# Europos Sąjungos L 218/2020

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 218 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 63 metai2020m. liepos 8d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 218

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

63 metai2020m. liepos 8d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2020 m. liepos 7 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2020/979, kuriuo remiamas tarptautiniu mastu pripažintos ginklų ir šaudmenų valdymo patvirtinimo pagal atviruosius tarptautinius standartus sistemos rengimas | 1 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

SPRENDIMAI

*

2020 m. liepos 7 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2020/979, kuriuo remiamas tarptautiniu mastu pripažintos ginklų ir šaudmenų valdymo patvirtinimo pagal atviruosius tarptautinius standartus sistemos rengimas

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

SPRENDIMAI

| 2020 7 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 218/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 7 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 218/1

---

TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2020/979

2020 m. liepos 7 d.

kuriuo remiamas tarptautiniu mastu pripažintos ginklų ir šaudmenų valdymo patvirtinimo pagal atviruosius tarptautinius standartus sistemos rengimas

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnio 1 dalį ir 31 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2018 m. lapkričio 19 d. Taryba priėmė ES kovos su neteisėtais šaunamaisiais ginklais, šaulių ir lengvaisiais ginklais (ŠLG) ir jų šaudmenimis strategiją, pavadintą „Saugoti ginklus – ginti piliečius“ (ES ŠLG strategija). ES ŠLG strategijos tikslas – užtikrinti integruotų, kolektyvinių ir koordinuojamų Europos veiksmų kryptingumą siekiant užkirsti kelią teroristams, nusikaltėliams ir kitiems leidimo neturintiems subjektams neteisėtai įsigyti ŠLG ir jų šaudmenų, taip pat pažaboti jų neteisėtą įsigijimą ir skatinti atskaitomybę bei atsakomybę teisėtos prekybos ginklais atžvilgiu; |
| --- | --- |

(1)

2018 m. lapkričio 19 d. Taryba priėmė ES kovos su neteisėtais šaunamaisiais ginklais, šaulių ir lengvaisiais ginklais (ŠLG) ir jų šaudmenimis strategiją, pavadintą „Saugoti ginklus – ginti piliečius“ (ES ŠLG strategija). ES ŠLG strategijos tikslas – užtikrinti integruotų, kolektyvinių ir koordinuojamų Europos veiksmų kryptingumą siekiant užkirsti kelią teroristams, nusikaltėliams ir kitiems leidimo neturintiems subjektams neteisėtai įsigyti ŠLG ir jų šaudmenų, taip pat pažaboti jų neteisėtą įsigijimą ir skatinti atskaitomybę bei atsakomybę teisėtos prekybos ginklais atžvilgiu;

| (2) | ES ŠLG strategijoje pažymima, kad prastas atsargų saugumas yra itin svarbus veiksnys, dėl kurio ginklai ir šaudmenys gali būti nukreipti iš teisėtų rinkų į neteisėtas. Sąjunga ir jos valstybės narės yra įsipareigojusios padėti kitoms šalims gerinti valstybės atsargų valdymą ir saugumą stiprinant nacionalines teisės aktų ir administracines sistemas bei institucijas, kurios reguliuoja teisėtą ŠLG bei šaudmenų tiekimą ir atsargų valdymą gynybos bei saugumo pajėgoms; |
| --- | --- |

(2)

ES ŠLG strategijoje pažymima, kad prastas atsargų saugumas yra itin svarbus veiksnys, dėl kurio ginklai ir šaudmenys gali būti nukreipti iš teisėtų rinkų į neteisėtas. Sąjunga ir jos valstybės narės yra įsipareigojusios padėti kitoms šalims gerinti valstybės atsargų valdymą ir saugumą stiprinant nacionalines teisės aktų ir administracines sistemas bei institucijas, kurios reguliuoja teisėtą ŠLG bei šaudmenų tiekimą ir atsargų valdymą gynybos bei saugumo pajėgoms;

