuste menetlemine; |
| --- | --- |

e)

asutusesiseste ja -väliste kaebuste menetlemine;

| f) | siseauditid; |
| --- | --- |

f)

siseauditid;

| g) | andmekaitseametniku tehtavad uurimised kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 45 lõikega 2; |
| --- | --- |

g)

andmekaitseametniku tehtavad uurimised kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 45 lõikega 2;

| h) | (IT-)turbekontrollid, millega tegeldakse asutusesiseselt või -väliselt (nt CERT-EU); |
| --- | --- |

h)

(IT-)turbekontrollid, millega tegeldakse asutusesiseselt või -väliselt (nt CERT-EU);

2.   Kui EASO piirab osaliselt või täielikult andmesubjekti õigust andmeid parandada ja kustutada ning piirata nende töötlemist, millele on viidatud vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artiklis 18, artikli 19 lõikes 1 ja artikli 20 lõikes 1, võtab ta käesoleva otsuse artikli 6 lõikes 2 sätestatud meetmed ja registreerib asjaomased dokumendid kooskõlas artikli 6 lõikega 3.

Artikkel 8

Andmesubjekti isikuandmetega seotud rikkumisest teavitamise ning elektroonilise side konfidentsiaalsuse õiguse piiramine

1.   Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ja käesolevas otsuses ettenähtud tingimustel võib vastutav töötleja piirata andmesubjekti õigust saada teavitatud isikuandmetega seotud rikkumistest järgmiste andmetöötlustoimingute kontekstis, kui see on vajalik ja asjakohane:

| a) | haldusjuurdluste ja distsiplinaarmenetluste läbiviimine; |
| --- | --- |

a)

haldusjuurdluste ja distsiplinaarmenetluste läbiviimine;

| b) | OLAFile teatatavate võimalike rikkumisjuhtumitega seotud eeltoimingud; |
| --- | --- |

b)

OLAFile teatatavate võimalike rikkumisjuhtumitega seotud eeltoimingud;

| c) | rikkumisest teatamise menetlused; |
| --- | --- |

c)

rikkumisest teatamise menetlused;

| d) | asutusesiseste ja -väliste kaebuste menetlemine; |
| --- | --- |

d)

asutusesiseste ja -väliste kaebuste menetlemine;

| e) | siseauditid; |
| --- | --- |

e)

siseauditid;

| f) | andmekaitseametniku tehtavad uurimised kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 45 lõikega 2; |
| --- | --- |

f)

andmekaitseametniku tehtavad uurimised kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 45 lõikega 2;

| g) | (IT-)turbekontrollid, millega tegeldakse asutusesiseselt või -väliselt (nt CERT-EU). |
| --- | --- |

g)

(IT-)turbekontrollid, millega tegeldakse asutusesiseselt või -väliselt (nt CERT-EU).

2.   Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ja käesolevas otsuses ettenähtud tingimustel võib vastutav töötleja piirata elektroonilise side konfidentsiaalsuse õigust järgmiste andmetöötlustoimingute kontekstis, kui see on vajalik ja asjakohane:

| a) | haldusjuurdluste ja distsiplinaarmenetluste läbiviimine; |
| --- | --- |

a)

haldusjuurdluste ja distsiplinaarmenetluste läbiviimine;

| b) | OLAFile teatatavate võimalike rikkumisjuhtumitega seotud eeltoimingud; |
| --- | --- |

b)

OLAFile teatatavate võimalike rikkumisjuhtumitega seotud eeltoimingud;

| c) | rikkumisest teatamise menetlused; |
| --- | --- |

c)

rikkumisest teatamise menetlused;

| d) | ahistamisjuhtumite ametlikud menetlused; |
| --- | --- |

d)

ahistamisjuhtumite ametlikud menetlused;

| e) | asutusesiseste ja -väliste kaebuste menetlemine; |
| --- | --- |

e)

asutusesiseste ja -väliste kaebuste menetlemine;

| f) | (IT-)turbekontrollid, millega tegeldakse asutusesiseselt või -väliselt (nt CERT-EU). |
| --- | --- |

f)

(IT-)turbekontrollid, millega tegeldakse asutusesiseselt või -väliselt (nt CERT-EU).

3.   Kui EASO piirab andmesubjekti õigust saada teavitatud isikuandmetega seotud rikkumistest või elektroonilise side konfidentsiaalsuse õigust, millele on viidatud vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artiklites 35 ja 36, dokumenteerib ja registreerib ta piirangu põhjused kooskõlas käesoleva otsuse artikli 5 lõikega 2. Samuti kohaldatakse käesoleva otsuse artikli 5 lõiget 3.

Artikkel 9

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Valletta Harbour, 6. juuli 2020

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti nimel

haldusnõukogu esimees

David COSTELLO

---

(1)  
  ELT L 295, 21.11.2018, lk 39.

1

(2)  
  ELT L 132, 29.5.2010, lk 11.

2

(3)  . Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

3

(4)  . Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (ELT L 119, 4.5.2016, lk 89).

4

---