# Az Európai Unió L 152/2020

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 152 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 63. évfolyam2020. május 15. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 152

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

63. évfolyam2020. május 15.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/653 végrehajtási rendelete (2020. május 14.) az 540/2011/EU és az (EU) 2019/706 végrehajtási rendeletnek a karvon hatóanyag CAS-száma tekintetében történő helyesbítéséről (
  1
  ) | 1 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/654 határozata (2020. május 13.) a Németország által a kis és közepes égetőegységek tekintetében bejelentett nemzeti rendelkezésekről
  (az értesítés a C(2020) 2986. számú dokumentummal történt) | 5 |
| | * | Az Európai Központi Bank (EU) 2020/655 határozata (2020. május 5.) az Európai Központi Banknál az adatvédelemmel kapcsolatos végrehajtási szabályok elfogadásáról és az EKB/2007/1 határozat hatályon kívül helyezéséről (EKB/2020/28) | 13 |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | Az ESA–EU Vámegyüttműködési Bizottság 1/2020 határozata (2020. május 5.) az egyrészről a kelet- és dél-afrikai államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás kereteinek létrehozásáról szóló átmeneti megállapodás 1. jegyzőkönyvében megállapított származási szabályoktól a Mauritiuson a sózott barracudahal (Thyrsites atun) vonatkozásában fennálló különleges helyzet figyelembevétele érdekében történő eltérésről [2020/656] | 21 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2020/653 végrehajtási rendelete (2020. május 14.) az 540/2011/EU és az (EU) 2019/706 végrehajtási rendeletnek a karvon hatóanyag CAS-száma tekintetében történő helyesbítéséről (
  1
  )

1

1

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2020/654 határozata (2020. május 13.) a Németország által a kis és közepes égetőegységek tekintetében bejelentett nemzeti rendelkezésekről
  (az értesítés a C(2020) 2986. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2020) 2986. számú dokumentummal történt)

5

*

Az Európai Központi Bank (EU) 2020/655 határozata (2020. május 5.) az Európai Központi Banknál az adatvédelemmel kapcsolatos végrehajtási szabályok elfogadásáról és az EKB/2007/1 határozat hatályon kívül helyezéséről (EKB/2020/28)

13

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

Az ESA–EU Vámegyüttműködési Bizottság 1/2020 határozata (2020. május 5.) az egyrészről a kelet- és dél-afrikai államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás kereteinek létrehozásáról szóló átmeneti megállapodás 1. jegyzőkönyvében megállapított származási szabályoktól a Mauritiuson a sózott barracudahal (Thyrsites atun) vonatkozásában fennálló különleges helyzet figyelembevétele érdekében történő eltérésről [2020/656]

Thyrsites atun

21

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a Trichoderma reesei DSM 32338 által termelt muramidázt tartalmazó készítmény hízópulykák, tenyészpulykák, tenyészcsirkék és más tenyészbaromfifajok takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (az engedély jogosultja: DSM Nutritional Products Ltd., képviselője az Unióban: DSM Nutritional Products Sp. Z o.o) szóló, 2020. február 5-i (EU) 2020/163 bizottsági végrehajtási rendelethez ( HL L 34., 2020.2.6. ) | 25 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a Trichoderma reesei DSM 32338 által termelt muramidázt tartalmazó készítmény hízópulykák, tenyészpulykák, tenyészcsirkék és más tenyészbaromfifajok takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (az engedély jogosultja: DSM Nutritional Products Ltd., képviselője az Unióban: DSM Nutritional Products Sp. Z o.o) szóló, 2020. február 5-i (EU) 2020/163 bizottsági végrehajtási rendelethez ( HL L 34., 2020.2.6. )

Trichoderma reesei

( HL L 34., 2020.2.6. )

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2020.5.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 152/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.5.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 152/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/653 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. május 14.)

az 540/2011/EU és az (EU) 2019/706 végrehajtási rendeletnek a karvon hatóanyag CAS-száma tekintetében történő helyesbítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 20. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2019/706 bizottsági végrehajtási rendelet (2) meghosszabbította a karvon hatóanyag jóváhagyását, és e hatóanyagot felvette az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) mellékletébe. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2019/706 bizottsági végrehajtási rendelet (2) meghosszabbította a karvon hatóanyag jóváhagyását, és e hatóanyagot felvette az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) mellékletébe.

| (2) | Az (EU) 2019/706 végrehajtási rendelet hatálybalépését követően hibát észleltek a karvon hatóanyagnak az (EU) 2019/706 végrehajtási rendelet mellékleteiben szereplő CAS-számával (Vegyianyag Nyilvántartási Szolgálat nyilvántartási szám) kapcsolatban. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2019/706 végrehajtási rendelet hatálybalépését követően hibát észleltek a karvon hatóanyagnak az (EU) 2019/706 végrehajtási rendelet mellékleteiben szereplő CAS-számával (Vegyianyag Nyilvántartási Szolgálat nyilvántartási szám) kapcsolatban.

| (3) | A CAS-szám a vegyi anyag egyedi azonosítója, amely a növényvédő szerekben található hatóanyagok esetében is használatos; világszerte alkalmazzák a kereskedelmi és szabályozási tevékenységek során a vegyi anyagokra való hivatkozásként, és használata nem korlátozódik a növényvédő anyagokra. A közhasználatú nevet és az azonosító számokat tartalmazó oszlopban tévesen „karvon 244-16-8” szerepel. E specifikáció helyébe a „karvon 2244-16-8” specifikációnak kell lépnie. |
| --- | --- |

(3)

A CAS-szám a vegyi anyag egyedi azonosítója, amely a növényvédő szerekben található hatóanyagok esetében is használatos; világszerte alkalmazzák a kereskedelmi és szabályozási tevékenységek során a vegyi anyagokra való hivatkozásként, és használata nem korlátozódik a növényvédő anyagokra. A közhasználatú nevet és az azonosító számokat tartalmazó oszlopban tévesen „karvon 244-16-8” szerepel. E specifikáció helyébe a „karvon 2244-16-8” specifikációnak kell lépnie.

| (4) | A karvon hatóanyag több CAS-számmal rendelkezik. Ezek közül azonban csak egy kapott növényvédő szerként jóváhagyást. A hatóanyagokat engedélyező uniós végrehajtási jogi aktusokban említett CAS-számokat nemzetközi adatbázisok átveszik, és a hivatkozásokat a növényvédő szereknek a tagállamokban és az Unión kívül történő későbbi engedélyezése céljából használják. A 244-16-8 CAS-szám nem felel meg egyetlen meglévő regisztrált vegyi anyagnak sem; a hatóanyag ezért nem azonosítható vele megfelelően a növényvédő szerek jóváhagyása céljából. Mivel így a vegyi anyagok kezelése és kereskedelme során zavar merülhet fel az anyag azonosságával kapcsolatban, helyesbíteni kell az (EU) 2019/706 végrehajtási rendelet mellékleteiben és következésképpen az 540/2011/EU végrehajtási rendeletben említett CAS-számot. |
| --- | --- |

(4)

A karvon hatóanyag több CAS-számmal rendelkezik. Ezek közül azonban csak egy kapott növényvédő szerként jóváhagyást. A hatóanyagokat engedélyező uniós végrehajtási jogi aktusokban említett CAS-számokat nemzetközi adatbázisok átveszik, és a hivatkozásokat a növényvédő szereknek a tagállamokban és az Unión kívül történő későbbi engedélyezése céljából használják. A 244-16-8 CAS-szám nem felel meg egyetlen meglévő regisztrált vegyi anyagnak sem; a hatóanyag ezért nem azonosítható vele megfelelően a növényvédő szerek jóváhagyása céljából. Mivel így a vegyi anyagok kezelése és kereskedelme során zavar merülhet fel az anyag azonosságával kapcsolatban, helyesbíteni kell az (EU) 2019/706 végrehajtási rendelet mellékleteiben és következésképpen az 540/2011/EU végrehajtási rendeletben említett CAS-számot.

| (5) | Az egyértelműség érdekében helyénvaló az (EU) 2019/706 végrehajtási rendelet I. mellékletének új mellékletet, és az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének vonatkozó 135. bejegyzésének helyébe új bejegyzést léptetni. |
| --- | --- |

(5)

Az egyértelműség érdekében helyénvaló az (EU) 2019/706 végrehajtási rendelet I. mellékletének új mellékletet, és az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének vonatkozó 135. bejegyzésének helyébe új bejegyzést léptetni.

| (6) | Az egyértelműség, valamint a gazdasági szereplők és a végrehajtó hatóságok jogbiztonsága érdekében e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(6)

Az egyértelműség, valamint a gazdasági szereplők és a végrehajtó hatóságok jogbiztonsága érdekében e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2019/706 végrehajtási rendelet helyesbítése

Az (EU) 2019/706 végrehajtási rendelet I. melléklete e rendelet I. mellékletének megfelelően helyesbítésre kerül.

2. cikk

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet helyesbítése

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően helyesbítésre kerül.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. Május 14-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2019/706 végrehajtási rendelete (2019. május 7.) a karvon hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyása meghosszabbításáról, valamint az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (HL L 120., 2019.5.8., 11. o.).

2

(3)  A Bizottság 540/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. május 25.) az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 153., 2011.6.11., 1. o.).

3

---

I. MELLÉKLET

Az (EU) 2019/706 végrehajtási rendelet I. melléklete helyébe a következő szöveg lép:

| „Közhasználatú név, Azonosító szám | IUPAC-név | Tisztaság  (1) | Jóváhagyás dátuma | Jóváhagyás lejárta | Egyedi rendelkezések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| karvon
  2244-16-8 (d-karvon = S-karvon = (+)-karvon)
  Karvon: 602
  d-karvon: nincs | (S)-5-izopropenil-2-metil-ciklohex-2-én-1-on
  vagy
  (S)-p-menta-6,8-dién-2-on | 923 g/kg d-karvon | 2019. augusztus 1. | 2034. július 31. | Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a karvonról szóló hosszabbítási jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.
  Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:






  — | a szert kezelők védelme, gondoskodva arról, hogy a felhasználás feltételei között szerepeljen a megfelelő egyéni védőfelszerelés használata. |

„Közhasználatú név, Azonosító szám

IUPAC-név

Tisztaság  (1)

Jóváhagyás dátuma

Jóváhagyás lejárta

Egyedi rendelkezések

karvon

2244-16-8 (d-karvon = S-karvon = (+)-karvon)

Karvon: 602

d-karvon: nincs

(S)-5-izopropenil-2-metil-ciklohex-2-én-1-on

vagy

(S)-p-menta-6,8-dién-2-on

923 g/kg d-karvon

2019. augusztus 1.

2034. július 31.

Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a karvonról szóló hosszabbítási jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.

Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:

—

a szert kezelők védelme, gondoskodva arról, hogy a felhasználás feltételei között szerepeljen a megfelelő egyéni védőfelszerelés használata.

A felhasználási feltételek között adott esetben kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell. Különös figyelmet kell fordítani arra, hogy megfelelő idő teljen el a karvont tartalmazó növényvédő szerek alkalmazása és a termés betárolása között.

A kérelmezőnek megerősítő információkat kell benyújtania a Bizottsághoz, a tagállamokhoz és a Hatósághoz a következők tekintetében:

| — | a felszíni vizek ivóvíz nyerése céljából történő kitermelése esetén a vízkezelési eljárások hatása a felszíni és a felszín alatti vizekben jelen lévő szermaradékok jellegére. |
| --- | --- |

—

a felszíni vizek ivóvíz nyerése céljából történő kitermelése esetén a vízkezelési eljárások hatása a felszíni és a felszín alatti vizekben jelen lévő szermaradékok jellegére.

Az említett információkat a kérelmező köteles az azt az időpontot követő két éven belül benyújtani, amikor a Bizottság útmutatót tesz közzé a vízkezelési eljárások által a felszíni és a felszín alatti vizekben jelen lévő szermaradékok jellegére gyakorolt hatás értékelésére vonatkozóan.”

---

(1)  A hatóanyagok azonosításával és specifikációjával kapcsolatban további részletek a hosszabbítási jelentésben találhatók.”

1

---

II. MELLÉKLET

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének B. részében található táblázat karvonra vonatkozó 135. bejegyzésének helyébe a következő bejegyzés lép:

| Bejegyzés száma | Közhasználatú név, Azonosító szám | IUPAC-név | Tisztaság  (1) | Jóváhagyás dátuma | Jóváhagyás lejárta | Egyedi rendelkezések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „135 | karvon
  2244-16-8 (d-karvon = S-karvon = (+)-karvon)
  Karvon: 602
  d-karvon: nincs | (S)-5-izopropenil-2-metil-ciklohex-2-én-1-on
  vagy
  (S)-p-menta-6,8-dién-2-on | 923 g/kg d-karvon | 2019. augusztus 1. | 2034. július 31. | Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a karvonról szóló hosszabbítási jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.
  Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:






  — | a szert kezelők védelme, gondoskodva arról, hogy a felhasználás feltételei között szerepeljen a megfelelő egyéni védőfelszerelés használata. |

Bejegyzés száma

Közhasználatú név, Azonosító szám

IUPAC-név

Tisztaság  (1)

Jóváhagyás dátuma

Jóváhagyás lejárta

Egyedi rendelkezések

„135

karvon

2244-16-8 (d-karvon = S-karvon = (+)-karvon)

Karvon: 602

d-karvon: nincs

(S)-5-izopropenil-2-metil-ciklohex-2-én-1-on

vagy

(S)-p-menta-6,8-dién-2-on

923 g/kg d-karvon

2019. augusztus 1.

2034. július 31.

Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a karvonról szóló hosszabbítási jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.

Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:

—

a szert kezelők védelme, gondoskodva arról, hogy a felhasználás feltételei között szerepeljen a megfelelő egyéni védőfelszerelés használata.

A felhasználási feltételek között adott esetben kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell. Különös figyelmet kell fordítani arra, hogy megfelelő idő teljen el a karvont tartalmazó növényvédő szerek alkalmazása és a termés betárolása között.

A kérelmezőnek megerősítő információkat kell benyújtania a Bizottsághoz, a tagállamokhoz és a Hatósághoz a következők tekintetében:

| — | a felszíni vizek ivóvíz nyerése céljából történő kitermelése esetén a vízkezelési eljárások hatása a felszíni és a felszín alatti vizekben jelen lévő szermaradékok jellegére. |
| --- | --- |

—

a felszíni vizek ivóvíz nyerése céljából történő kitermelése esetén a vízkezelési eljárások hatása a felszíni és a felszín alatti vizekben jelen lévő szermaradékok jellegére.

Az említett információkat a kérelmező köteles az azt az időpontot követő két éven belül benyújtani, amikor a Bizottság útmutatót tesz közzé a vízkezelési eljárások által a felszíni és a felszín alatti vizekben jelen lévő szermaradékok jellegére gyakorolt hatás értékelésére vonatkozóan.”

---

(1)  A hatóanyagok azonosításával és specifikációjával kapcsolatban további részletek a hosszabbítási jelentésben találhatók.

1

---

HATÁROZATOK

| 2020.5.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 152/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.5.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 152/5

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/654 HATÁROZATA

(2020. május 13.)

a Németország által a kis és közepes égetőegységek tekintetében bejelentett nemzeti rendelkezésekről

(az értesítés a C(2020) 2986. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

I.   TÉNYEK ÉS ELJÁRÁS

TÉNYEK ÉS ELJÁRÁS

| (1) | 2019. november 29-én kelt levelében Németország az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 114. cikkének (4) bekezdése értelmében értesítette a Bizottságot, hogy a kis és közepes méretű égetőegységekről szóló, 2010. január 26-i német rendeletnek (1) (Verordnung über kleine und mittlere Feuerungsanlagen) (a továbbiakban: az első BImSchV) megfelelően fenn kíván tartani egyes, a szilárd tüzelésű kazánokra vonatkozó nemzeti rendelkezéseket. Németország az (EU) 2015/1189 bizottsági rendelet (2) hatálybalépését követően az emberi egészség és a környezet védelemével összefüggő okokból szükségesnek tartja ezen nemzeti rendelkezések fenntartását. |
| --- | --- |

(1)

2019. november 29-én kelt levelében Németország az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 114. cikkének (4) bekezdése értelmében értesítette a Bizottságot, hogy a kis és közepes méretű égetőegységekről szóló, 2010. január 26-i német rendeletnek (1) (Verordnung über kleine und mittlere Feuerungsanlagen) (a továbbiakban: az első BImSchV) megfelelően fenn kíván tartani egyes, a szilárd tüzelésű kazánokra vonatkozó nemzeti rendelkezéseket. Németország az (EU) 2015/1189 bizottsági rendelet (2) hatálybalépését követően az emberi egészség és a környezet védelemével összefüggő okokból szükségesnek tartja ezen nemzeti rendelkezések fenntartását.

1

2

1.   UNIÓS JOGSZABÁLYOK

UNIÓS JOGSZABÁLYOK

1.1.   AZ EUMSZ 114. CIKKÉNEK (4) ÉS (6) BEKEZDÉSE

| (2) | Az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy „ha valamely harmonizációs intézkedésnek az Európai Parlament és a Tanács, a Tanács vagy a Bizottság általi elfogadását követően egy tagállam a 36. cikkben említett lényeges követelmények alapján vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelmével kapcsolatosan szükségesnek tartja nemzeti rendelkezések fenntartását, ezekről a rendelkezésekről és a fenntartásuk indokairól értesíti a Bizottságot”. |
| --- | --- |

(2)

Az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy „ha valamely harmonizációs intézkedésnek az Európai Parlament és a Tanács, a Tanács vagy a Bizottság általi elfogadását követően egy tagállam a 36. cikkben említett lényeges követelmények alapján vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelmével kapcsolatosan szükségesnek tartja nemzeti rendelkezések fenntartását, ezekről a rendelkezésekről és a fenntartásuk indokairól értesíti a Bizottságot”.

| (3) | Az EUMSZ 114. cikke (6) bekezdésének értelmében a Bizottság a 114. cikk (4) bekezdésének értelmében vett értesítéstől számított hat hónapon belül a vonatkozó nemzeti rendelkezéseket jóváhagyja vagy elutasítja, miután ellenőrizte, hogy az érintett rendelkezések nem képezik-e önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozását, valamint hogy nem jelentenek-e akadályt a belső piac működésében. |
| --- | --- |

(3)

Az EUMSZ 114. cikke (6) bekezdésének értelmében a Bizottság a 114. cikk (4) bekezdésének értelmében vett értesítéstől számított hat hónapon belül a vonatkozó nemzeti rendelkezéseket jóváhagyja vagy elutasítja, miután ellenőrizte, hogy az érintett rendelkezések nem képezik-e önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozását, valamint hogy nem jelentenek-e akadályt a belső piac működésében.