| (3) | Jungtinių Tautų Nusiginklavimo reikalų biuras (UNODA) parengė šaulių ginklų ir šaudmenų valdymo standartus ir gerąją praktiką: tarptautines technines gaires dėl šaudmenų (IATG) ir modulinį šaulių ginklų kontrolės įgyvendinimo kompendiumą (MOSAIC), anksčiau žinomą kaip tarptautiniai šaulių ginklų kontrolės standartai (ISACS).ES ŠLG strategija Sąjunga įpareigojama propaguoti ir įgyvendinti standartus ir gerąją praktiką; |
| --- | --- |

(3)

Jungtinių Tautų Nusiginklavimo reikalų biuras (UNODA) parengė šaulių ginklų ir šaudmenų valdymo standartus ir gerąją praktiką: tarptautines technines gaires dėl šaudmenų (IATG) ir modulinį šaulių ginklų kontrolės įgyvendinimo kompendiumą (MOSAIC), anksčiau žinomą kaip tarptautiniai šaulių ginklų kontrolės standartai (ISACS).ES ŠLG strategija Sąjunga įpareigojama propaguoti ir įgyvendinti standartus ir gerąją praktiką;

| (4) | 2018 m. birželio 30 d. trečioje Jungtinių Tautų konferencijoje, skirtoje JT veiksmų programos dėl kovos su neteisėtais šaulių ir lengvaisiais ginklais įgyvendinimo pažangai peržiūrėti, buvo priimtas baigiamasis dokumentas, kuriame valstybės atnaujino savo įsipareigojimą užkirsti kelią šaulių ir lengvųjų ginklų nukreipimui ir kovoti su juo. Valstybės dar kartą patvirtina, kad reikia padvigubinti nacionalines pastangas siekiant užtikrinti sauga ir saugumu grindžiamą ir veiksmingą vyriausybių ginkluotųjų pajėgų bei vyriausybių saugumo pajėgų turimų šaulių ir lengvųjų ginklų atsargų valdymą, visų pirma konfliktinėse ir pokonfliktinėse situacijose. Valstybės taip pat pripažino, kad stiprinant JT veiksmų programos įgyvendinimą taikomi atitinkami tarptautiniai standartai; |
| --- | --- |

(4)

2018 m. birželio 30 d. trečioje Jungtinių Tautų konferencijoje, skirtoje JT veiksmų programos dėl kovos su neteisėtais šaulių ir lengvaisiais ginklais įgyvendinimo pažangai peržiūrėti, buvo priimtas baigiamasis dokumentas, kuriame valstybės atnaujino savo įsipareigojimą užkirsti kelią šaulių ir lengvųjų ginklų nukreipimui ir kovoti su juo. Valstybės dar kartą patvirtina, kad reikia padvigubinti nacionalines pastangas siekiant užtikrinti sauga ir saugumu grindžiamą ir veiksmingą vyriausybių ginkluotųjų pajėgų bei vyriausybių saugumo pajėgų turimų šaulių ir lengvųjų ginklų atsargų valdymą, visų pirma konfliktinėse ir pokonfliktinėse situacijose. Valstybės taip pat pripažino, kad stiprinant JT veiksmų programos įgyvendinimą taikomi atitinkami tarptautiniai standartai;

| (5) | JT Darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m. patvirtinama, kad kova su neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais yra būtina siekiant daugelio darnaus vystymosi tikslų, įskaitant tikslus, susijusius su taika, teisingumu ir tvirtomis institucijomis, skurdo mažinimu, ekonomikos augimu, sveikata, lyčių lygybe ir saugiais miestais. Todėl 16.4 darnaus vystymosi tikslu visos valstybės įsipareigojo iš esmės sumažinti neteisėtus finansinius ir ginklų srautus; |
| --- | --- |

(5)