1.2.   AZ ENERGIÁVAL KAPCSOLATOS TERMÉKEK KÖRNYEZETBARÁT TERVEZÉSÉRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEKRŐL SZÓLÓ 2009/125/EK IRÁNYELV

| (4) | A 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) olyan követelmények megállapításáról rendelkezik, amelyeknek a végrehajtási intézkedések tárgyát képező, energiával kapcsolatos termékeknek meg kell felelniük a forgalomba hozatal és/vagy használatbavétel érdekében. Ez az irányelv a nagyobb energiahatékonyság és a hatékonyabb környezetvédelem révén hozzájárul a fenntartható fejlődéshez. |
| --- | --- |

(4)

A 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) olyan követelmények megállapításáról rendelkezik, amelyeknek a végrehajtási intézkedések tárgyát képező, energiával kapcsolatos termékeknek meg kell felelniük a forgalomba hozatal és/vagy használatbavétel érdekében. Ez az irányelv a nagyobb energiahatékonyság és a hatékonyabb környezetvédelem révén hozzájárul a fenntartható fejlődéshez.

3

| (5) | A 2009/125/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése értelmében „[a] tagállamok nem tilthatják meg, nem korlátozhatják, és nem akadályozhatják egy termék területükön történő forgalomba hozatalát és használatbavételét az I. melléklet 1. részében meghatározott, az alkalmazandó végrehajtási intézkedés hatálya alá tartozó környezetbarát tervezési paraméterekkel kapcsolatos környezetbarát tervezési követelményekre történő hivatkozással abban az esetben, ha az megfelel a hatályos végrehajtási intézkedés valamennyi vonatkozó rendelkezéseinek, és az 5. cikknek megfelelően CE-jelöléssel van ellátva”. |
| --- | --- |

(5)

A 2009/125/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése értelmében „[a] tagállamok nem tilthatják meg, nem korlátozhatják, és nem akadályozhatják egy termék területükön történő forgalomba hozatalát és használatbavételét az I. melléklet 1. részében meghatározott, az alkalmazandó végrehajtási intézkedés hatálya alá tartozó környezetbarát tervezési paraméterekkel kapcsolatos környezetbarát tervezési követelményekre történő hivatkozással abban az esetben, ha az megfelel a hatályos végrehajtási intézkedés valamennyi vonatkozó rendelkezéseinek, és az 5. cikknek megfelelően CE-jelöléssel van ellátva”.

| (6) | A 2009/125/EK irányelv 6. cikkének (2) bekezdése értelmében „[a] tagállamok nem tilthatják meg, nem korlátozhatják és nem akadályozhatják az 5. cikknek megfelelően CE-jelöléssel ellátott termék területükön történő forgalomba hozatalát és használatbavételét az I. melléklet 1. részében meghatározott, az alkalmazandó végrehajtási intézkedés hatálya alá tartozó környezetbarát tervezési paraméterekkel kapcsolatos környezetbarát tervezési követelményekre történő hivatkozással abban az esetben, ha az alkalmazandó végrehajtási intézkedés értelmében nincs szükség környezetbarát tervezési követelményre”. |
| --- | --- |

(6)

A 2009/125/EK irányelv 6. cikkének (2) bekezdése értelmében „[a] tagállamok nem tilthatják meg, nem korlátozhatják és nem akadályozhatják az 5. cikknek megfelelően CE-jelöléssel ellátott termék területükön történő forgalomba hozatalát és használatbavételét az I. melléklet 1. részében meghatározott, az alkalmazandó végrehajtási intézkedés hatálya alá tartozó környezetbarát tervezési paraméterekkel kapcsolatos környezetbarát tervezési követelményekre történő hivatkozással abban az esetben, ha az alkalmazandó végrehajtási intézkedés értelmében nincs szükség környezetbarát tervezési követelményre”.

| (7) | A 2009/125/EK irányelv értelmében a környezetbarát tervezési követelmény egy termékkel vagy egy termék megtervezésével kapcsolatos minden olyan követelmény, amelynek célja a környezetvédelmi teljesítmény növelése, vagy bármely olyan információszolgáltatási követelmény, amely a termék környezetvédelmi jellemzőivel kapcsolatos. |
| --- | --- |

(7)

A 2009/125/EK irányelv értelmében a környezetbarát tervezési követelmény egy termékkel vagy egy termék megtervezésével kapcsolatos minden olyan követelmény, amelynek célja a környezetvédelmi teljesítmény növelése, vagy bármely olyan információszolgáltatási követelmény, amely a termék környezetvédelmi jellemzőivel kapcsolatos.

| (8) | A 2009/125/EK irányelv 15. cikke értelmében a végrehajtási intézkedések a környezetbarát tervezési követelményeket az I. melléklet (Az általános környezetbarát tervezési követelmények meghatározására szolgáló módszer) és II. melléklet (A különös környezetbarát tervezési követelmények meghatározására szolgáló módszer) rendelkezéseivel összhangban határozzák meg. |
| --- | --- |

(8)

A 2009/125/EK irányelv 15. cikke értelmében a végrehajtási intézkedések a környezetbarát tervezési követelményeket az I. melléklet (Az általános környezetbarát tervezési követelmények meghatározására szolgáló módszer) és II. melléklet (A különös környezetbarát tervezési követelmények meghatározására szolgáló módszer) rendelkezéseivel összhangban határozzák meg.

| (9) | Az általános környezetbarát tervezési követelmények célja a termékek környezetvédelmi teljesítményének határértékek megállapítása nélkül történő növelése, mindenekelőtt a lényeges környezetvédelmi jellemzőkre koncentrálva. A különös környezetbarát tervezési követelmények célja a termék egy kiválasztott környezetvédelmi jellemzőjének javítása. Ez a termék életciklusának különböző szakaszaiban adott anyagok felhasználásának csökkentésére vonatkozó követelmények formájában valósulhat meg. |
| --- | --- |

(9)

Az általános környezetbarát tervezési követelmények célja a termékek környezetvédelmi teljesítményének határértékek megállapítása nélkül történő növelése, mindenekelőtt a lényeges környezetvédelmi jellemzőkre koncentrálva. A különös környezetbarát tervezési követelmények célja a termék egy kiválasztott környezetvédelmi jellemzőjének javítása. Ez a termék életciklusának különböző szakaszaiban adott anyagok felhasználásának csökkentésére vonatkozó követelmények formájában valósulhat meg.

1.3.   A SZILÁRD TÜZELÉSŰ KAZÁNOK KÖRNYEZETTUDATOS TERVEZÉSÉRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEKRŐL SZÓLÓ (EU) 2015/1189 RENDELET

| (10) | Az (EU) 2015/1189 rendelet elfogadására a 2009/125/EK irányelv értelmében került sor. A 2009/125/EK irányelvben ismertetett eljárásnak megfelelően a Bizottság előkészítő vizsgálatok keretében elemezte a jellemzően háztartásokban használt, illetve kereskedelmi célú szilárd tüzelésű kazánok műszaki, környezeti és gazdasági hatásait. A Bizottság e vizsgálatok során együttműködött az érdekeltekkel és más – uniós és harmadik országbeli – érdeklődőkkel, a vizsgálatok végeztével pedig közzétette azok eredményeit. |
| --- | --- |

(10)

Az (EU) 2015/1189 rendelet elfogadására a 2009/125/EK irányelv értelmében került sor. A 2009/125/EK irányelvben ismertetett eljárásnak megfelelően a Bizottság előkészítő vizsgálatok keretében elemezte a jellemzően háztartásokban használt, illetve kereskedelmi célú szilárd tüzelésű kazánok műszaki, környezeti és gazdasági hatásait. A Bizottság e vizsgálatok során együttműködött az érdekeltekkel és más – uniós és harmadik országbeli – érdeklődőkkel, a vizsgálatok végeztével pedig közzétette azok eredményeit.

| (11) | Az (EU) 2015/1189 rendelet szempontjából a szilárd tüzelésű kazánok környezetvédelmi jellemzői közül elsősorban az üzem közbeni energiafogyasztást, valamint az üzem közben kibocsátott por, gáznemű szerves vegyületek, szén-monoxid és nitrogén-oxidok mennyiségét indokolt lényeges paraméternek tekinteni. |
| --- | --- |

(11)

Az (EU) 2015/1189 rendelet szempontjából a szilárd tüzelésű kazánok környezetvédelmi jellemzői közül elsősorban az üzem közbeni energiafogyasztást, valamint az üzem közben kibocsátott por, gáznemű szerves vegyületek, szén-monoxid és nitrogén-oxidok mennyiségét indokolt lényeges paraméternek tekinteni.

| (12) | Ennek megfelelően az (EU) 2015/1189 rendelet II. melléklete meghatároz olyan, a szilárd tüzelésű kazánok környezetbarát tervezésére vonatkozó követelményeket, amelyeket 2020. január 1-jétől teljesíteni kell, és mindenekelőtt előírja, hogy a porra vonatkozó szezonális helyiségfűtési kibocsátás az automata kazánok esetében nem lehet 40 mg/m3-nél, a kézi fűtésű kazánok esetében pedig 60 mg/m3-nél nagyobb. Ezeket a követelményeket a szilárd tüzelésű kazánoknak az optimális tüzelőanyag esetében és a további alkalmas tüzelőanyagok bármelyikének esetében egyaránt teljesíteniük kell. |
| --- | --- |

(12)

Ennek megfelelően az (EU) 2015/1189 rendelet II. melléklete meghatároz olyan, a szilárd tüzelésű kazánok környezetbarát tervezésére vonatkozó követelményeket, amelyeket 2020. január 1-jétől teljesíteni kell, és mindenekelőtt előírja, hogy a porra vonatkozó szezonális helyiségfűtési kibocsátás az automata kazánok esetében nem lehet 40 mg/m3-nél, a kézi fűtésű kazánok esetében pedig 60 mg/m3-nél nagyobb. Ezeket a követelményeket a szilárd tüzelésű kazánoknak az optimális tüzelőanyag esetében és a további alkalmas tüzelőanyagok bármelyikének esetében egyaránt teljesíteniük kell.

3

3

| (13) | A méréseket és a számítási módszertant az (EU) 2015/1189 rendelet III. melléklete határozza meg. |
| --- | --- |

(13)

A méréseket és a számítási módszertant az (EU) 2015/1189 rendelet III. melléklete határozza meg.

2.   BEJELENTETT NEMZETI RENDELKEZÉSEK

BEJELENTETT NEMZETI RENDELKEZÉSEK

| (14) | A Németország által bejelentett nemzeti rendelkezések az első BImSchV alábbi rendelkezései:






  a) | az 5. szakasz 1. pontja, amely meghatározza a porkibocsátási határértékeket és a mérési módszertant (a továbbiakban: az első rendelkezés). Ezek eltérnek az (EU) 2015/1189 rendelet értelmében 2020. január 1-jétől alkalmazandó értékektől és mérési módszertantól; |
| --- | --- | --- |

(14)

A Németország által bejelentett nemzeti rendelkezések az első BImSchV alábbi rendelkezései:

a)

az 5. szakasz 1. pontja, amely meghatározza a porkibocsátási határértékeket és a mérési módszertant (a továbbiakban: az első rendelkezés). Ezek eltérnek az (EU) 2015/1189 rendelet értelmében 2020. január 1-jétől alkalmazandó értékektől és mérési módszertantól;

| b) | a 4. szakasz 1. pontja – összefüggésben a 3. szakasszal –, amely részletesen felsorolja a tüzelőberendezésekben használható tüzelőanyagokat (a továbbiakban: a második rendelkezés). Az (EU) 2015/1189 rendelet nem tartalmaz ilyen részletes felsorolást; |
| --- | --- |

b)

a 4. szakasz 1. pontja – összefüggésben a 3. szakasszal –, amely részletesen felsorolja a tüzelőberendezésekben használható tüzelőanyagokat (a továbbiakban: a második rendelkezés). Az (EU) 2015/1189 rendelet nem tartalmaz ilyen részletes felsorolást;

| c) | az 5. szakasz 4. pontja, amelynek értelmében a szilárd tüzelésű kazánokat melegvíz-tároló tartályokkal kell ellátni (a továbbiakban: a harmadik rendelkezés). Az (EU) 2015/1189 rendelet nem tartalmaz ilyen követelményt; |
| --- | --- |

c)

az 5. szakasz 4. pontja, amelynek értelmében a szilárd tüzelésű kazánokat melegvíz-tároló tartályokkal kell ellátni (a továbbiakban: a harmadik rendelkezés). Az (EU) 2015/1189 rendelet nem tartalmaz ilyen követelményt;

| d) | a 14. szakasz és a 15. szakasz 1. pontja az új és jelentősen módosított égetőegységek ellenőrzéséről (a továbbiakban: a negyedik rendelkezés). Az (EU) 2015/1189 rendelet követelményeket határoz meg a szilárd tüzelésű kazánok forgalomba hozatalakor, de a további ellenőrzésre vonatkozóan nem tartalmaz rendelkezéseket. |
| --- | --- |

d)

a 14. szakasz és a 15. szakasz 1. pontja az új és jelentősen módosított égetőegységek ellenőrzéséről (a továbbiakban: a negyedik rendelkezés). Az (EU) 2015/1189 rendelet követelményeket határoz meg a szilárd tüzelésű kazánok forgalomba hozatalakor, de a további ellenőrzésre vonatkozóan nem tartalmaz rendelkezéseket.

3.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

| (15) | 2019. november 29-én kelt levelében Németország értesítette a Bizottságot, hogy az első BImSchV értelmében fenn kíván tartani a szilárd tüzelésű kazánokra vonatkozó nemzeti rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(15)

2019. november 29-én kelt levelében Németország értesítette a Bizottságot, hogy az első BImSchV értelmében fenn kíván tartani a szilárd tüzelésű kazánokra vonatkozó nemzeti rendelkezéseket.

| (16) | 2020. január 10-én kelt levelében a Bizottság megerősítette az értesítés kézhezvételét, és azt, hogy 2019. november 30-án, az értesítés kézhezvételét követő napon megkezdődött az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdése értelmében vett hat hónapos vizsgálati időszak. |
| --- | --- |

(16)

2020. január 10-én kelt levelében a Bizottság megerősítette az értesítés kézhezvételét, és azt, hogy 2019. november 30-án, az értesítés kézhezvételét követő napon megkezdődött az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdése értelmében vett hat hónapos vizsgálati időszak.

| (17) | A Bizottság közleményt tett közzé az értesítésről az Európai Unió Hivatalos Lapjában (4), hogy tájékoztassa az egyéb érdekelt feleket Németország nemzeti rendelkezéseiről, valamint a kérelem alátámasztására felhozott indokokról. 2020. február 6-án kelt levelében a Bizottság tájékoztatta a többi tagállamot és az EGT-államokat az értesítésről, és lehetőséget biztosított számukra és az érintettek számára, hogy azt 30 napon belül észrevételezzék. A Bizottsághoz észrevételek érkeztek Ciprustól és a Cseh Köztársaságtól, valamint érkezett egy közös levél a Deutsche Umwelthilfe e.V.-től, a ClientEarth-től, az Air Pollution & Climate Secretariattól, az Európai Környezetvédelmi Hivataltól, a Green Transition Denmarktól és az ECOS-tól. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság közleményt tett közzé az értesítésről az Európai Unió Hivatalos Lapjában (4), hogy tájékoztassa az egyéb érdekelt feleket Németország nemzeti rendelkezéseiről, valamint a kérelem alátámasztására felhozott indokokról. 2020. február 6-án kelt levelében a Bizottság tájékoztatta a többi tagállamot és az EGT-államokat az értesítésről, és lehetőséget biztosított számukra és az érintettek számára, hogy azt 30 napon belül észrevételezzék. A Bizottsághoz észrevételek érkeztek Ciprustól és a Cseh Köztársaságtól, valamint érkezett egy közös levél a Deutsche Umwelthilfe e.V.-től, a ClientEarth-től, az Air Pollution & Climate Secretariattól, az Európai Környezetvédelmi Hivataltól, a Green Transition Denmarktól és az ECOS-tól.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

4

| (18) | Ciprus nem ellenzi Németország arra vonatkozó kérelmét, hogy fenntartsák a szigorúbb nemzeti rendelkezések, és úgy véli, hogy a Németország által benyújtott indokok megalapozottak és jól dokumentáltak. Ciprus továbbá úgy véli, hogy Németország kérelmének elutasítása végül a levegő minőségének romlásához vezetne. |
| --- | --- |

(18)

Ciprus nem ellenzi Németország arra vonatkozó kérelmét, hogy fenntartsák a szigorúbb nemzeti rendelkezések, és úgy véli, hogy a Németország által benyújtott indokok megalapozottak és jól dokumentáltak. Ciprus továbbá úgy véli, hogy Németország kérelmének elutasítása végül a levegő minőségének romlásához vezetne.

| (19) | A Cseh Köztársaság kedvezően értékeli és támogatja Németország kérelmét a szilárd tüzelésű kazánok környezettudatos tervezésére vonatkozó követelményektől eltérő nemzeti rendelkezések fenntartásáról. |
| --- | --- |

(19)

A Cseh Köztársaság kedvezően értékeli és támogatja Németország kérelmét a szilárd tüzelésű kazánok környezettudatos tervezésére vonatkozó követelményektől eltérő nemzeti rendelkezések fenntartásáról.

| (20) | A (17) preambulumbekezdésben említett szervezetek közös levelükben az emberi egészség és a környezet védelme érdekében szükségesnek és arányosnak találták a német kormány kérését. |
| --- | --- |

(20)

A (17) preambulumbekezdésben említett szervezetek közös levelükben az emberi egészség és a környezet védelme érdekében szükségesnek és arányosnak találták a német kormány kérését.

| (21) | A Bizottság 2020. február 18-án kelt levelében további információkat kért Németországtól. A Bizottság ezeket az információkat egy 2020. március 4-én kelt levélben kapta meg. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság 2020. február 18-án kelt levelében további információkat kért Németországtól. A Bizottság ezeket az információkat egy 2020. március 4-én kelt levélben kapta meg.

II.   ÉRTÉKELÉS

ÉRTÉKELÉS

1.   ELFOGADHATÓSÁG

ELFOGADHATÓSÁG

| (22) | Az EUMSZ 114. cikkének (4) és (6) bekezdése szerint egy harmonizációs intézkedés elfogadását követően egy tagállam az EUMSZ 36. cikkében említett lényeges követelmények alapján vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelmével kapcsolatosan fenntarthatja szigorúbb nemzeti rendelkezéseit, amennyiben ezekről a rendelkezésekről értesíti a Bizottságot, és a Bizottság jóváhagyja az adott intézkedéseket. |
| --- | --- |

(22)

Az EUMSZ 114. cikkének (4) és (6) bekezdése szerint egy harmonizációs intézkedés elfogadását követően egy tagállam az EUMSZ 36. cikkében említett lényeges követelmények alapján vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelmével kapcsolatosan fenntarthatja szigorúbb nemzeti rendelkezéseit, amennyiben ezekről a rendelkezésekről értesíti a Bizottságot, és a Bizottság jóváhagyja az adott intézkedéseket.

| (23) | A Bizottság azon az állásponton van, hogy az EUMSZ 114. cikkének (4) és (6) bekezdése csak akkor alkalmazható, ha a nemzeti rendelkezések eltérnek egy harmonizációs intézkedés konkrét rendelkezéseitől. Ezért abban az esetben, ha a 114. cikk (4) bekezdése értelmében bejelentett rendelkezések nem egy harmonizációs intézkedés követelményeivel függnek össze, a bejelentésük nem elfogadható. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottság azon az állásponton van, hogy az EUMSZ 114. cikkének (4) és (6) bekezdése csak akkor alkalmazható, ha a nemzeti rendelkezések eltérnek egy harmonizációs intézkedés konkrét rendelkezéseitől. Ezért abban az esetben, ha a 114. cikk (4) bekezdése értelmében bejelentett rendelkezések nem egy harmonizációs intézkedés követelményeivel függnek össze, a bejelentésük nem elfogadható.

| (24) | Ennek alapján az alábbiak részletesen ismertetik a négy német rendelkezés elfogadhatóságát. |
| --- | --- |

(24)

Ennek alapján az alábbiak részletesen ismertetik a négy német rendelkezés elfogadhatóságát.

1.1.   ELSŐ RENDELKEZÉS: A PORKIBOCSÁTÁSRA VONATKOZÓ KÜSZÖBÉRTÉK

| (25) | Az (EU) 2015/1189 rendelet meghatározza a környezettudatos tervezés különös követelményeit a szilárd tüzelésű kazánok különböző paraméterei tekintetében, beleértve a porkibocsátást. |
| --- | --- |

(25)

Az (EU) 2015/1189 rendelet meghatározza a környezettudatos tervezés különös követelményeit a szilárd tüzelésű kazánok különböző paraméterei tekintetében, beleértve a porkibocsátást.

| (26) | A porkibocsátásra vonatkozóan a Bizottságnak bejelentett német rendelkezések a termékre vonatkozó követelmények, amelyek javítani kívánják a számszerűsített és mérhető környezeti teljesítményét. Ezért ezek a 2009/125/EK irányelv értelmében a környezettudatos tervezés különös követelményei. |
| --- | --- |

(26)

A porkibocsátásra vonatkozóan a Bizottságnak bejelentett német rendelkezések a termékre vonatkozó követelmények, amelyek javítani kívánják a számszerűsített és mérhető környezeti teljesítményét. Ezért ezek a 2009/125/EK irányelv értelmében a környezettudatos tervezés különös követelményei.

| (27) | Míg az első BImSchV értelmében a porkibocsátás mérésére a szilárd tüzelésű kazánok telepítését követő négy héten belül kerül sor, az (EU) 2015/1189 rendelet értelmében vett megfelelőségértékelést a 2009/125/EK irányelv IV. mellékletében szereplő tervezés-ellenőrzési eljárásnak vagy az V. mellékletében szereplő irányítási rendszernek megfelelően kell elvégezni. Ennek alapján összehasonlítható, de nem teljesen egyenértékű körülmények között, 10 %-os oxigéntartalom mellett, az első BImSchV 5. szakasza 27,5 mg/m3-ben korlátozza a kibocsátást, míg az (EU) 2015/1189 rendelet értelmében a határérték automata kazánok esetében 40 mg/m3, kézi fűtésű kazánok esetében pedig 60 mg/m3. |
| --- | --- |

(27)

Míg az első BImSchV értelmében a porkibocsátás mérésére a szilárd tüzelésű kazánok telepítését követő négy héten belül kerül sor, az (EU) 2015/1189 rendelet értelmében vett megfelelőségértékelést a 2009/125/EK irányelv IV. mellékletében szereplő tervezés-ellenőrzési eljárásnak vagy az V. mellékletében szereplő irányítási rendszernek megfelelően kell elvégezni. Ennek alapján összehasonlítható, de nem teljesen egyenértékű körülmények között, 10 %-os oxigéntartalom mellett, az első BImSchV 5. szakasza 27,5 mg/m3-ben korlátozza a kibocsátást, míg az (EU) 2015/1189 rendelet értelmében a határérték automata kazánok esetében 40 mg/m3, kézi fűtésű kazánok esetében pedig 60 mg/m3.

3

3

3

| (28) | A porkibocsátásra vonatkozó német rendelkezések ezért eltérnek az (EU) 2015/1189 rendelet rendelkezéseitől, mert szigorúbbak azoknál. |
| --- | --- |

(28)

A porkibocsátásra vonatkozó német rendelkezések ezért eltérnek az (EU) 2015/1189 rendelet rendelkezéseitől, mert szigorúbbak azoknál.

| (29) | Az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdésével összhangban a német értesítés kiegészül az emberi egészség (amely az EUMSZ 36. cikkben említett lényeges követelménynek számít), valamint a környezet védelmével kapcsolatos indokok ismertetésével. Ezenkívül kiegészül a kereskedelemre gyakorolt hatások értékelésével. |
| --- | --- |

(29)

Az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdésével összhangban a német értesítés kiegészül az emberi egészség (amely az EUMSZ 36. cikkben említett lényeges követelménynek számít), valamint a környezet védelmével kapcsolatos indokok ismertetésével. Ezenkívül kiegészül a kereskedelemre gyakorolt hatások értékelésével.

| (30) | A Bizottság ezért úgy véli, hogy a Németország által benyújtott kérelem, amely a porkibocsátásra vonatkozó nemzeti rendelkezések fenntartásának engedélyezésére irányul, az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése értelmében elfogadható. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság ezért úgy véli, hogy a Németország által benyújtott kérelem, amely a porkibocsátásra vonatkozó nemzeti rendelkezések fenntartásának engedélyezésére irányul, az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése értelmében elfogadható.

1.2.   MÁSODIK RENDELKEZÉS: A FELHASZNÁLHATÓ TÜZELŐANYAGOK

| (31) | Az első BImSchV 3. szakasza korlátozza a tüzelőberendezésekben használható tüzelőanyagokat. |
| --- | --- |

(31)

Az első BImSchV 3. szakasza korlátozza a tüzelőberendezésekben használható tüzelőanyagokat.

| (32) | mivel ez a rendelkezés a szilárd tüzelésű kazánok üzem közbeni energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásához, továbbá a levegőbe, vízbe vagy talajba való várt kibocsátásokhoz kapcsolódik, a felhasználható tüzelőanyagokra vonatkozó német rendelkezések a 2009/125/EK irányelv értelmében vett környezetbarát tervezési követelményeknek minősülnek. |
| --- | --- |

(32)

mivel ez a rendelkezés a szilárd tüzelésű kazánok üzem közbeni energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásához, továbbá a levegőbe, vízbe vagy talajba való várt kibocsátásokhoz kapcsolódik, a felhasználható tüzelőanyagokra vonatkozó német rendelkezések a 2009/125/EK irányelv értelmében vett környezetbarát tervezési követelményeknek minősülnek.

| (33) | A 2009/125/EK irányelv 6. cikkének (2) bekezdése értelmében „[a] tagállamok nem tilthatják meg, nem korlátozhatják és nem akadályozhatják az 5. cikknek megfelelően CE-jelöléssel ellátott termék területükön történő forgalomba hozatalát és használatbavételét az I. melléklet 1. részében meghatározott környezetbarát tervezési paraméterekkel kapcsolatos környezetbarát tervezési követelményekre történő hivatkozással abban az esetben, ha az alkalmazandó végrehajtási intézkedés értelmében nincs szükség környezetbarát tervezési követelményre”. |
| --- | --- |

(33)

A 2009/125/EK irányelv 6. cikkének (2) bekezdése értelmében „[a] tagállamok nem tilthatják meg, nem korlátozhatják és nem akadályozhatják az 5. cikknek megfelelően CE-jelöléssel ellátott termék területükön történő forgalomba hozatalát és használatbavételét az I. melléklet 1. részében meghatározott környezetbarát tervezési paraméterekkel kapcsolatos környezetbarát tervezési követelményekre történő hivatkozással abban az esetben, ha az alkalmazandó végrehajtási intézkedés értelmében nincs szükség környezetbarát tervezési követelményre”.

| (34) | Az (EU) 2015/1189 rendelet nem tartalmaz a szilárd tüzelésű kazánokban használható tüzelőanyagokkal kapcsolatos környezettudatos tervezési követelményeket. A végrehajtási intézkedés elfogadásával kapcsolatos előkészítő vizsgálatok megállapították, hogy „a 2009/125/EK irányelv I. mellékletének 1. részében a termékek környezettudatos tervezése kapcsán meghatározott további paraméterekkel a szilárd tüzelésű kazánok esetében nem szükséges foglalkozni” (5), az (EU) 2015/1189 rendelet viszont nem mondja ki, hogy nincs szükség a felhasználható tüzelőanyagokkal kapcsolatos környezettudatos tervezési követelményekre (6). |
| --- | --- |

(34)

Az (EU) 2015/1189 rendelet nem tartalmaz a szilárd tüzelésű kazánokban használható tüzelőanyagokkal kapcsolatos környezettudatos tervezési követelményeket. A végrehajtási intézkedés elfogadásával kapcsolatos előkészítő vizsgálatok megállapították, hogy „a 2009/125/EK irányelv I. mellékletének 1. részében a termékek környezettudatos tervezése kapcsán meghatározott további paraméterekkel a szilárd tüzelésű kazánok esetében nem szükséges foglalkozni” (5), az (EU) 2015/1189 rendelet viszont nem mondja ki, hogy nincs szükség a felhasználható tüzelőanyagokkal kapcsolatos környezettudatos tervezési követelményekre (6).

5

6

| (35) | A használható tüzelőanyagok így nem az (EU) 2015/1189 rendelet értelmében vett környezettudatos tervezésére vonatkozó harmonizált követelmények. |
| --- | --- |

(35)

A használható tüzelőanyagok így nem az (EU) 2015/1189 rendelet értelmében vett környezettudatos tervezésére vonatkozó harmonizált követelmények.

| (36) | A Bizottság ezért úgy véli, hogy a Németország által benyújtott kérelem, amely a használható tüzelőanyagokra vonatkozó nemzeti rendelkezések fenntartásának engedélyezésére irányul, az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése alapján nem elfogadható. |
| --- | --- |

(36)

A Bizottság ezért úgy véli, hogy a Németország által benyújtott kérelem, amely a használható tüzelőanyagokra vonatkozó nemzeti rendelkezések fenntartásának engedélyezésére irányul, az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése alapján nem elfogadható.

1.3.   HARMADIK RENDELKEZÉS: MELEGVÍZ-TÁROLÓ TARTÁLYOK

| (37) | Az első BImSchV 5. szakasza 4. pontjában előírt, a szilárd tüzelésű kazánok melegvíz-tároló tartályokkal való ellátására vonatkozó kötelezettségek nem függnek össze terméktervezéssel, információszolgáltatási követelménnyel vagy gyártói követelménnyel. Ezért ezek nem a 2009/125/EK irányelv értelmében vett környezetbarát tervezésre vonatkozó követelmények. |
| --- | --- |

(37)

Az első BImSchV 5. szakasza 4. pontjában előírt, a szilárd tüzelésű kazánok melegvíz-tároló tartályokkal való ellátására vonatkozó kötelezettségek nem függnek össze terméktervezéssel, információszolgáltatási követelménnyel vagy gyártói követelménnyel. Ezért ezek nem a 2009/125/EK irányelv értelmében vett környezetbarát tervezésre vonatkozó követelmények.

| (38) | A Bizottság ezért úgy véli, hogy a Németország által benyújtott kérelem, amely a melegvíz-tároló tartályokra vonatkozó nemzeti rendelkezések fenntartásának engedélyezésére irányul, az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése alapján, hivatkozva a 2009/125/EK irányelvre, nem elfogadható. |
| --- | --- |

(38)

A Bizottság ezért úgy véli, hogy a Németország által benyújtott kérelem, amely a melegvíz-tároló tartályokra vonatkozó nemzeti rendelkezések fenntartásának engedélyezésére irányul, az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése alapján, hivatkozva a 2009/125/EK irányelvre, nem elfogadható.

1.4.   NEGYEDIK INTÉZKEDÉS: ELLENŐRZÉS

| (39) | Az első BImSchV 14. és 15. szakaszában előírt, a tüzelőberendezések megfelelő működésének kéményseprők általi ellenőrzése nem környezetbarát tervezési paraméter, információszolgáltatási követelmény vagy gyártói követelmény. Ezért ez nem a 2009/125/EK irányelv értelmében vett környezetbarát tervezésre vonatkozó követelmény. |
| --- | --- |

(39)

Az első BImSchV 14. és 15. szakaszában előírt, a tüzelőberendezések megfelelő működésének kéményseprők általi ellenőrzése nem környezetbarát tervezési paraméter, információszolgáltatási követelmény vagy gyártói követelmény. Ezért ez nem a 2009/125/EK irányelv értelmében vett környezetbarát tervezésre vonatkozó követelmény.

| (40) | A Bizottság ezért úgy véli, hogy a Németország által benyújtott kérelem, amely a tüzelőberendezések megfelelő működésének kéményseprők általi ellenőrzésére vonatkozó nemzeti rendelkezések fenntartásának engedélyezésére irányul, az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése alapján, hivatkozva a 2009/125/EK irányelvre, nem elfogadható. |
| --- | --- |

(40)

A Bizottság ezért úgy véli, hogy a Németország által benyújtott kérelem, amely a tüzelőberendezések megfelelő működésének kéményseprők általi ellenőrzésére vonatkozó nemzeti rendelkezések fenntartásának engedélyezésére irányul, az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése alapján, hivatkozva a 2009/125/EK irányelvre, nem elfogadható.

2.   ÉRDEMI VIZSGÁLAT

ÉRDEMI VIZSGÁLAT

| (41) | Az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy ha valamely harmonizációs intézkedés elfogadását követően egy tagállam a 36. cikkben említett lényeges követelmények alapján vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelmével kapcsolatosan szükségesnek tartja nemzeti rendelkezések fenntartását, ezekről a rendelkezésekről és a fenntartásuk indokairól értesíti a Bizottságot. |
| --- | --- |

(41)

Az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy ha valamely harmonizációs intézkedés elfogadását követően egy tagállam a 36. cikkben említett lényeges követelmények alapján vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelmével kapcsolatosan szükségesnek tartja nemzeti rendelkezések fenntartását, ezekről a rendelkezésekről és a fenntartásuk indokairól értesíti a Bizottságot.

| (42) | Ebben a tekintetben az Európai Unió Bírósága kimondta, hogy „egy tagállam a meglévő nemzeti rendelkezései fenntartására irányuló kérelmét a közegészségügyi kockázatok olyan értékelésére alapozhatja, amely eltér a nemzeti rendelkezésektől eltérő harmonizációs intézkedés elfogadásakor a közösségi jogszabályok által elfogadott értékeléstől. Ezért a kérelmező tagállam feladata annak bizonyítása, hogy az említett nemzeti rendelkezések által biztosított egészségvédelem szintje meghaladja a közösségi harmonizációs intézkedést, és nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.” (7) |
| --- | --- |

(42)

Ebben a tekintetben az Európai Unió Bírósága kimondta, hogy „egy tagállam a meglévő nemzeti rendelkezései fenntartására irányuló kérelmét a közegészségügyi kockázatok olyan értékelésére alapozhatja, amely eltér a nemzeti rendelkezésektől eltérő harmonizációs intézkedés elfogadásakor a közösségi jogszabályok által elfogadott értékeléstől. Ezért a kérelmező tagállam feladata annak bizonyítása, hogy az említett nemzeti rendelkezések által biztosított egészségvédelem szintje meghaladja a közösségi harmonizációs intézkedést, és nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.” (7)

7

| (43) | Emellett az EUMSZ 114. cikke (6) bekezdésének első albekezdése értelmében „a Bizottság a (4) és (5) bekezdésben említett értesítéstől számított hat hónapon belül a vonatkozó nemzeti rendelkezéseket jóváhagyja vagy elutasítja, miután ellenőrizte, hogy az érintett rendelkezések nem képezik-e önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozását, valamint hogy nem jelentenek-e akadályt a belső piac működésében”. |
| --- | --- |

(43)

Emellett az EUMSZ 114. cikke (6) bekezdésének első albekezdése értelmében „a Bizottság a (4) és (5) bekezdésben említett értesítéstől számított hat hónapon belül a vonatkozó nemzeti rendelkezéseket jóváhagyja vagy elutasítja, miután ellenőrizte, hogy az érintett rendelkezések nem képezik-e önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozását, valamint hogy nem jelentenek-e akadályt a belső piac működésében”.

| (44) | A Bizottságnak ezért azt kell vizsgálnia, hogy a nemzeti rendelkezéseket indokolják-e az EUMSZ 36. cikkében említett lényeges követelmények, vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelme, és e rendelkezések nem lépnek-e túl azon a mértéken, ami szükséges a kitűzött jogszerű cél eléréséhez. |
| --- | --- |

(44)

A Bizottságnak ezért azt kell vizsgálnia, hogy a nemzeti rendelkezéseket indokolják-e az EUMSZ 36. cikkében említett lényeges követelmények, vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelme, és e rendelkezések nem lépnek-e túl azon a mértéken, ami szükséges a kitűzött jogszerű cél eléréséhez.

| (45) | Meg kell jegyezni, hogy – az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdése által megállapított időkeret alapján – annak vizsgálatakor, hogy indokoltak-e az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése értelmében bejelentett nemzeti intézkedések, a Bizottságnak az értesítést küldő tagállam által előterjesztett indokokat kell alapul vennie. A bizonyítási teher a nemzeti intézkedéseit fenntartani szándékozó kérelmező tagállamra hárul. |
| --- | --- |

(45)

Meg kell jegyezni, hogy – az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdése által megállapított időkeret alapján – annak vizsgálatakor, hogy indokoltak-e az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése értelmében bejelentett nemzeti intézkedések, a Bizottságnak az értesítést küldő tagállam által előterjesztett indokokat kell alapul vennie. A bizonyítási teher a nemzeti intézkedéseit fenntartani szándékozó kérelmező tagállamra hárul.