JT Darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m. patvirtinama, kad kova su neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais yra būtina siekiant daugelio darnaus vystymosi tikslų, įskaitant tikslus, susijusius su taika, teisingumu ir tvirtomis institucijomis, skurdo mažinimu, ekonomikos augimu, sveikata, lyčių lygybe ir saugiais miestais. Todėl 16.4 darnaus vystymosi tikslu visos valstybės įsipareigojo iš esmės sumažinti neteisėtus finansinius ir ginklų srautus;

| (6) | 2018 m. gegužės 24 d. pristatytoje Nusiginklavimo darbotvarkėje „Mūsų bendros ateities užtikrinimas“ (1) JT generalinis sekretorius paragino spręsti perteklinio įprastinės ginkluotės kaupimo bei neteisėtos prekybos įprastine ginkluote problemą ir paragino remti šalių lygmens požiūrį į šaulių ginklus. Sąjunga nusprendė remti darbotvarkės 22 veiksmą: „Užtikrinti perteklinių ir prastai prižiūrimų atsargų saugumą“; |
| --- | --- |

(6)

2018 m. gegužės 24 d. pristatytoje Nusiginklavimo darbotvarkėje „Mūsų bendros ateities užtikrinimas“ (1) JT generalinis sekretorius paragino spręsti perteklinio įprastinės ginkluotės kaupimo bei neteisėtos prekybos įprastine ginkluote problemą ir paragino remti šalių lygmens požiūrį į šaulių ginklus. Sąjunga nusprendė remti darbotvarkės 22 veiksmą: „Užtikrinti perteklinių ir prastai prižiūrimų atsargų saugumą“;

| (7) | Ženevos tarptautinio humanitarinio išminavimo centras (ŽTHIC) prisideda rengiant, peržiūrint ir propaguojant tarptautinius kovos su minomis standartus ir per savo Šaudmenų valdymo patariamąją grupę (AMAT) – rengiant, peržiūrint ir platinant tarptautines technines gaires dėl šaudmenų (IATG). AMAT yra ŽTHIC dalis. AMAT buvo sukurta bendra ŽTHIC ir UNODA iniciatyva, reaguojant į skubų poreikį padėti valstybėms užtikrinant saugą bei saugumą ir veiksmingai valdyti šaudmenis pagal IATG; |
| --- | --- |

(7)

Ženevos tarptautinio humanitarinio išminavimo centras (ŽTHIC) prisideda rengiant, peržiūrint ir propaguojant tarptautinius kovos su minomis standartus ir per savo Šaudmenų valdymo patariamąją grupę (AMAT) – rengiant, peržiūrint ir platinant tarptautines technines gaires dėl šaudmenų (IATG). AMAT yra ŽTHIC dalis. AMAT buvo sukurta bendra ŽTHIC ir UNODA iniciatyva, reaguojant į skubų poreikį padėti valstybėms užtikrinant saugą bei saugumą ir veiksmingai valdyti šaudmenis pagal IATG;

| (8) | 2017 m. gruodžio 4 d. JT Generalinė Asamblėja priėmė Rezoliuciją 72/55 dėl problemų, kylančių dėl įprastinių šaudmenų atsargų pertekliaus susikaupimo. Ta rezoliucija remiamos tarptautinio, regioninio ir nacionalinio lygmens iniciatyvos, kuriomis nušviečiamas tvaraus šaudmenų valdymo tobulinimas, be kita ko, įgyvendinant IATG; |
| --- | --- |

(8)