2.1.   NÉMETORSZÁG ÁLLÁSPONTJA

| (46) | Németország szerint a meglévő nemzeti rendelkezések szigorúbbak az (EU) 2015/1189 rendeletben foglalt rendelkezéseknél, és fenntartásukat az EUMSZ 36. cikke értelmében vett lényeges követelmények – különösen az emberi egészség védelem – és a környezetvédelem szükségessége is indokolja. |
| --- | --- |

(46)

Németország szerint a meglévő nemzeti rendelkezések szigorúbbak az (EU) 2015/1189 rendeletben foglalt rendelkezéseknél, és fenntartásukat az EUMSZ 36. cikke értelmében vett lényeges követelmények – különösen az emberi egészség védelem – és a környezetvédelem szükségessége is indokolja.

| (47) | Németország rámutat, hogy az első BImSchV-ben meghatározott határértékek csökkentése veszélyeztetné a levegő minőségét Németországban, és ezért ellentmond az (EU) 2015/1189 rendeletben foglalt, a szilárd tüzelésű kazánok környezeti teljesítményének javítására irányuló célkitűzésnek. |
| --- | --- |

(47)

Németország rámutat, hogy az első BImSchV-ben meghatározott határértékek csökkentése veszélyeztetné a levegő minőségét Németországban, és ezért ellentmond az (EU) 2015/1189 rendeletben foglalt, a szilárd tüzelésű kazánok környezeti teljesítményének javítására irányuló célkitűzésnek.

| (48) | Németország azt állítja, hogy a levegő minőségének romlása ellentétes lenne a 2008/50/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) 12. cikkéből származó kötelezettséggel, amelynek értelmében a por szintjét a határérték alatt kell tartani, és törekedni kell a környezeti levegő minőségének a fenntartható fejlődéssel összeegyeztethető legmagasabb szintjének megőrzésére. Németország szerint továbbá a levegő minőségének romlása ellentétes lenne az említett irányelv 13. cikkéből származó azon kötelezettséggel, miszerint az emberi egészség védelme érdekében nem léphetők túl a határértékek. |
| --- | --- |

(48)

Németország azt állítja, hogy a levegő minőségének romlása ellentétes lenne a 2008/50/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) 12. cikkéből származó kötelezettséggel, amelynek értelmében a por szintjét a határérték alatt kell tartani, és törekedni kell a környezeti levegő minőségének a fenntartható fejlődéssel összeegyeztethető legmagasabb szintjének megőrzésére. Németország szerint továbbá a levegő minőségének romlása ellentétes lenne az említett irányelv 13. cikkéből származó azon kötelezettséggel, miszerint az emberi egészség védelme érdekében nem léphetők túl a határértékek.

8

| (49) | Németország azt is kihangsúlyozza, hogy az (EU) 2015/1189 rendeletben a porkibocsátásra vonatkozóan meghatározott határértékek alkalmazása veszélyeztetné az (EU) 2016/2284 európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) értelmében vett kötelezettségei teljesítését. |
| --- | --- |

(49)

Németország azt is kihangsúlyozza, hogy az (EU) 2015/1189 rendeletben a porkibocsátásra vonatkozóan meghatározott határértékek alkalmazása veszélyeztetné az (EU) 2016/2284 európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) értelmében vett kötelezettségei teljesítését.

9

| (50) | Németország úgy véli, hogy az EUMSZ 36. cikke értelmében az emberi egészség és élet védelmének, valamint a környezet védelmének (az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése) jelenlegi szintje nem tartható fenn Németországban, ha az az (EU) 2015/1189 rendelet követelményeit alkalmazza. |
| --- | --- |

(50)

Németország úgy véli, hogy az EUMSZ 36. cikke értelmében az emberi egészség és élet védelmének, valamint a környezet védelmének (az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése) jelenlegi szintje nem tartható fenn Németországban, ha az az (EU) 2015/1189 rendelet követelményeit alkalmazza.

2.2.   A NÉMET ÁLLÁSPONT ÉRTÉKELÉSE

2.2.1.   
  Az EUMSZ 36. cikkében említett lényeges követelményeken vagy a környezet védelmén alapuló indokolás

Az EUMSZ 36. cikkében említett lényeges követelményeken vagy a környezet védelmén alapuló indokolás

| (51) | A porkibocsátással kapcsolatos egészségügyi és környezeti kockázatok Németország, illetve Bizottság általi értékelése megegyezik. |
| --- | --- |

(51)

A porkibocsátással kapcsolatos egészségügyi és környezeti kockázatok Németország, illetve Bizottság általi értékelése megegyezik.

| (52) | Az Egészségügyi Világszervezet (WHO) Nemzetközi Rákkutatási Ügynökségének egy munkacsoportja az embereket és a kísérleti állatokat érintő karcinogenitással kapcsolatos elegendő bizonyítékok és a szilárd mechanikus bizonyítékok alapján az emberek esetében egyhangúlag rákkeltőnek minősítette a szabadtéri légszennyezést és az abból származó port (10). |
| --- | --- |

(52)

Az Egészségügyi Világszervezet (WHO) Nemzetközi Rákkutatási Ügynökségének egy munkacsoportja az embereket és a kísérleti állatokat érintő karcinogenitással kapcsolatos elegendő bizonyítékok és a szilárd mechanikus bizonyítékok alapján az emberek esetében egyhangúlag rákkeltőnek minősítette a szabadtéri légszennyezést és az abból származó port (10).

10

| (53) | A Levegő minősége Európában 2019-ben című jelentésében (11) az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) megjegyzi, hogy 2016-ban az EU-28-ban 374 000 idő előtti haláleset tulajdonítható a pornak (PM2,5). Az EEA becslése szerint ugyanebben a referenciaévben egyedül Németországban 59 600 idő előtti haláleset tulajdonítható a PM2,5-nek. |
| --- | --- |

(53)

A Levegő minősége Európában 2019-ben című jelentésében (11) az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) megjegyzi, hogy 2016-ban az EU-28-ban 374 000 idő előtti haláleset tulajdonítható a pornak (PM2,5). Az EEA becslése szerint ugyanebben a referenciaévben egyedül Németországban 59 600 idő előtti haláleset tulajdonítható a PM2,5-nek.

11

2,5

2,5

| (54) | Az európai jogalkotó tovább elismeri, hogy „jelenleg nem ismert olyan azonosítható küszöbérték, amely alatt a PM2,5 ne jelentene veszélyt. Így ez a szennyező anyag nem szabályozható ugyanolyan módon, mint más légszennyező anyagok. A megközelítésnek arra kell összpontosítania, hogy a városi háttérben mért koncentráció általános csökkentését célozza meg annak biztosítása érdekében, hogy a lakosság jelentős része élvezze a jobb levegőminőségből származó előnyöket.” (12) |
| --- | --- |

(54)

Az európai jogalkotó tovább elismeri, hogy „jelenleg nem ismert olyan azonosítható küszöbérték, amely alatt a PM2,5 ne jelentene veszélyt. Így ez a szennyező anyag nem szabályozható ugyanolyan módon, mint más légszennyező anyagok. A megközelítésnek arra kell összpontosítania, hogy a városi háttérben mért koncentráció általános csökkentését célozza meg annak biztosítása érdekében, hogy a lakosság jelentős része élvezze a jobb levegőminőségből származó előnyöket.” (12)

2,5

12

| (55) | Ezért a porkibocsátás által az emberi életre és egészségre jelentett kockázatok jelentősek. |
| --- | --- |

(55)

Ezért a porkibocsátás által az emberi életre és egészségre jelentett kockázatok jelentősek.

| (56) | A német intézkedés közvetlenül kapcsolódik a porkibocsátás csökkentésére vonatkozó célkitűzéshez, mert meghatározza a szilárd tüzelésű kazánok porkibocsátási határértékeit. |
| --- | --- |

(56)

A német intézkedés közvetlenül kapcsolódik a porkibocsátás csökkentésére vonatkozó célkitűzéshez, mert meghatározza a szilárd tüzelésű kazánok porkibocsátási határértékeit.

| (57) | Ennek alapján a Bizottság az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdése értelmében a vonatkozó nemzeti rendelkezéseket jóváhagyja vagy elutasítja, miután ellenőrizte, hogy az érintett rendelkezések nem képezik-e önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozását, valamint hogy nem jelentenek-e akadályt a belső piac működésében. |
| --- | --- |

(57)

Ennek alapján a Bizottság az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdése értelmében a vonatkozó nemzeti rendelkezéseket jóváhagyja vagy elutasítja, miután ellenőrizte, hogy az érintett rendelkezések nem képezik-e önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozását, valamint hogy nem jelentenek-e akadályt a belső piac működésében.

2.2.2.   
  A tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés, a kereskedelem rejtett korlátozása és a belső piac működésével szembeni akadályok fenn nem állása

A tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés, a kereskedelem rejtett korlátozása és a belső piac működésével szembeni akadályok fenn nem állása

2.2.2.1.   Az önkényes megkülönböztetés fenn nem állása

Az önkényes megkülönböztetés fenn nem állása

| (58) | Az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdése arra kötelezi a Bizottságot, hogy ellenőrizze, hogy az előirányzott intézkedések nem képezik-e önkényes megkülönböztetés eszközét. A Bíróság ítélkezési gyakorlata (13) szerint ahhoz, hogy ne álljon fenn megkülönböztetés, a hasonló helyzetek nem kezelhetők eltérő módon, és az eltérő helyzetek nem kezelhetők egyenlő módon. |
| --- | --- |

(58)

Az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdése arra kötelezi a Bizottságot, hogy ellenőrizze, hogy az előirányzott intézkedések nem képezik-e önkényes megkülönböztetés eszközét. A Bíróság ítélkezési gyakorlata (13) szerint ahhoz, hogy ne álljon fenn megkülönböztetés, a hasonló helyzetek nem kezelhetők eltérő módon, és az eltérő helyzetek nem kezelhetők egyenlő módon.

13

| (59) | A német nemzeti szabályok a belföldi termékekre és a más tagállamokban gyártott termékekre is vonatkoznak. Ellenkező bizonyíték hiányában a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a nemzeti rendelkezések nem tekinthetők önkényes megkülönböztetés eszközeinek. |
| --- | --- |

(59)

A német nemzeti szabályok a belföldi termékekre és a más tagállamokban gyártott termékekre is vonatkoznak. Ellenkező bizonyíték hiányában a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a nemzeti rendelkezések nem tekinthetők önkényes megkülönböztetés eszközeinek.

2.2.2.2.   A kereskedelem rejtett korlátozásának fenn nem állása

A kereskedelem rejtett korlátozásának fenn nem állása

| (60) | Azok a nemzeti intézkedések, amelyek korlátozzák a valamely uniós harmonizációs intézkedésnek megfelelő termékek használatát, kereskedelmi akadálynak minősülnek, amennyiben a nemzeti követelmények miatt az adott tagállamban nem kerülhet sor bizonyos, az Unió többi részén jogszerűen forgalomba hozott és használt termékek forgalomba hozatalára. Az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdésében megállapított előfeltételek célja annak megakadályozása, hogy az adott cikk (4) és (5) bekezdésében meghatározott kritériumokon alapuló korlátozásokat indokolatlanul alkalmazzák, és hogy e korlátozások ténylegesen olyan gazdasági intézkedésekként jelenjenek meg, amelyek gátolják adott termékek más tagállamokból történő behozatalát, azaz közvetetten védik a nemzeti termelést. |
| --- | --- |

(60)

Azok a nemzeti intézkedések, amelyek korlátozzák a valamely uniós harmonizációs intézkedésnek megfelelő termékek használatát, kereskedelmi akadálynak minősülnek, amennyiben a nemzeti követelmények miatt az adott tagállamban nem kerülhet sor bizonyos, az Unió többi részén jogszerűen forgalomba hozott és használt termékek forgalomba hozatalára. Az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdésében megállapított előfeltételek célja annak megakadályozása, hogy az adott cikk (4) és (5) bekezdésében meghatározott kritériumokon alapuló korlátozásokat indokolatlanul alkalmazzák, és hogy e korlátozások ténylegesen olyan gazdasági intézkedésekként jelenjenek meg, amelyek gátolják adott termékek más tagállamokból történő behozatalát, azaz közvetetten védik a nemzeti termelést.

| (61) | mivel a német szabályok szigorúbb porkibocsátási határértékeket írnak elő, mint az (EU) 2015/1189 rendelet a más tagállamokban működő üzemeltetők esetében is egy egyébként harmonizált területen, a kereskedelem rejtett korlátozásának minősülnek vagy akadályt jelentenek a belső piac működésében. A Bizottság úgy véli (14), hogy az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy csak a belső piac működését aránytalanul akadályozó nemzeti intézkedések jóváhagyását kell elutasítani. |
| --- | --- |

(61)

mivel a német szabályok szigorúbb porkibocsátási határértékeket írnak elő, mint az (EU) 2015/1189 rendelet a más tagállamokban működő üzemeltetők esetében is egy egyébként harmonizált területen, a kereskedelem rejtett korlátozásának minősülnek vagy akadályt jelentenek a belső piac működésében. A Bizottság úgy véli (14), hogy az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy csak a belső piac működését aránytalanul akadályozó nemzeti intézkedések jóváhagyását kell elutasítani.

14

| (62) | Ebben az összefüggésben Németország olyan adatokat nyújtott be, amelyek szerint a hatályos jogszabályok ellenére sor kerül más tagállamokból származó szilárd tüzelésű kazánok behozatalára. Az adatok a német kormány megújuló energiát ösztönző rendszerében támogatott szilárd tüzelésű kazánok telepítéséből származnak. Az adatok szerint 2014–2018 között a német gyártók által gyártott biomassza szilárd tüzelésű kazánok tették ki a támogatott kazánok 26–28 %-át, míg más uniós gyártók kazánjai esetében ez az arány 70–72 % volt. |
| --- | --- |

(62)

Ebben az összefüggésben Németország olyan adatokat nyújtott be, amelyek szerint a hatályos jogszabályok ellenére sor kerül más tagállamokból származó szilárd tüzelésű kazánok behozatalára. Az adatok a német kormány megújuló energiát ösztönző rendszerében támogatott szilárd tüzelésű kazánok telepítéséből származnak. Az adatok szerint 2014–2018 között a német gyártók által gyártott biomassza szilárd tüzelésű kazánok tették ki a támogatott kazánok 26–28 %-át, míg más uniós gyártók kazánjai esetében ez az arány 70–72 % volt.

| (63) | Arra utaló bizonyítékok hiányában, hogy ezek a nemzeti rendelkezések ténylegesen a nemzeti termelés védelmére irányuló intézkedésnek minősülnének, a Bizottság megállapítja, hogy e rendelkezések nem képezik a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozását. |
| --- | --- |

(63)

Arra utaló bizonyítékok hiányában, hogy ezek a nemzeti rendelkezések ténylegesen a nemzeti termelés védelmére irányuló intézkedésnek minősülnének, a Bizottság megállapítja, hogy e rendelkezések nem képezik a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozását.

2.2.2.3.   A belső piac működését gátló akadályok fenn nem állása

A belső piac működését gátló akadályok fenn nem állása

| (64) | Ez a feltétel nem értelmezhető úgy, hogy eleve kizárja minden olyan nemzeti intézkedés jóváhagyását, amelynek valószínűsíthetően hatása lehet a belső piac működésére. Valójában ugyanis minden olyan nemzeti intézkedés, amely eltér egy, a belső piac létrehozására és működésére irányuló harmonizációs intézkedéstől, lényegében a belső piacot várhatóan érintő intézkedésnek minősül. Következésképpen az EUMSZ 114. cikkében megállapított eljárás tárgyának és céljának megőrzése érdekében a Bizottság úgy véli, hogy a belső piac működését gátló akadály fogalmát az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdésével összefüggésben úgy kell érteni, mint a kitűzött célhoz viszonyított aránytalan hatást. Ez azt jelenti, hogy a hatás nem terjedhet túl a fent említett célkitűzés megvalósításához szükséges lépések megtételén. |
| --- | --- |

(64)

Ez a feltétel nem értelmezhető úgy, hogy eleve kizárja minden olyan nemzeti intézkedés jóváhagyását, amelynek valószínűsíthetően hatása lehet a belső piac működésére. Valójában ugyanis minden olyan nemzeti intézkedés, amely eltér egy, a belső piac létrehozására és működésére irányuló harmonizációs intézkedéstől, lényegében a belső piacot várhatóan érintő intézkedésnek minősül. Következésképpen az EUMSZ 114. cikkében megállapított eljárás tárgyának és céljának megőrzése érdekében a Bizottság úgy véli, hogy a belső piac működését gátló akadály fogalmát az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdésével összefüggésben úgy kell érteni, mint a kitűzött célhoz viszonyított aránytalan hatást. Ez azt jelenti, hogy a hatás nem terjedhet túl a fent említett célkitűzés megvalósításához szükséges lépések megtételén.

| (65) | mivel az olyan nemzeti intézkedés, amely eltér a harmonizációs intézkedéstől, az első bejelentett rendelkezés fenntartása valószínűleg hatással lesz a belső piacra. |
| --- | --- |

(65)

mivel az olyan nemzeti intézkedés, amely eltér a harmonizációs intézkedéstől, az első bejelentett rendelkezés fenntartása valószínűleg hatással lesz a belső piacra.

| (66) | Az (EU) 2015/1189 rendelet alkalmazása megnyitná a német piacot a szilárd tüzelésű kazánok új, magasabb porkibocsátású modelljei előtt, fokozná a versenyt a piacon, és ezért potenciálisan csökkentené a berendezések átlagos költségét. Ugyanakkor a Németország által benyújtott adatok szerint a nemzeti intézkedés 2015-ben történt hatálybalépését követően nem nőtt jelentősen az átlagos költség a német piacon. |
| --- | --- |

(66)

Az (EU) 2015/1189 rendelet alkalmazása megnyitná a német piacot a szilárd tüzelésű kazánok új, magasabb porkibocsátású modelljei előtt, fokozná a versenyt a piacon, és ezért potenciálisan csökkentené a berendezések átlagos költségét. Ugyanakkor a Németország által benyújtott adatok szerint a nemzeti intézkedés 2015-ben történt hatálybalépését követően nem nőtt jelentősen az átlagos költség a német piacon.

| (67) | Németország elemzése szerint a hatályos jogszabályokban előírt küszöbértékek fenntartása helyett a porkibocsátásra vonatkozóan az (EU) 2015/1189 rendeletben előírt határértékek alkalmazása azt eredményezné, hogy összességében évente 1,3 kilotonnával nőne a porkibocsátás Németországban. Habár az előrejelzések bizonyossága korlátozott, a magasabb porkibocsátású szilárd tüzelésű kazánok arányában bekövetkező bármely növekedés összességében a porkibocsátás növekedéséhez és fokozott légszennyezéshez vezetne. |
| --- | --- |

(67)

Németország elemzése szerint a hatályos jogszabályokban előírt küszöbértékek fenntartása helyett a porkibocsátásra vonatkozóan az (EU) 2015/1189 rendeletben előírt határértékek alkalmazása azt eredményezné, hogy összességében évente 1,3 kilotonnával nőne a porkibocsátás Németországban. Habár az előrejelzések bizonyossága korlátozott, a magasabb porkibocsátású szilárd tüzelésű kazánok arányában bekövetkező bármely növekedés összességében a porkibocsátás növekedéséhez és fokozott légszennyezéshez vezetne.

| (68) | A jelenlegi német jogszabályok az utóbbi években az alacsonyabb kibocsátású szilárd tüzelésű kazánok gyártásába történő befektetésre ösztönzik a gyártókat, mivel piacot biztosítanak a legjobban teljesítő termékeik számára. Ebben a tekintetben a kibocsátási követelmények enyhítése az (EU) 2015/1189 rendelet alkalmazásával adott esetben kevésbé vonzóvá tenné a gyártók számára a jobban teljesítő termékekbe való befektetést. |
| --- | --- |

(68)

A jelenlegi német jogszabályok az utóbbi években az alacsonyabb kibocsátású szilárd tüzelésű kazánok gyártásába történő befektetésre ösztönzik a gyártókat, mivel piacot biztosítanak a legjobban teljesítő termékeik számára. Ebben a tekintetben a kibocsátási követelmények enyhítése az (EU) 2015/1189 rendelet alkalmazásával adott esetben kevésbé vonzóvá tenné a gyártók számára a jobban teljesítő termékekbe való befektetést.

| (69) | Tekintettel a porkibocsátás csökkentésével összefüggő egészségügyi előnyökre, a Németország által benyújtott adatok alapján megállapítható, a kereskedelemre gyakorolt korlátozott hatásra, arra a tényre, hogy nem ismert olyan azonosítható küszöbérték, amely alatt a PM2,5 ne jelentene veszélyt, valamint az intézkedés és a célkitűzés közötti közvetlen kapcsolatra, a nemzeti rendelkezések fenntartása nem aránytalan a kitűzött célhoz képest. Ezért ezek nem minősülnek a belső piac működését akadályozó tényezőnek az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(69)

Tekintettel a porkibocsátás csökkentésével összefüggő egészségügyi előnyökre, a Németország által benyújtott adatok alapján megállapítható, a kereskedelemre gyakorolt korlátozott hatásra, arra a tényre, hogy nem ismert olyan azonosítható küszöbérték, amely alatt a PM2,5 ne jelentene veszélyt, valamint az intézkedés és a célkitűzés közötti közvetlen kapcsolatra, a nemzeti rendelkezések fenntartása nem aránytalan a kitűzött célhoz képest. Ezért ezek nem minősülnek a belső piac működését akadályozó tényezőnek az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdése értelmében.

2,5

| (70) | Ezen elemzés alapján a Bizottság úgy véli, hogy a belső piac működését gátló akadályok fenn nem állásával kapcsolatos feltétel teljesül Németország e bejelentése tekintetében. |
| --- | --- |

(70)

Ezen elemzés alapján a Bizottság úgy véli, hogy a belső piac működését gátló akadályok fenn nem állásával kapcsolatos feltétel teljesül Németország e bejelentése tekintetében.

III.   KÖVETKEZTETÉS

KÖVETKEZTETÉS

| (71) | A fenti megfontolások alapján, és figyelembe véve a Németország és egyéb érdekelt felek által benyújtott észrevételeket, a Bizottság a következő véleményre jutott:






  — | az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése értelmében nem elfogadható a felhasználható tüzelőanyagokra, a melegvíz-tároló tartályokra és a tüzelőberendezések ellenőrzésére vonatkozó rendelkezéssel kapcsolatos bejelentés, |
| --- | --- | --- |

(71)

A fenti megfontolások alapján, és figyelembe véve a Németország és egyéb érdekelt felek által benyújtott észrevételeket, a Bizottság a következő véleményre jutott:

—

az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése értelmében nem elfogadható a felhasználható tüzelőanyagokra, a melegvíz-tároló tartályokra és a tüzelőberendezések ellenőrzésére vonatkozó rendelkezéssel kapcsolatos bejelentés,

| — | a porkibocsátásra vonatkozó küszöbértékkel kapcsolatos bejelentést jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

—

a porkibocsátásra vonatkozó küszöbértékkel kapcsolatos bejelentést jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az (EU) 2015/1189 rendelet hatálya alá tartozó szilárd tüzelésű kazánok tekintetében a porkibocsátásra vonatkozó küszöbértékkel kapcsolatos nemzeti rendelkezéseket, amelyek az első BImSchV 5. §-ának 1. pontjában szerepelnek, jóvá kell hagyni.

2. cikk

A felhasználható tüzelőanyagokkal, a melegvíz-tároló tartályokkal és a tüzelőberendezések megfelelő működésének kéményseprők általi ellenőrzésével kapcsolatos bejelentések nem elfogadható bejelentésként elutasításra kerülnek.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Németországi Szövetségi Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2020. május 13-án.

a Bizottság részéről

Kadri SIMSON

a Bizottság tagja

---

(1)  https://www.gesetze-im-internet.de/bimschv_1_2010/BJNR003800010.html

1

(2)  A Bizottság (EU) 2015/1189 rendelete (2015. április 28.) a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szilárd tüzelésű kazánok környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 193., 2015.7.21., 100. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/125/EK irányelve (2009. október 21.) az energiával kapcsolatos termékek környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról (HL L 285., 2009.10.31., 10. o.).

3

(4)  
  HL C 42., 2020.2.7., 2. o.

4

(5)  Az (EU) 2015/1189 rendelet (5) preambulumbekezdése.

5

(6)  Ellentétben például a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a vízszivattyúk környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. június 25-i 547/2012/EU bizottsági rendelettel, amelynek 3. cikke szerint „[a] 2009/125/EK irányelv I. mellékletének 1. részében a környezetbarát tervezésre vonatkozóan előírt további követelményeket nem szükséges figyelembe venni” (HL L 165., 2012.6.26., 28. o.).

6

(7)  A C-3/00. sz., Dán Királyság kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyben hozott ítélet, EU:C:2003:167, 64. pont.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/50/EK irányelve (2008. május 21.) a környezeti levegő minőségéről és a Tisztább levegőt Európának elnevezésű programról (HL L 152., 2008.6.11., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2284 irányelve (2016. december 14.) egyes légköri szennyező anyagok nemzeti kibocsátásainak csökkentéséről, a 2003/35/EK irányelv módosításáról, valamint a 2001/81/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 344., 2016.12.17., 1. o.).

9

(10)  A Nemzetközi Rákkutatási Ügynökség monográfiái az embereket veszélyeztető rákkeltő kockázatok értékeléséről. 109. kötet. Szabadtéri légszennyezés. Lyon: Nemzetközi Rákkutatási Ügynökség.

10

(11)  https://www.eea.europa.eu/publications/air-quality-in-europe-2019

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/50/EK irányelve (2008. május 21.) a környezeti levegő minőségéről és a Tisztább levegőt Európának elnevezésű programról, (11) preambulumbekezdés (HL L 152., 2008.6.11., 1. o.).

12

(13)  A C-477/14. sz., Pillbox 38 (UK) Ltd kontra Egészségügyi Miniszter ügyben hozott ítélet, EU:C:2016:324, 35. pont.

13

(14)  Lásd például a nitrit egyes húskészítményekhez történő hozzáadásával kapcsolatban Dánia által bejelentett nemzeti rendelkezésekről szóló, 2018. május 8-i (EU) 2018/702 bizottsági határozatot (HL L 118., 2018.5.14., 7. o.).

14

---

| 2020.5.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 152/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.5.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 152/13

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2020/655 HATÁROZATA

(2020. május 5.)

az Európai Központi Banknál az adatvédelemmel kapcsolatos végrehajtási szabályok elfogadásáról és az EKB/2007/1 határozat hatályon kívül helyezéséről (EKB/2020/28)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK IGAZGATÓSÁGA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 11.6. cikkére,

tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. október 23-i (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 45. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelmét és a személyes adatoknak az Unión belüli szabad áramlását biztosító általános szabályokat állapít meg. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelmét és a személyes adatoknak az Unión belüli szabad áramlását biztosító általános szabályokat állapít meg.

| (2) | Az (EU) 2018/1725 rendelet hatályon kívül helyezi a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (3) és meghatározza a valamennyi uniós intézményre, szervre, hivatalra és ügynökségre alkalmazandó adatvédelmi elveket és szabályokat. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2018/1725 rendelet hatályon kívül helyezi a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (3) és meghatározza a valamennyi uniós intézményre, szervre, hivatalra és ügynökségre alkalmazandó adatvédelmi elveket és szabályokat.

| (3) | A személyes adatok védelme Unión belüli egységes megközelítésének és a személyes adatok Unión belüli szabad áramlása biztosításának érdekében a lehető legnagyobb mértékben összhangba kell hozni az uniós intézményekre és szervekre vonatkozó adatvédelmi szabályokat a tagállamokban a közszféra számára elfogadott adatvédelmi szabályokkal. Amennyiben az (EU) 2018/1725 rendelet rendelkezései ugyanazokat az elveket követik, mint az (EU) 2016/679 rendelet rendelkezései, az említett két rendelet rendelkezéseit egységesen kell értelmezni, különösen mivel az (EU) 2018/1725 rendelet struktúrája az (EU) 2016/679 rendelet struktúrájával egyenértékűnek tekintendő. |
| --- | --- |

(3)

A személyes adatok védelme Unión belüli egységes megközelítésének és a személyes adatok Unión belüli szabad áramlása biztosításának érdekében a lehető legnagyobb mértékben összhangba kell hozni az uniós intézményekre és szervekre vonatkozó adatvédelmi szabályokat a tagállamokban a közszféra számára elfogadott adatvédelmi szabályokkal. Amennyiben az (EU) 2018/1725 rendelet rendelkezései ugyanazokat az elveket követik, mint az (EU) 2016/679 rendelet rendelkezései, az említett két rendelet rendelkezéseit egységesen kell értelmezni, különösen mivel az (EU) 2018/1725 rendelet struktúrája az (EU) 2016/679 rendelet struktúrájával egyenértékűnek tekintendő.

| (4) | Az (EU) 2018/1725 rendelet 43. cikke megköveteli, hogy minden uniós intézmény vagy szerv adatvédelmi tisztviselőt jelöljön ki. Az (EU) 2018/1725 rendelet 45. cikkének (3) bekezdése értelmében az egyes uniós intézményeknek vagy szerveknek az adatvédelmi tisztviselőre vonatkozóan további végrehajtási szabályokat kell elfogadniuk. A végrehajtási szabályoknak különösen az adatvédelmi tisztviselő feladataira, kötelességeire és hatáskörére kell vonatkozniuk. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2018/1725 rendelet 43. cikke megköveteli, hogy minden uniós intézmény vagy szerv adatvédelmi tisztviselőt jelöljön ki. Az (EU) 2018/1725 rendelet 45. cikkének (3) bekezdése értelmében az egyes uniós intézményeknek vagy szerveknek az adatvédelmi tisztviselőre vonatkozóan további végrehajtási szabályokat kell elfogadniuk. A végrehajtási szabályoknak különösen az adatvédelmi tisztviselő feladataira, kötelességeire és hatáskörére kell vonatkozniuk.

| (5) | A hatékonyság érdekében és a korábbi gyakorlattal összhangban az Európai Központi Bank (EKB) adatvédelmi tisztviselője feljogosítható arra, hogy az Európai Rendszerkockázati Testülettel (ERKT) összefüggő adatvédelmi kérdésekkel is foglalkozzon, amennyiben az ERKT igazgatótanácsa úgy határoz, hogy az EKB adatvédelmi tisztviselőjét nevezi ki az ERKT adatvédelmi tisztviselőjeként. |
| --- | --- |

(5)

A hatékonyság érdekében és a korábbi gyakorlattal összhangban az Európai Központi Bank (EKB) adatvédelmi tisztviselője feljogosítható arra, hogy az Európai Rendszerkockázati Testülettel (ERKT) összefüggő adatvédelmi kérdésekkel is foglalkozzon, amennyiben az ERKT igazgatótanácsa úgy határoz, hogy az EKB adatvédelmi tisztviselőjét nevezi ki az ERKT adatvédelmi tisztviselőjeként.

| (6) | A végrehajtási szabályoknak azt is meg kell határozniuk, hogy az érintettek hogyan gyakorolhatják jogaikat, valamint, hogy a személyes adatok kezeléséért felelős személyek hogyan teljesítsék kötelezettségeiket az uniós intézményeken és szerveken belül. |
| --- | --- |

(6)

A végrehajtási szabályoknak azt is meg kell határozniuk, hogy az érintettek hogyan gyakorolhatják jogaikat, valamint, hogy a személyes adatok kezeléséért felelős személyek hogyan teljesítsék kötelezettségeiket az uniós intézményeken és szerveken belül.

| (7) | Noha az EKB a természetes személyeknek a személyes adatok (EU) 2018/1725 rendelet és e határozat alapján történő kezelése tekintetében való védelméért felelős jogalany, az adatkezelési műveleteket a gyakorlatban különböző szervezeti egységek végezhetik az EKB-n belül. |
| --- | --- |

(7)

Noha az EKB a természetes személyeknek a személyes adatok (EU) 2018/1725 rendelet és e határozat alapján történő kezelése tekintetében való védelméért felelős jogalany, az adatkezelési műveleteket a gyakorlatban különböző szervezeti egységek végezhetik az EKB-n belül.

| (8) | Az (EU) 2018/1725 rendelet rögzíti, hogy milyen jogorvoslatok állnak az érintettek rendelkezésére uniós intézményt érintő, adatvédelemmel kapcsolatos panaszok tekintetében, ideértve a rendelet 63. és 68. cikkében biztosított azon jogot, hogy panaszt nyújtsanak be az európai adatvédelmi biztoshoz. Ezzel összhangban, az e határozat alkalmazásának kezdőnapját követően az adatvédelemmel kapcsolatos, érintettként benyújtott panaszaik esetén az EKB személyzete tagjainak ezeket a jogorvoslatokat kell igénybe venniük az Európai Központi Bank személyzetének alkalmazási feltételeiben rögzített jogorvoslatok helyett. |
| --- | --- |

(8)

Az (EU) 2018/1725 rendelet rögzíti, hogy milyen jogorvoslatok állnak az érintettek rendelkezésére uniós intézményt érintő, adatvédelemmel kapcsolatos panaszok tekintetében, ideértve a rendelet 63. és 68. cikkében biztosított azon jogot, hogy panaszt nyújtsanak be az európai adatvédelmi biztoshoz. Ezzel összhangban, az e határozat alkalmazásának kezdőnapját követően az adatvédelemmel kapcsolatos, érintettként benyújtott panaszaik esetén az EKB személyzete tagjainak ezeket a jogorvoslatokat kell igénybe venniük az Európai Központi Bank személyzetének alkalmazási feltételeiben rögzített jogorvoslatok helyett.

| (9) | Az EKB az adatvédelemmel kapcsolatos bizonyos elvekre, jogokra és kötelezettségekre vonatkozó, bizonyos pontosan körülhatárolt körülmények között érvényesülő, az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkében említett korlátozásokat külön kívánja meghatározni, ezért annak lehetővé tétele érdekében, hogy külön meghatározhassák e korlátozásokat, e határozat alkalmazásának kezdőnapját 2020. november 1-jében kell megállapítani. |
| --- | --- |

(9)

Az EKB az adatvédelemmel kapcsolatos bizonyos elvekre, jogokra és kötelezettségekre vonatkozó, bizonyos pontosan körülhatárolt körülmények között érvényesülő, az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkében említett korlátozásokat külön kívánja meghatározni, ezért annak lehetővé tétele érdekében, hogy külön meghatározhassák e korlátozásokat, e határozat alkalmazásának kezdőnapját 2020. november 1-jében kell megállapítani.

| (10) | A 45/2001/EK rendeletnek az (EU) 2018/1725 rendelettel történő hatályon kívül helyezésére tekintettel az EKB/2007/1 határozatot (4) hatályon kívül kell helyezni és e határozattal kell felváltani, |
| --- | --- |

(10)

A 45/2001/EK rendeletnek az (EU) 2018/1725 rendelettel történő hatályon kívül helyezésére tekintettel az EKB/2007/1 határozatot (4) hatályon kívül kell helyezni és e határozattal kell felváltani,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. SZAKASZ

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez a határozat meghatározza az (EU) 2018/1725 rendeletet az EKB tekintetében végrehajtó általános szabályokat. Meghatározza különösen az EKB adatvédelmi tisztviselőjének kinevezésére és szerepére vonatkozó szabályokat, ideértve az adatvédelmi tisztviselő feladatait, kötelességeit és hatáskörét.