2017 m. gruodžio 4 d. JT Generalinė Asamblėja priėmė Rezoliuciją 72/55 dėl problemų, kylančių dėl įprastinių šaudmenų atsargų pertekliaus susikaupimo. Ta rezoliucija remiamos tarptautinio, regioninio ir nacionalinio lygmens iniciatyvos, kuriomis nušviečiamas tvaraus šaudmenų valdymo tobulinimas, be kita ko, įgyvendinant IATG;

| (9) | Sąjunga ir jos valstybės narės yra didžiausios paramos teikėjos teikiant pagalbą šaulių ginklų kontrolės srityje ir stiprinant gebėjimus apskritai, taip pat visų pirma fizinio saugumo ir atsargų valdymo srityje. Nors esama įvairių tarptautinių atsargų valdymo standartų ir gairių, nėra standartizuotos ir tarptautiniu mastu pripažintos metodikos, pagal kurią būtų galima atlikti nepriklausomus atitikties šiems standartams vertinimus ir patvirtinimą. Todėl sunku įvertinti Sąjungos paramos ginklų atsargų saugumui poveikį; |
| --- | --- |

(9)

Sąjunga ir jos valstybės narės yra didžiausios paramos teikėjos teikiant pagalbą šaulių ginklų kontrolės srityje ir stiprinant gebėjimus apskritai, taip pat visų pirma fizinio saugumo ir atsargų valdymo srityje. Nors esama įvairių tarptautinių atsargų valdymo standartų ir gairių, nėra standartizuotos ir tarptautiniu mastu pripažintos metodikos, pagal kurią būtų galima atlikti nepriklausomus atitikties šiems standartams vertinimus ir patvirtinimą. Todėl sunku įvertinti Sąjungos paramos ginklų atsargų saugumui poveikį;

| (10) | tarptautiniu mastu pripažinta atitikties tarptautiniams ginklų valdymo standartams nepriklausomo patvirtinimo metodika sudarys sąlygas įvertinti Sąjungos paramos trečiosioms valstybėms valdant ginklų atsargas poveikį; be to, taip bus remiamas rizikos vertinimas ginklų eksporto kontrolės ir karinės pagalbos teikimo srityje; |
| --- | --- |

(10)

tarptautiniu mastu pripažinta atitikties tarptautiniams ginklų valdymo standartams nepriklausomo patvirtinimo metodika sudarys sąlygas įvertinti Sąjungos paramos trečiosioms valstybėms valdant ginklų atsargas poveikį; be to, taip bus remiamas rizikos vertinimas ginklų eksporto kontrolės ir karinės pagalbos teikimo srityje;

| (11) | todėl Sąjunga turėtų paremti projektą, kuriuo nustatoma galimybė sukurti savanorišką tarptautiniu mastu pripažintą ginklų ir šaudmenų valdymo patvirtinimo pagal atviruosius tarptautinius standartus sistemą, |
| --- | --- |

(11)

todėl Sąjunga turėtų paremti projektą, kuriuo nustatoma galimybė sukurti savanorišką tarptautiniu mastu pripažintą ginklų ir šaudmenų valdymo patvirtinimo pagal atviruosius tarptautinius standartus sistemą,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Siekiant įgyvendinti ES kovos su neteisėtais šaunamaisiais ginklais, šaulių ir lengvaisiais ginklais (ŠLG) ir jų šaudmenimis strategiją, pavadintą „Saugoti ginklus – ginti piliečius“ (toliau – ES ŠLG strategija) ir puoselėti taiką ir saugumą, Sąjunga remia projektą, kuriuo tiriama galimybė sukurti tarptautiniu mastu pripažintą ginklų ir šaudmenų valdymo patvirtinimo sistema sauga ir saugumu grindžiamam ŠLG ir šaudmenų valdymui tvirtinti.