(2)   Ez a határozat meghatározza továbbá az adatkezelők és az adatvédelmi koordinátor szerepét, feladatait és kötelességeit, valamint végrehajtja azon szabályokat, amelyek szerint az érintettek a jogaikat gyakorolhatják.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E határozat alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| 1. | „adatkezelő”: az EKB és különösen az EKB azon szervezeti egysége, amely a személyes adatok kezelésének céljait és eszközeit önállóan vagy másokkal együtt meghatározza; |
| --- | --- |

1.

„adatkezelő”: az EKB és különösen az EKB azon szervezeti egysége, amely a személyes adatok kezelésének céljait és eszközeit önállóan vagy másokkal együtt meghatározza;

| 2. | „adatvédelmi koordinátor”: az EKB azon alkalmazottja, aki az adatkezelőt és az adatvédelmi tisztviselőt segíti az (EU) 2018/1725 rendelet és e határozat alapján fennálló feladataik és kötelezettségeik ellátása során; |
| --- | --- |

2.

„adatvédelmi koordinátor”: az EKB azon alkalmazottja, aki az adatkezelőt és az adatvédelmi tisztviselőt segíti az (EU) 2018/1725 rendelet és e határozat alapján fennálló feladataik és kötelezettségeik ellátása során;

| 3. | „érintett”: valamely azonosított vagy azonosítható természetes személy; azonosítható az a személy, aki közvetlen vagy közvetett módon, különösen valamely azonosító, például név, szám, helymeghatározó adat, online azonosító vagy a természetes személy testi, fiziológiai, genetikai, szellemi, gazdasági, kulturális vagy szociális azonosságára vonatkozó egy vagy több tényező alapján azonosítható; |
| --- | --- |

3.

„érintett”: valamely azonosított vagy azonosítható természetes személy; azonosítható az a személy, aki közvetlen vagy közvetett módon, különösen valamely azonosító, például név, szám, helymeghatározó adat, online azonosító vagy a természetes személy testi, fiziológiai, genetikai, szellemi, gazdasági, kulturális vagy szociális azonosságára vonatkozó egy vagy több tényező alapján azonosítható;

| 4. | „adatkezelés”: az (EU) 2018/1725 rendelet 3. cikkének 3. pontjában meghatározott adatkezelés; |
| --- | --- |

4.

„adatkezelés”: az (EU) 2018/1725 rendelet 3. cikkének 3. pontjában meghatározott adatkezelés;

| 5. | „uniós intézmények és szervek”: az (EU) 2018/1725 rendelet 3. cikkének 10. pontjában meghatározott uniós intézmények és szervek; |
| --- | --- |

5.

„uniós intézmények és szervek”: az (EU) 2018/1725 rendelet 3. cikkének 10. pontjában meghatározott uniós intézmények és szervek;

| 6. | „adatfeldolgozó”: az (EU) 2018/1725 rendelet 3. cikkének 12. pontjában meghatározott adatfeldolgozó; |
| --- | --- |

6.

„adatfeldolgozó”: az (EU) 2018/1725 rendelet 3. cikkének 12. pontjában meghatározott adatfeldolgozó;

| 7. | „személyes adat”: az (EU) 2018/1725 rendelet 3. cikkének 1. pontjában meghatározott személyes adat; |
| --- | --- |

7.

„személyes adat”: az (EU) 2018/1725 rendelet 3. cikkének 1. pontjában meghatározott személyes adat;

| 8. | „hozzájárulás”: az (EU) 2018/1725 rendelet 3. cikkének 15. pontjában meghatározott hozzájárulás. |
| --- | --- |

8.

„hozzájárulás”: az (EU) 2018/1725 rendelet 3. cikkének 15. pontjában meghatározott hozzájárulás.

2. SZAKASZ

AZ ADATVÉDELMI TISZTVISELŐ

3. cikk

Kinevezés, jogállás és szervezeti kérdések

(1)   Az Igazgatóság:

| a) | személyes tulajdonságai és szakmai képességei és különösen az adatvédelmi jogra és gyakorlatra vonatkozó szaktudása, valamint az (EU) 2018/1725 rendelet 45. cikkében és az e határozatban említett feladatok ellátására való képessége alapján kinevezi az adatvédelmi tisztviselőt; |
| --- | --- |

a)

személyes tulajdonságai és szakmai képességei és különösen az adatvédelmi jogra és gyakorlatra vonatkozó szaktudása, valamint az (EU) 2018/1725 rendelet 45. cikkében és az e határozatban említett feladatok ellátására való képessége alapján kinevezi az adatvédelmi tisztviselőt;

| b) | az adatvédelmi tisztviselő pozíciójára át nem alakítható, határozott időre szóló szerződést biztosít három és öt év közötti időszakra, amely az Európai Központi Bank személyzetének alkalmazási feltételeiben foglaltak szerinti legfeljebb tíz éves időtartamig meghosszabbítható, és |
| --- | --- |

b)

az adatvédelmi tisztviselő pozíciójára át nem alakítható, határozott időre szóló szerződést biztosít három és öt év közötti időszakra, amely az Európai Központi Bank személyzetének alkalmazási feltételeiben foglaltak szerinti legfeljebb tíz éves időtartamig meghosszabbítható, és

| c) | az adatvédelmi tisztviselőt az (EU) 2018/1725 rendelet 44. cikkének (9) bekezdésével összhangban felveteti az európai adatvédelmi biztos által vezetett nyilvántartásba. |
| --- | --- |

c)

az adatvédelmi tisztviselőt az (EU) 2018/1725 rendelet 44. cikkének (9) bekezdésével összhangban felveteti az európai adatvédelmi biztos által vezetett nyilvántartásba.

(2)   Az Igazgatóság biztosítja, hogy az adatvédelmi tisztviselő az (EU) 2018/1725 rendelet 45. cikkében említett feladatait és kötelességeit függetlenül láthassa el, anélkül, hogy a feladatai ellátásának módjára vonatkozó utasításokat kapna. E függetlenség sérelme nélkül:

| a) | az adatvédelmi tisztviselőre vonatkoznak az Európai Központi Bank személyzetének alkalmazási feltételei; |
| --- | --- |

a)

az adatvédelmi tisztviselőre vonatkoznak az Európai Központi Bank személyzetének alkalmazási feltételei;

| b) | adminisztratív célokra és az EKB foglalkoztatási keretrendszerének alkalmazása céljából az adatvédelmi tisztviselőt az EKB Jogi Szolgálatok Főigazgatóságához rendelik; |
| --- | --- |

b)

adminisztratív célokra és az EKB foglalkoztatási keretrendszerének alkalmazása céljából az adatvédelmi tisztviselőt az EKB Jogi Szolgálatok Főigazgatóságához rendelik;

| c) | az adatvédelmi tisztviselő értékelője konzultál az európai adatvédelmi biztossal, valamint az EKB-n belüli más érdekeltektől is visszajelzést kérhet, mielőtt értékelné, hogy az adatvédelmi tisztviselő hogyan látja el feladatait és teljesíti kötelezettségeit. Az adatvédelmi tisztviselőt nem érheti hátrány a feladatai és kötelezettségei megfelelő teljesítése miatt; |
| --- | --- |

c)

az adatvédelmi tisztviselő értékelője konzultál az európai adatvédelmi biztossal, valamint az EKB-n belüli más érdekeltektől is visszajelzést kérhet, mielőtt értékelné, hogy az adatvédelmi tisztviselő hogyan látja el feladatait és teljesíti kötelezettségeit. Az adatvédelmi tisztviselőt nem érheti hátrány a feladatai és kötelezettségei megfelelő teljesítése miatt;

| d) | az adatvédelmi tisztviselőt az Igazgatóság felmenti, amennyiben már nem felel meg a feladata teljesítéséhez előírt feltételeknek, és az európai adatvédelmi biztos e felmentéshez az (EU) 2018/1725 rendelet 44. cikke (8) bekezdésének megfelelően előzetesen hozzájárult. |
| --- | --- |

d)

az adatvédelmi tisztviselőt az Igazgatóság felmenti, amennyiben már nem felel meg a feladata teljesítéséhez előírt feltételeknek, és az európai adatvédelmi biztos e felmentéshez az (EU) 2018/1725 rendelet 44. cikke (8) bekezdésének megfelelően előzetesen hozzájárult.

(3)   Az Igazgatóság kinevezheti az adatvédelmi tisztviselő helyettesét, akire az (1) és (2) bekezdés alkalmazandó. Az adatvédelmi tisztviselő helyettese támogatja az adatvédelmi tisztviselőt feladatai ellátásában és kötelességei teljesítésében, valamint távolléte alatt helyettesíti azt.

(4)   Az EKB személyzetének az adatvédelmi tisztviselő számára adatvédelmi kérdésekben támogatást nyújtó tagja kizárólag az adatvédelmi tisztviselő utasításai alapján jár el, és őt a KBER Alapokmányának 37. cikkével együttesen értelmezett (EU) 2018/1725 rendelet 44. cikke (5) bekezdésének megfelelően köti a titoktartási kötelezettség és az adatok bizalmas kezelésére vonatkozó kötelezettség.

(5)   Az (EU) 2018/1725 rendelet 43. cikke (2) bekezdésének megfelelően az ERKT kérésére az adatvédelmi tisztviselő feljogosítható arra, hogy az (EU) 2018/1725 rendelet 45. cikkében meghatározott feladatokat az ERKT vonatkozásában is ellássa.

4. cikk

Az adatvédelmi tisztviselő feladatai

Az adatvédelmi tisztviselő az (EU) 2018/1725 rendelet 45. cikkében meghatározott feladatokat látja el, így különösen:

| a) | tájékoztat és tanácsot ad az Igazgatóság, az adatkezelők, a Személyzeti Bizottság és az adatvédelmi koordinátorok részére és válaszol a tőlük vagy bármely érintettől érkező konzultációkra az adatvédelmi rendelkezések értelmezésével és EKB-nál történő alkalmazásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

a)

tájékoztat és tanácsot ad az Igazgatóság, az adatkezelők, a Személyzeti Bizottság és az adatvédelmi koordinátorok részére és válaszol a tőlük vagy bármely érintettől érkező konzultációkra az adatvédelmi rendelkezések értelmezésével és EKB-nál történő alkalmazásával kapcsolatban;

| b) | az adatvédelmi tisztviselő saját kezdeményezésére vagy az Igazgatóság, valamely adatkezelő, a Személyzeti Bizottság vagy bármely érintett kérelmére megvizsgálja az adatvédelemmel kapcsolatos kérdéseket és eseményeket, és vizsgálatáról jelentést küld a vizsgálatot kérőnek; |
| --- | --- |

b)

az adatvédelmi tisztviselő saját kezdeményezésére vagy az Igazgatóság, valamely adatkezelő, a Személyzeti Bizottság vagy bármely érintett kérelmére megvizsgálja az adatvédelemmel kapcsolatos kérdéseket és eseményeket, és vizsgálatáról jelentést küld a vizsgálatot kérőnek;

| c) | az (EU) 2018/1725 rendelet 31. cikke és e határozat 9. cikke alapján központi nyilvántartást vezet az EKB-nál folytatott adatkezelési tevékenységekről; |
| --- | --- |

c)

az (EU) 2018/1725 rendelet 31. cikke és e határozat 9. cikke alapján központi nyilvántartást vezet az EKB-nál folytatott adatkezelési tevékenységekről;

| d) | kérelemre támogatást nyújt valamely adatkezelő részére az (EU) 2018/1725 rendelet 39. és 40. cikke szerinti adatvédelmi hatásvizsgálatok és az európai adatvédelmi biztossal folytatandó előzetes konzultáció céljára szolgáló beadványok elkészítésében; |
| --- | --- |

d)

kérelemre támogatást nyújt valamely adatkezelő részére az (EU) 2018/1725 rendelet 39. és 40. cikke szerinti adatvédelmi hatásvizsgálatok és az európai adatvédelmi biztossal folytatandó előzetes konzultáció céljára szolgáló beadványok elkészítésében;

| e) | válaszol az európai adatvédelmi biztos megkereséseire, és illetékességi körén belül együttműködik az európai adatvédelmi biztossal; |
| --- | --- |

e)

válaszol az európai adatvédelmi biztos megkereséseire, és illetékességi körén belül együttműködik az európai adatvédelmi biztossal;

| f) | együttműködik más uniós intézmények és szervek, nemzeti központi bankok és illetékes nemzeti hatóságok adatvédelmi tisztviselőivel, különösen az alábbiak révén: i. ismeretek és tapasztalatokon alapuló know-how megosztása; ii. az EKB képviselete az adatvédelmi kérdésekkel kapcsolatos releváns egyeztetések során, a bírósági ügyek kivételével; és iii. intézményközi bizottságokban és szervezetekben való részvétel; |
| --- | --- |

f)

együttműködik más uniós intézmények és szervek, nemzeti központi bankok és illetékes nemzeti hatóságok adatvédelmi tisztviselőivel, különösen az alábbiak révén: i. ismeretek és tapasztalatokon alapuló know-how megosztása; ii. az EKB képviselete az adatvédelmi kérdésekkel kapcsolatos releváns egyeztetések során, a bírósági ügyek kivételével; és iii. intézményközi bizottságokban és szervezetekben való részvétel;

| g) | független módon biztosítja az (EU) 2018/1725 rendelet EKB-nál történő alkalmazását azáltal, hogy ellenőrzi az (EU) 2018/1725 rendeletnek, valamint az egyéb alkalmazandó, adatvédelmi rendelkezéseket tartalmazó uniós jognak, továbbá az EKB és adatfeldolgozói személyes adatok védelmével kapcsolatos belső szabályzatainak való megfelelést, ideértve a feladatkörök kijelölését, az EKB személyzete adatkezelési műveletekben részt vevő tagjainak tudatosság-növelését és képzését, valamint a kapcsolódó auditokat is. |
| --- | --- |

g)

független módon biztosítja az (EU) 2018/1725 rendelet EKB-nál történő alkalmazását azáltal, hogy ellenőrzi az (EU) 2018/1725 rendeletnek, valamint az egyéb alkalmazandó, adatvédelmi rendelkezéseket tartalmazó uniós jognak, továbbá az EKB és adatfeldolgozói személyes adatok védelmével kapcsolatos belső szabályzatainak való megfelelést, ideértve a feladatkörök kijelölését, az EKB személyzete adatkezelési műveletekben részt vevő tagjainak tudatosság-növelését és képzését, valamint a kapcsolódó auditokat is.

5. cikk

Az adatvédelmi tisztviselő jogkörei

A 4. cikk szerinti feladatai ellátása során az adatvédelmi tisztviselő:

| a) | információkat kérhet az EKB bármely üzleti területétől az adatvédelmi tisztviselő feladataival és kötelességeivel összefüggő bármely ügyről; |
| --- | --- |

a)

információkat kérhet az EKB bármely üzleti területétől az adatvédelmi tisztviselő feladataival és kötelességeivel összefüggő bármely ügyről;

| b) | bármikor hozzáférhet a kezelt személyes adatokhoz, az EKB minden helyiségéhez, valamint minden információhoz, adatkezelési művelethez és adatbázishoz; |
| --- | --- |

b)

bármikor hozzáférhet a kezelt személyes adatokhoz, az EKB minden helyiségéhez, valamint minden információhoz, adatkezelési művelethez és adatbázishoz;

| c) | véleményt bocsáthat ki a tényleges vagy javasolt adatkezelési műveletek jogszerűségéről, az ilyen műveletek jogszerűségének biztosításához szükséges intézkedésekről, valamint az adatvédelmi intézkedések alkalmasságáról vagy megfelelőségéről vagy az adatkezelési műveletekkel kapcsolatos bármely kérdésről; |
| --- | --- |

c)

véleményt bocsáthat ki a tényleges vagy javasolt adatkezelési műveletek jogszerűségéről, az ilyen műveletek jogszerűségének biztosításához szükséges intézkedésekről, valamint az adatvédelmi intézkedések alkalmasságáról vagy megfelelőségéről vagy az adatkezelési műveletekkel kapcsolatos bármely kérdésről;

| d) | az Igazgatóság tudomására hozhat bármely adatvédelemmel kapcsolatos kérdést, ideértve az EKB személyzete valamely tagja részéről az (EU) 2018/1725 rendelet rendelkezéseinek vagy az EKB-ra alkalmazandó bármely más uniós jogi adatvédelmi rendelkezések be nem tartását; |
| --- | --- |

d)

az Igazgatóság tudomására hozhat bármely adatvédelemmel kapcsolatos kérdést, ideértve az EKB személyzete valamely tagja részéről az (EU) 2018/1725 rendelet rendelkezéseinek vagy az EKB-ra alkalmazandó bármely más uniós jogi adatvédelmi rendelkezések be nem tartását;

| e) | kérheti, hogy az adatvédelemmel kapcsolatos pontokat vegyenek fel az Igazgatóság napirendjére, és ennek érdekében megfelelő dokumentációt nyújthat be az Igazgatósághoz; |
| --- | --- |

e)

kérheti, hogy az adatvédelemmel kapcsolatos pontokat vegyenek fel az Igazgatóság napirendjére, és ennek érdekében megfelelő dokumentációt nyújthat be az Igazgatósághoz;

| f) | megfelelőségi ellenőrzéseket végezhet a valamely adatkezelő által vagy nevében végzett adatkezelési műveletekre vonatkozóan; |
| --- | --- |

f)

megfelelőségi ellenőrzéseket végezhet a valamely adatkezelő által vagy nevében végzett adatkezelési műveletekre vonatkozóan;

| g) | korlátozhatja az (EU) 2018/1725 rendelet vagy e határozat rendelkezéseinek vagy bármely más uniós adatvédelmi rendelkezésnek meg nem felelő adatkezelést; |
| --- | --- |

g)

korlátozhatja az (EU) 2018/1725 rendelet vagy e határozat rendelkezéseinek vagy bármely más uniós adatvédelmi rendelkezésnek meg nem felelő adatkezelést;

| h) | tájékoztathatja az európai adatvédelmi biztost minden olyan adatvédelemmel kapcsolatos kérdésről, amelyre vonatkozóan az európai adatvédelmi biztos közreműködésére vagy útmutatására van szükség. |
| --- | --- |

h)

tájékoztathatja az európai adatvédelmi biztost minden olyan adatvédelemmel kapcsolatos kérdésről, amelyre vonatkozóan az európai adatvédelmi biztos közreműködésére vagy útmutatására van szükség.

6. cikk

Az adatvédelmi tisztviselő és a vizsgálati eljárás

(1)   A 4. cikk b) pontja szerinti vizsgálat iránti kérelmet írásban kell az adatvédelmi tisztviselőhöz benyújtani.

(2)   Az adatvédelmi tisztviselő az (1) bekezdésben említett kérelem kézhezvételét követő hét munkanapon belül átvételi elismervényt küld a kérelmezőnek.

(3)   Az adatvédelmi tisztviselő a kérelem tárgyában helyszíni vizsgálatot folytathat és írásbeli nyilatkozatot kérhet az adatkezelőtől. Az illetékes adatkezelő az adatvédelmi tisztviselő kérelmének kézhezvételétől számított húsz munkanapon belül válaszol az adatvédelmi tisztviselőnek. Az adatvédelmi tisztviselő az EKB bármely üzleti területétől bármikor kérhet további információkat vagy segítséget. Az üzleti terület az adatvédelmi tisztviselő kérésétől számított húsz munkanapon belül nyújt segítséget vagy bocsátja rendelkezésre az ilyen további információkat.

(4)   Az adatvédelmi tisztviselő részrehajlástól mentesen mérlegeli a vizsgálattal összefüggő kérdéseket és tényeket, megfelelően tekintetbe véve az érintettek jogait. Amennyiben megfelelőnek ítéli, az adatvédelmi tisztviselő az (5) bekezdés fenntartásával minden további érintett felet tájékoztat a vizsgálatról.

(5)   Az adatvédelmi tisztviselő biztosítja, hogy a kérelem bizalmas jellegű maradjon és azt csak a vizsgálat céljához szükséges mértékben tegyék hozzáférhetővé, kivéve, ha az érintett hozzájárul ahhoz, hogy a kérelem ne maradjon bizalmas jellegű.

(6)   Az adatvédelmi biztos vizsgálatáról legkésőbb a kérelem kézhezvételét követő három naptári hónapon belül tájékoztatja a kérelmezőt.

3. SZAKASZ

ADATVÉDELMI TISZTVISELŐ, ADATKEZELŐK ÉS ADATVÉDELMI KOORDINÁTOROK

7. cikk

Az adatkezelő feladatai és kötelezettségei

(1)   Az adatkezelő biztosítja, hogy a felelősségi körébe tartozó területen végzett, személyes adatokat érintő adatkezelési műveletek megfeleljenek az (EU) 2018/1725 rendelet rendelkezéseinek és az EKB-re alkalmazandó bármely más uniós adatvédelmi rendelkezéseknek.

(2)   Az adatkezelő biztosítja, hogy az adatvédelmi tisztviselőt haladéktalanul tájékoztassák a következőkről:

| a) | minden olyan kérdésről, amelynek adatvédelmi vonatkozása van vagy lehet; |
| --- | --- |

a)

minden olyan kérdésről, amelynek adatvédelmi vonatkozása van vagy lehet;

| b) | minden olyan véleményről, dokumentumról, belső politikáról vagy belső döntésről, amely hatással lehet az adatvédelmi szabályok EKB általi betartására, annak elfogadása előtt; |
| --- | --- |

b)

minden olyan véleményről, dokumentumról, belső politikáról vagy belső döntésről, amely hatással lehet az adatvédelmi szabályok EKB általi betartására, annak elfogadása előtt;

| c) | a személyes adatokat érintő minden adatvédelmi incidensről és az adatvédelmet érintő minden más incidensről; |
| --- | --- |

c)

a személyes adatokat érintő minden adatvédelmi incidensről és az adatvédelmet érintő minden más incidensről;

| d) | az adatkezelőnek az európai adatvédelmi biztossal folytatott közvetlen kommunikációjáról. |
| --- | --- |

d)

az adatkezelőnek az európai adatvédelmi biztossal folytatott közvetlen kommunikációjáról.

(3)   Az adatkezelő így különösen:

| a) | megfelelő időben konzultál az adatvédelmi tisztviselővel a személyes adatok kezelésével vagy bármely más adatvédelmi kérdéssel összefüggő minden tevékenységről; |
| --- | --- |

a)

megfelelő időben konzultál az adatvédelmi tisztviselővel a személyes adatok kezelésével vagy bármely más adatvédelmi kérdéssel összefüggő minden tevékenységről;

| b) | az adatvédelmi tisztviselővel együttműködésben és az (EU) 2018/1725 rendelet 39. cikkének megfelelően adatvédelmi hatásvizsgálatokat végez és hagy jóvá; |
| --- | --- |

b)

az adatvédelmi tisztviselővel együttműködésben és az (EU) 2018/1725 rendelet 39. cikkének megfelelően adatvédelmi hatásvizsgálatokat végez és hagy jóvá;

| c) | betartja a személyes adatok kezelésével vagy bármely más adatvédelmi kérdéssel kapcsolatos releváns belső politikákat; |
| --- | --- |

c)

betartja a személyes adatok kezelésével vagy bármely más adatvédelmi kérdéssel kapcsolatos releváns belső politikákat;

| d) | az adatvédelmi koordinátorokkal együttműködésben rendszeresen aktualizált nyilvántartást vezet az adatkezelési tevékenységekről az (EU) 2018/1725 rendelet 31. cikke (5) bekezdésének megfelelően, az adatvédelmi tisztviselő által jóváhagyott sablon felhasználásával. |
| --- | --- |

d)

az adatvédelmi koordinátorokkal együttműködésben rendszeresen aktualizált nyilvántartást vezet az adatkezelési tevékenységekről az (EU) 2018/1725 rendelet 31. cikke (5) bekezdésének megfelelően, az adatvédelmi tisztviselő által jóváhagyott sablon felhasználásával.

(4)   Az adatkezelő az adatvédelmi tisztviselő és az európai adatvédelmi biztos feladatai ellátásának elősegítése során teljeskörű tájékoztatást nyújt azok számára, hozzáférést biztosít a személyes adatokhoz, és a kérelem kézhezvételét követő húsz munkanapon belül válaszol a feltett kérdésekre.

8. cikk

Adatvédelmi koordinátorok

(1)   Az adatvédelmi koordinátorok az adatkezelők kérelmére vagy saját kezdeményezésre segítik az adatkezelőket kötelességeik teljesítésében. Az adatvédelmi koordinátorok kapcsolatot tartanak az adatkezelőkkel, akik rendelkezésükre bocsátanak minden szükséges információt.

(2)   Az adatvédelmi koordinátorok a következőkben segítik az adatvédelmi tisztviselőt:

| a) | a személyes adatokkal kapcsolatos adatkezelési műveletek tekintetében az illetékes adatkezelő azonosítása; |
| --- | --- |

a)

a személyes adatokkal kapcsolatos adatkezelési műveletek tekintetében az illetékes adatkezelő azonosítása;

| b) | az adatvédelmi tisztviselő tanácsainak terjesztése és az azokkal kapcsolatos figyelemfelhívás, valamint az illetékes adatkezelő támogatása az adatvédelmi tisztviselő iránymutatása alapján; |
| --- | --- |

b)

az adatvédelmi tisztviselő tanácsainak terjesztése és az azokkal kapcsolatos figyelemfelhívás, valamint az illetékes adatkezelő támogatása az adatvédelmi tisztviselő iránymutatása alapján;

| c) | az illetékes adatkezelő támogatása az adatkezelési tevékenységek (EU) 2018/1725 rendelet 31. cikke szerinti nyilvántartásának vezetésében és annak biztosításában, hogy a nyilvántartás pontos és naprakész legyen; |
| --- | --- |

c)

az illetékes adatkezelő támogatása az adatkezelési tevékenységek (EU) 2018/1725 rendelet 31. cikke szerinti nyilvántartásának vezetésében és annak biztosításában, hogy a nyilvántartás pontos és naprakész legyen;

| d) | az adatvédelmi tisztviselő feladatait érintő egyéb kérdésekkel való foglalkozás, az adatvédelmi tisztviselő és az adatvédelmi koordinátorok vezetése közötti megállapodásnak megfelelően. |
| --- | --- |

d)

az adatvédelmi tisztviselő feladatait érintő egyéb kérdésekkel való foglalkozás, az adatvédelmi tisztviselő és az adatvédelmi koordinátorok vezetése közötti megállapodásnak megfelelően.

(3)   Az adatvédelmi koordinátor általában információkezelési szakértő vagy olyan személy, aki rendelkezik a vonatkozó szakértelemmel és/vagy képzettséggel.

9. cikk

Központi nyilvántartás

(1)   Az adatkezelők az adatkezelési tevékenységekről vezetett nyilvántartásaikat megküldik az adatvédelmi tisztviselőnek, aki azokról központi nyilvántartást vezet.

(2)   A központi nyilvántartás az EKB-nál végzett valamennyi személyesadat-kezelési tevékenység adattáraként szolgál. A központi nyilvántartás információforrásként szolgál az érintettek számára és elősegíti az (EU) 2018/1725 rendelet 17–24. cikke szerinti jogaik gyakorlását. A központi nyilvántartást nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni. A központi nyilvántartás legalább az (EU) 2018/1725 rendelet 31. cikke (1) bekezdésének a)–g) pontjában említett információkat tartalmazza.

10. cikk

Közös adatkezelők

(1)   A közös adatkezelők adatvédelmi kötelezettségeit az (EU) 2018/1725 rendelet 28. cikkének megfelelően kell meghatározni.

(2)   Amennyiben az EKB egy vagy több adatkezelővel együtt közös adatkezelőként jár el, a közös adatkezelőknek az adatvédelmi kötelezettségeik teljesítéséért fennálló felelősségük megoszlását a közöttük létrejövő megállapodásban határozzák meg, kivéve, ha, és annyiban, amennyiben e felelősségi kört a rájuk alkalmazandó uniós vagy tagállami jog határozza meg.

4. SZAKASZ

AZ ÉRINTETTEK JOGAI

11. cikk

Az érintettek jogainak gyakorlása

(1)   Az érintettek az (EU) 2018/1725 rendelet 17–24. cikke szerinti jogaik gyakorlása érdekében az illetékes adatkezelőhöz fordulhatnak.

(2)   Az érintettek jogait kizárólag az érintett vagy annak szabályszerűen meghatalmazott képviselője gyakorolhatja. E személyek ezen jogok bármelyikét díjmentesen gyakorolhatják.

(3)   Az érintettek jogainak gyakorlására irányuló kérelmet az illetékes adatkezelőhöz írásban vagy adott esetben elektronikus úton kell benyújtani. Az érintett kérelmének kézhezvételét követően az illetékes adatkezelő öt munkanapon belül átvételi elismervényt küld az érintettnek, rendelkezésére bocsátja az adatvédelmi tisztviselő elérhetőségi adatait és tájékoztatja arról, hogy az európai adatvédelmi biztoshoz panaszt nyújthat be, valamint bírósági jogorvoslatot vehet igénybe.

(4)   Amennyiben az illetékes adatkezelőnek megalapozott kétségei vannak az érintett vagy meghatalmazott képviselője kilétével kapcsolatban, az illetékes adatkezelő kérheti az érintett vagy meghatalmazott képviselője azonosításához szükséges további információk rendelkezésre bocsátását. Amennyiben az érintettet meghatalmazott képviselő képviseli, az illetékes adatkezelő a vonatkozó meghatalmazást is ellenőrzi. Az illetékes adatkezelő további információkat kérhet az érintettől az érintett kérelmének egyértelművé tételéhez és annak eredményes kezeléséhez.

(5)   Az (EU) 2018/1725 rendelet 14. cikke (3) és (4) bekezdésének megfelelően az illetékes adatkezelő indokolatlan késedelem nélkül, de mindenféleképpen a kérelem beérkezésétől számított egy hónapon belül tájékoztatja az érintettet a kérelem nyomán hozott intézkedésekről. Ez a határidő szükség esetén további két hónappal meghosszabbítható, figyelembe véve az illetékes adatkezelőhöz az érintettektől érkezett kérelmek összetettségét és számát. Az illetékes adatkezelő a határidő meghosszabbításáról a kérelem kézhezvételétől számított egy hónapon belül, a késedelem okainak megjelölésével tájékoztatja az érintettet.

(6)   Az illetékes adatkezelő írásban válaszol az adatkezelő kérelmére, amennyiben ez megfelelő, illetve, ha az érintett kérelmét elektronikus úton nyújtotta be, az illetékes adatkezelő a kért információkat szintén elektronikus úton bocsátja rendelkezésre.

(7)   Az érintett bármikor az adatvédelmi tisztviselőhöz fordulhat, különösen akkor, ha:

| a) | az illetékes adatkezelő nem tartja be a (3) és az (5) bekezdésben megjelölt határidőket; |
| --- | --- |

a)

az illetékes adatkezelő nem tartja be a (3) és az (5) bekezdésben megjelölt határidőket;

| b) | az érintett nem elégedett az illetékes adatkezelő által hozott intézkedésekkel; vagy |
| --- | --- |

b)

az érintett nem elégedett az illetékes adatkezelő által hozott intézkedésekkel; vagy

| c) | az érintett panaszt kíván benyújtani az európai adatvédelmi biztoshoz. |
| --- | --- |

c)

az érintett panaszt kíván benyújtani az európai adatvédelmi biztoshoz.

Az adatvédelmi tisztviselő tanácsot ad az illetékes adatkezelőnek a megfelelő eljárást illetően.

(8)   Amennyiben az érintett kérelme egyértelműen megalapozatlan vagy – különösen ismétlődő jellege miatt – túlzó, az illetékes adatkezelő adatvédelmi tisztviselővel való konzultációt követően az (EU) 2018/1725 rendelet 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően megtagadhatja a kérelem alapján történő intézkedést, és erről az érintettet megfelelően tájékoztatja.

12. cikk

Jogorvoslatok

Az Európai Központi Bank személyzetének alkalmazási feltételei alapján az EKB személyzete tagjainak rendelkezésére álló jogorvoslatok az adatvédelemmel kapcsolatos panaszok esetében nem alkalmazhatóak.

5. SZAKASZ

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

13. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az EKB/2007/1 határozat 2020. november 1-jétől hatályát veszti. Az EKB/2007/1 határozatra történő hivatkozásokat ezen határozatra való hivatkozásnak kell tekinteni és a mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.

14. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a határozatot 2020. november 1-jétől kell alkalmazni.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2020. május 5-én.

az EKB elnöke

Christine LAGARDE

---

(1)  
  HL L 295., 2018.11.21., 39. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

3

(4)  EKB/2007/1 határozat (2007. április 17.) az Európai Központi Banknál az adatvédelemmel kapcsolatos végrehajtási szabályok elfogadásáról (HL L 116., 2007.5.4., 64. o.).

4

---

MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

| Odluka ESB/2007/1 | Ova Odluka |
| --- | --- |
| Članci 1. do 5. | Članci 1. do 5. |
| Članak 6. stavak 1. | Članak 7. stavak 1. |
| — | Članak 7. stavak 2. |
| — | Članak 7. stavak 3. |
| Članak 6. stavak 2. | Članak 7. stavak 4. |
| Članak 6. stavak 3. točka (a) | Članak 8. stavak 1. |
| Članak 6. stavak 3. točka (b) | Članak 8. stavak 2. |
| Članak 7. stavak 1. | Članak 4. stavak 4. |
| Članak 7. stavak 2. | — |
| — | Članak 9. stavak 1. |
| Članak 8. | Članak 9. stavak 2. |
| — | Članak 10. |
| — | |
| Članak 9. stavak 1. | Članak 11. stavak 1. |
| Članak 9. stavak 1. točka (a) | Članak 11. stavak 2. |
| Članak 9. stavak 1. točka (b) | Članak 11. stavak 3. |
| Članak 9. stavak 1. točka (c) | — |
| — | Članak 11. stavak 4. |
| — | Članak 11. stavak 5. |
| — | Članak 11. stavak 6. |
| Članak 9. stavak 1. točka (d) | Članak 11. stavak 7. točke (a) i (b) |
| Članak 9. stavak 2. | Članak 11. stavak 7. točka (c) |
| Članak 10. | — |
| Članak 11. stavci 1., 2. i 3. | Članak 6. stavci 1., 2. i 3. |
| — | Članak 6. stavci 4. i 5. |
| Članak 11. stavak 4. | Članak 6. stavak 6. |
| Članak 12. | Članak 12. |
| Članak 13. | Članak 13. |

Odluka ESB/2007/1

Ova Odluka

Članci 1. do 5.

Članci 1. do 5.

Članak 6. stavak 1.

Članak 7. stavak 1.

—

Članak 7. stavak 2.

—

Članak 7. stavak 3.

Članak 6. stavak 2.

Članak 7. stavak 4.

Članak 6. stavak 3. točka (a)

Članak 8. stavak 1.

Članak 6. stavak 3. točka (b)

Članak 8. stavak 2.

Članak 7. stavak 1.

Članak 4. stavak 4.

Članak 7. stavak 2.

—

—

Članak 9. stavak 1.

Članak 8.

Članak 9. stavak 2.

—

Članak 10.

—

Članak 9. stavak 1.

Članak 11. stavak 1.

Članak 9. stavak 1. točka (a)

Članak 11. stavak 2.

Članak 9. stavak 1. točka (b)

Članak 11. stavak 3.

Članak 9. stavak 1. točka (c)

—

—

Članak 11. stavak 4.

—

Članak 11. stavak 5.

—

Članak 11. stavak 6.

Članak 9. stavak 1. točka (d)

Članak 11. stavak 7. točke (a) i (b)

Članak 9. stavak 2.

Članak 11. stavak 7. točka (c)

Članak 10.

—

Članak 11. stavci 1., 2. i 3.

Članak 6. stavci 1., 2. i 3.

—

Članak 6. stavci 4. i 5.

Članak 11. stavak 4.

Članak 6. stavak 6.

Članak 12.

Članak 12.

Članak 13.

Članak 13.

---

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 2020.5.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 152/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.5.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 152/21

---

AZ ESA–EU VÁMEGYÜTTMŰKÖDÉSI BIZOTTSÁG 1/2020 HATÁROZATA

(2020. május 5.)

az egyrészről a kelet- és dél-afrikai államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás kereteinek létrehozásáról szóló átmeneti megállapodás 1. jegyzőkönyvében megállapított származási szabályoktól a Mauritiuson a sózott barracudahal (Thyrsites atun) vonatkozásában fennálló különleges helyzet figyelembevétele érdekében történő eltérésről [2020/656]

A VÁMEGYÜTTMŰKÖDÉSI BIZOTTSÁG,

tekintettel az egyrészről a kelet- és dél-afrikai államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás kereteinek létrehozásáról szóló átmeneti megállapodásra és különösen annak 1. jegyzőkönyve 41. cikkének (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az egyrészről a kelet- és dél-afrikai államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás kereteinek létrehozásáról szóló átmeneti megállapodást (1) (a továbbiakban: átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás) az Unió, a Madagaszkári Köztársaság, a Mauritiusi Köztársaság, a Seychelle Köztársaság és a Zimbabwei Köztársaság 2012. május 14-től kezdődően ideiglenesen alkalmazza. A Comore-szigetek 2019. február 7. óta ideiglenesen alkalmazza az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodást. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről a kelet- és dél-afrikai államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás kereteinek létrehozásáról szóló átmeneti megállapodást (1) (a továbbiakban: átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás) az Unió, a Madagaszkári Köztársaság, a Mauritiusi Köztársaság, a Seychelle Köztársaság és a Zimbabwei Köztársaság 2012. május 14-től kezdődően ideiglenesen alkalmazza. A Comore-szigetek 2019. február 7. óta ideiglenesen alkalmazza az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodást.

| (2) | Az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodásnak a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló 1. jegyzőkönyve tartalmazza a kelet- és dél-afrikai államokból (ESA-államokból) származó termékek Unióba történő behozatala tekintetében alkalmazandó származási szabályokat. |
| --- | --- |

(2)

Az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodásnak a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló 1. jegyzőkönyve tartalmazza a kelet- és dél-afrikai államokból (ESA-államokból) származó termékek Unióba történő behozatala tekintetében alkalmazandó származási szabályokat.

| (3) | Az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás 1. jegyzőkönyve 42. cikkének (1) bekezdése szerint a származási szabályoktól eltérések engedélyezhetők, ha a meglévő ágazatok fejlődése az ESA-államokban azt indokolja. |
| --- | --- |

(3)

Az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás 1. jegyzőkönyve 42. cikkének (1) bekezdése szerint a származási szabályoktól eltérések engedélyezhetők, ha a meglévő ágazatok fejlődése az ESA-államokban azt indokolja.

| (4) | Az ESA-EU Vámegyüttműködési Bizottság 2017. október 2-án az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás 1. jegyzőkönyve 42. cikkének (1) bekezdésével összhangban elfogadta a 2/2017 határozatot (2), amely 2017. október 2. és 2018. október 1. között a származási szabályoktól való eltérést engedélyez a sózott barracudahal (Thyrsites atun) Unióba történő behozatala tekintetében. A késedelmes megrendelések miatt azonban kis mértékben alkalmazták csak az eltérési kvótát. |
| --- | --- |

(4)

Az ESA-EU Vámegyüttműködési Bizottság 2017. október 2-án az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás 1. jegyzőkönyve 42. cikkének (1) bekezdésével összhangban elfogadta a 2/2017 határozatot (2), amely 2017. október 2. és 2018. október 1. között a származási szabályoktól való eltérést engedélyez a sózott barracudahal (Thyrsites atun) Unióba történő behozatala tekintetében. A késedelmes megrendelések miatt azonban kis mértékben alkalmazták csak az eltérési kvótát.

| (5) | Az ESA-EU Vámegyüttműködési Bizottság 2019. január 14-én az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás 1. jegyzőkönyve 42. cikkének (1) bekezdésével összhangban elfogadta az 1/2019 határozatot (3), amely 2019. január 14. és 2020. január 13. között a származási szabályoktól való eltérést engedélyez a sózott barracudahal (Thyrsites atun) Unióba történő behozatala tekintetében. Az uniós vevők által tapasztalt pénzügyi nehézségek miatt azonban az eltérési kvóta alkalmazása elmaradt a várakozásoktól. |
| --- | --- |

(5)

Az ESA-EU Vámegyüttműködési Bizottság 2019. január 14-én az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás 1. jegyzőkönyve 42. cikkének (1) bekezdésével összhangban elfogadta az 1/2019 határozatot (3), amely 2019. január 14. és 2020. január 13. között a származási szabályoktól való eltérést engedélyez a sózott barracudahal (Thyrsites atun) Unióba történő behozatala tekintetében. Az uniós vevők által tapasztalt pénzügyi nehézségek miatt azonban az eltérési kvóta alkalmazása elmaradt a várakozásoktól.

| (6) | Mauritius az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás 1. jegyzőkönyve 42. cikke szerint a származási szabályoktól való újabb eltérést kért 125 tonna, a Harmonizált Rendszer 0305 69 vámtarifaszáma alá tartozó sózott barracudahal (Thyrsites atun) Unióba történő behozatala tekintetében a 2020 márciusától 2021 márciusáig tartó időszakra. Mauritius ismét azzal érvel, hogy nem áll rendelkezésre az Unióból vagy Mauritiusról származó barracudahal (Thyrsites atun), és a többi afrikai, karibi és csendes-óceáni államból (AKCS-államok) származó barracudahal (Thyrsites atun) nem felel meg a minőségre és a rendszeres utánpótlásra vonatkozó követelményeknek. Következésképpen Mauritiusnak továbbra is nem származó nyersanyagokat kell beszereznie a feldolgozóipara számára. |
| --- | --- |

(6)

Mauritius az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás 1. jegyzőkönyve 42. cikke szerint a származási szabályoktól való újabb eltérést kért 125 tonna, a Harmonizált Rendszer 0305 69 vámtarifaszáma alá tartozó sózott barracudahal (Thyrsites atun) Unióba történő behozatala tekintetében a 2020 márciusától 2021 márciusáig tartó időszakra. Mauritius ismét azzal érvel, hogy nem áll rendelkezésre az Unióból vagy Mauritiusról származó barracudahal (Thyrsites atun), és a többi afrikai, karibi és csendes-óceáni államból (AKCS-államok) származó barracudahal (Thyrsites atun) nem felel meg a minőségre és a rendszeres utánpótlásra vonatkozó követelményeknek. Következésképpen Mauritiusnak továbbra is nem származó nyersanyagokat kell beszereznie a feldolgozóipara számára.

| (7) | Az eltérés hozzájárulna a mauritiusi kis- és középvállalkozások fejlődéséhez, lehetővé tenné a mauritiusi tengeriélelmiszer-ágazat diverzifikációját, és a foglalkoztatás fenntartása mellett elősegítené annak teljes kapacitáson történő működését. A Harmonizált Rendszer 3. árucsoportjába tartozó halászati termékek Mauritiusból az Európai Unióba irányuló teljes behozatali értékének kevesebb mint 1 %-át kitevő kis mennyiség, valamint a kért eltérés korlátozott időtartama nem okozhat súlyos károkat sem az Unió, sem egy vagy több tagország érintett gazdasági ágazata számára. |
| --- | --- |

(7)

Az eltérés hozzájárulna a mauritiusi kis- és középvállalkozások fejlődéséhez, lehetővé tenné a mauritiusi tengeriélelmiszer-ágazat diverzifikációját, és a foglalkoztatás fenntartása mellett elősegítené annak teljes kapacitáson történő működését. A Harmonizált Rendszer 3. árucsoportjába tartozó halászati termékek Mauritiusból az Európai Unióba irányuló teljes behozatali értékének kevesebb mint 1 %-át kitevő kis mennyiség, valamint a kért eltérés korlátozott időtartama nem okozhat súlyos károkat sem az Unió, sem egy vagy több tagország érintett gazdasági ágazata számára.

| (8) | Mauritius szerint az EU-ba irányuló előre jelzett értékesítések a 2020/2021-es évre 125 tonnát tesznek ki. Tekintettel azonban arra, hogy a korábban engedélyezett eltérések igénybevétele alacsony volt, nem tűnik indokoltnak a kérelmezett időszakra vonatkozó kontingens növelése a 2019/2020-as évre engedélyezett kontingenshez képest. Mauritius számára ezért egy évre eltérést kell engedélyezni 100 tonna sózott barracudahal (Thyrsites atun) vonatkozásában annak érdekében, hogy a meglévő ágazat folytathassa az Unióba irányuló kivitelt. |
| --- | --- |

(8)

Mauritius szerint az EU-ba irányuló előre jelzett értékesítések a 2020/2021-es évre 125 tonnát tesznek ki. Tekintettel azonban arra, hogy a korábban engedélyezett eltérések igénybevétele alacsony volt, nem tűnik indokoltnak a kérelmezett időszakra vonatkozó kontingens növelése a 2019/2020-as évre engedélyezett kontingenshez képest. Mauritius számára ezért egy évre eltérést kell engedélyezni 100 tonna sózott barracudahal (Thyrsites atun) vonatkozásában annak érdekében, hogy a meglévő ágazat folytathassa az Unióba irányuló kivitelt.

| (9) | Az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (4) megállapítja a vámkontingensek kezelésére vonatkozó szabályokat. E szabályokat kell alkalmazni azon mennyiség kezelése tekintetében, amelyre e határozat az eltérést engedélyezi. |
| --- | --- |

(9)

Az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (4) megállapítja a vámkontingensek kezelésére vonatkozó szabályokat. E szabályokat kell alkalmazni azon mennyiség kezelése tekintetében, amelyre e határozat az eltérést engedélyezi.

| (10) | Az eltérési lehetőség igénybevételének hatékony nyomon követése érdekében indokolt a mauritiusi hatóságokat arra kötelezni, hogy rendszeres jelleggel részletes adatokat szolgáltassanak a Bizottságnak a kibocsátott EUR.1 szállítási bizonyítványokról, |
| --- | --- |

(10)

Az eltérési lehetőség igénybevételének hatékony nyomon követése érdekében indokolt a mauritiusi hatóságokat arra kötelezni, hogy rendszeres jelleggel részletes adatokat szolgáltassanak a Bizottságnak a kibocsátott EUR.1 szállítási bizonyítványokról,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás 1. jegyzőkönyvétől eltérve és az említett jegyzőkönyv 42. cikke (1) bekezdésének megfelelően a Harmonizált Rendszer 0303 89 vámtarifaszáma alá tartozó nem származó barracudahalból (Thyrsites atun) előállított, a Harmonizált Rendszer 0305 69 vámtarifaszáma alá tartozó sózott barracudahalat (Thyrsites atun) (0305 69 80 KN-kód) az e határozat 2–5. cikkében meghatározott feltételekkel összhangban Mauritiusról származónak kell tekinteni.

2. cikk

Az 1. cikkben előírt eltérés e határozat elfogadásától számítva egy évig alkalmazandó a mellékletben meghatározott, Mauritiusról kivitt és az Unión belüli szabad forgalomba bocsátás céljából bejelentett termékre a mellékletben meghatározott mennyiség erejéig.

3. cikk

A mellékletben szereplő mennyiséget az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 49–54. cikkével összhangban kell kezelni.

4. cikk

Mauritius vámhatóságai kötelesek mennyiségi ellenőrzéseket végezni az 1. cikkben meghatározott termékek kivitele tekintetében.

Mauritius vámhatóságai az egyes negyedéveket követő hónap vége előtt kötelesek a Vámegyüttműködési Bizottság Titkárságán keresztül eljuttatni a Bizottsághoz egy kimutatást azon mennyiségekről, amelyekre vonatkozóan e határozat alapján EUR.1 szállítási bizonyítványt állítottak ki, valamint ezeknek a bizonyítványoknak a sorszámáról.

5. cikk

Az e határozat értelmében kiállított EUR.1 szállítási bizonyítványok 7. rovatában szerepelnie kell a következő bejegyzések valamelyikének:

| | „Derogation – Decision No 1/2020 of the ESA-EU Customs Cooperation Committee of 5 May 2020
  ”; |
| --- | --- |

„Derogation – Decision No 1/2020 of the ESA-EU Customs Cooperation Committee of 5 May 2020
  ”;

| | „Dérogation – Décision n° 1/2020 du Comité de Coopération Douanière AfOA-UE du 5 mai 2020
  ”. |
| --- | --- |

„Dérogation – Décision n° 1/2020 du Comité de Coopération Douanière AfOA-UE du 5 mai 2020
  ”.

6. cikk

(1)   Mauritius és az Unió egyaránt meghozzák az e határozat végrehajtásához részükről szükséges intézkedéseket.

(2)   Amennyiben az Unió objektív információk alapján szabálytalanságok vagy csalás tényét, illetve a 4. cikkben meghatározott kötelezettségek teljesítésének ismételt elmulasztását állapítja meg, az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás 22. cikkének (5) és (6) bekezdésében előírt eljárás alapján kezdeményezheti az 1. cikkben említett eltérés ideiglenes felfüggesztését.

7. cikk

Az 1. cikkben előírt eltérés megújítható, feltéve, hogy az érintett ESA-állam három hónappal e határozat alkalmazási idejének lejárta előtt bizonyítékot nyújt be arra vonatkozóan, hogy még mindig nem képes megfelelni az 1. jegyzőkönyv feltételeinek, valamint az eltérés szükségességének megszüntetése érdekében tett előrehaladásra vonatkozóan, és egyértelműen jelzi, hogy mennyi időbe fog telni az említett feltételeknek való megfelelés. Az Európai Unió újraértékeli az ESA–EU Vámegyüttműködési Bizottságban képviselendő álláspontját, és új határozatot fogad el.

8. cikk

Ez a határozat 2020. május 5-én lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2020. május 5-én.

B. SAMSON

az ESA-államok képviselője

az ESA-államok nevében

J-M. GRAVE

Európai Bizottság

az Európai Unió nevében

---

(1)  
  HL L 111., 2012.4.24., 2. o.

1

(2)  Az ESA–EU Vámegyüttműködési Bizottság 2/2017 határozata (2017. október 2.) az egyrészről a kelet- és dél-afrikai államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás kereteinek létrehozásáról szóló átmeneti megállapodás 1. jegyzőkönyvében megállapított származási szabályoktól a Mauritiuson a sózott barrakuda vonatkozásában fennálló különleges helyzet figyelembevétele érdekében történő eltérésről (HL L 271., 2017.10.20., 47. o.).

2

(3)  Az ESA–EU Vámegyüttműködési Bizottság 1/2019 határozata (2019. január 14.) az egyrészről a kelet- és dél-afrikai államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás kereteinek létrehozásáról szóló átmeneti megállapodás 1. jegyzőkönyvében megállapított származási szabályoktól a Mauritiuson a sózott barrakuda vonatkozásában fennálló különleges helyzet figyelembevétele érdekében történő eltérésről (HL L 32., 2019.2.4., 32. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelete (2015. november 24.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.)

4

---

MELLÉKLET

| Rendelésszám | KN-kód | TARIC-kód | Árumegnevezés | Időszak | Nettó tömeg (tonnában) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1611 | Ex03056980 | 25 | barracudahal (Thyrsites atun), sózott | 2020.5.5. – 2021.5.4. | 100 |

Rendelésszám

KN-kód

TARIC-kód

Árumegnevezés

Időszak

Nettó tömeg (tonnában)

09.1611

Ex03056980

25

barracudahal (Thyrsites atun), sózott

2020.5.5. – 2021.5.4.

100

---

Helyesbítések

| 2020.5.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 152/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.5.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 152/25

---

Helyesbítés a Trichoderma reesei DSM 32338 által termelt muramidázt tartalmazó készítmény hízópulykák, tenyészpulykák, tenyészcsirkék és más tenyészbaromfifajok takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (az engedély jogosultja: DSM Nutritional Products Ltd., képviselője az Unióban: DSM Nutritional Products Sp. Z o.o) szóló, 2020. február 5-i (EU) 2020/163 bizottsági végrehajtási rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 34., 2020. február 6.
  )

A 36. oldalon, a melléklet hetedik oszlopában:

a következő szövegrész:

„
  25 000
  25 000 LSU(F)”

helyesen:

„
  25 000 LSU(F)”.

---