Projektą sudaro du etapai – I etapas ir II etapas.

| — | I etape, pirmaisiais įgyvendinimo metais, atliekama tarptautiniu mastu pripažintos ginklų ir šaudmenų valdymo patvirtinimo sistemos rengimo galimybių studija, kurioje nagrinėjamos tinkamos rizikos ir kokybės vertinimo metodikos ir priemonių pasirinkimo galimybės, |
| --- | --- |

—

I etape, pirmaisiais įgyvendinimo metais, atliekama tarptautiniu mastu pripažintos ginklų ir šaudmenų valdymo patvirtinimo sistemos rengimo galimybių studija, kurioje nagrinėjamos tinkamos rizikos ir kokybės vertinimo metodikos ir priemonių pasirinkimo galimybės,

| — | laikantis 2 dalies, II etape, remiantis I etapo galimybių studijos rezultatais, parengiama ginklų ir šaudmenų valdymo patvirtinimo sistemos rengimo koncepcija. |
| --- | --- |

—

laikantis 2 dalies, II etape, remiantis I etapo galimybių studijos rezultatais, parengiama ginklų ir šaudmenų valdymo patvirtinimo sistemos rengimo koncepcija.

Projekto aprašymas pateikiamas priede.

2.   Taryba, remdamasi šio straipsnio 1 dalies a punkte nurodytos I etape parengtos galimybių studijos rezultatais, spręs dėl šio straipsnio 1 dalies b punkte nurodyto II etapo įgyvendinimo.

2 straipsnis

1.   Už šio sprendimo įgyvendinimą yra atsakingas Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis).

2.   1 straipsnyje nurodyto projekto techninį įgyvendinimą vykdo Ženevos tarptautinis humanitarinio išminavimo centras (ŽTHIC) ir jo specializuota agentūra – Šaudmenų valdymo patariamoji grupė (AMAT).

3.   ŽTHIC savo užduotis atlieka vyriausiojo įgaliotinio atsakomybe. Tuo tikslu vyriausiasis įgaliotinis ir ŽTHIC sudaro reikiamus susitarimus.

3 straipsnis

1.   1 straipsnyje nurodytam Sąjungos finansuojamam projektui įgyvendinti skiriama orientacinė finansavimo suma yra 1 642 109 EUR.

2.   Suma, skirta projekto I etapui padengti, yra 821 872 EUR. Likusi 820 237 EUR suma bus naudojama, jei Taryba nuspręs įgyvendinti projekto II etapą.

3.   Išlaidos, finansuojamos iš 1 dalyje nustatytos orientacinės sumos, valdomos laikantis Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų procedūrų ir taisyklių.

4.   Komisija prižiūri, kad 1 dalyje nurodytos išlaidos būtų tinkamai valdomos. Tuo tikslu ji sudaro būtiną finansavimo susitarimą su ŽTHIC. Šiame finansavimo susitarime nustatoma, kad ŽTHIC turi užtikrinti Sąjungos įnašo matomumą, atitinkantį jo dydį.

5.   Komisija stengiasi kuo greičiau po šio sprendimo įsigaliojimo sudaryti 4 dalyje nurodytą finansavimo susitarimą. Ji praneša Tarybai apie visus sunkumus, su kuriais susiduriama to proceso metu, ir finansavimo susitarimo sudarymo datą.

4 straipsnis

1.   Vyriausiasis įgaliotinis praneša Tarybai apie šio sprendimo įgyvendinimą du kartus per metus teikdamas reguliarias dalykines ataskaitas, kurias parengia ŽTHIC. Remdamasi tomis ataskaitomis Taryba atlieka vertinimą.

2.   Komisija Tarybai teikia ataskaitas, susijusias su 1 straipsnyje nurodyto projekto finansiniais aspektais.

5 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Šis sprendimas netenka galios po 14 mėnesių nuo 3 straipsnio 4 dalyje nurodyto finansavimo susitarimo sudarymo dienos, nebent Taryba nuspręstų sprendimą pratęsti, kad būtų galima įgyvendinti projekto II etapą, arba, jei per tą laikotarpį susitarimas nesudaromas, šis sprendimas netenka galios praėjus šešiems mėnesiams po jo įsigaliojimo dienos.

Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 7 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. ROTH

---

(1)  https://www.un.org/disarmament/publications/more/securing-our-common-future/

1

---

PRIEDAS

TARPTAUTINIU MASTU PRIPAŽINTOS GINKLŲ IR ŠAUDMENŲ VALDYMO PATVIRTINIMO PAGAL ATVIRUOSIUS TARPTAUTINIUS STANDARTUS SISTEMOS RENGIMO PROJEKTAS

1.   BSGP paramos loginis pagrindimas

Šiuo projektu siekiama padidinti šaulių ir lengvųjų ginklų (ŠLG) bei šaudmenų atsargų saugumą ir saugą rengiant tarptautiniu mastu pripažintą sistemą, kuri sudarytų sąlygas nepriklausomai patvirtinti / sertifikuoti valstybių atitiktį atviriesiems tarptautiniams standartams, savanorišku pagrindu, parodant valstybių gebėjimą spręsti nukreipimo ir atsitiktinių sprogimų klausimus ir užkirsti jiems kelią.

ŠLG ir šaudmenų nukreipimas ir neteisėtas platinimas kursto nusikalstamumą, terorizmą, ginkluotą smurtą ir nestabilumą, kenkia darniam vystymuisi, geram valdymui, teisėtvarkai, taip pat galimybėms naudotis švietimo, sveikatos priežiūros paslaugomis, teise kreiptis į teismą ir kitomis pilietinėmis teisėmis. Be to, neteisėti ŠLG gali būti naudojami vykdyti sunkias smurto dėl lyties veikas arba sudaryti joms palankesnes sąlygas. ŠLG ir šaudmenų nukreipimas ir neteisėtas platinimas gali pakenkti taikai ir saugumui, destabilizuoti valstybes ir visuomenes, o galiausiai ir ištisus regionus. Tokiu būdu kenkiama pažangai, daromai siekiant darnaus vystymosi tikslų (DVT), visų pirma 16-ojo DVT (taika, teisingumas ir stiprios institucijos), taip pat 5-ojo DVT (lyčių lygybė) ir 11-ojo DVT (tvarūs miestai ir bendruomenės).

Sauga, saugumu grindžiamas ir tvarus nacionalinių ŠLG ir šaudmenų atsargų valdymas yra priemonė pažaboti neteisėtą ginklų platinimą. Neveiksmingas atsargų valdymas yra vienas iš pagrindinių veiksnių, dėl kurių ginklai ir šaudmenys nukreipiami iš teisėtų rinkų į neteisėtas. Atsargų valdymas yra ypač nesaugus nuo smurtinių konfliktų nukentėjusiose valstybėse arba turinčiose silpnas institucijas ir valdymo struktūras. Tokiomis aplinkybėmis skatinant sauga, saugumu grindžiamą ir tvarų atsargų valdymą skatinama nacionalinių valdžios institucijų atskaitomybė ir atsakomybė siekiant užkirsti kelią ŠLG ir šaudmenų nukreipimui, o tai savo ruožtu padeda stiprinti stabilumą, vystymąsi ir gerą valdymą.

Sąjunga ir jos valstybės narės padeda trečiosioms šalims gerinti nacionalinių atsargų valdymą ir saugumą stiprindamos nacionalines teisėkūros ir administracines sistemas bei institucijas, kurios reguliuoja teisėtą ŠLG ir šaudmenų tiekimą gynybos ir saugumo pajėgoms ir tokių atsargų valdymą. Tačiau šios pagalbos poveikį sunku išmatuoti. Šiuo metu nėra tarptautinio mechanizmo, kurį taikydamos trečiosios šalys galėtų pademonstruoti, kad jos atitinka reguliavimo reikalavimus ir techninius bei valdymo standartus. Tai gali kelti problemų valstybėms, kurios investavo į savo ŠLG ir šaudmenų valdymo politikos ir praktikos tobulinimą, bet vis tiek nekelia užtikrintumo jausmo tarptautiniams partneriams ir pasitikėjimo atsižvelgiant į rezultatus nukreipimo srityje ir prastą atsargų valdymą ir saugumą praeityje.

Nors esama įvairių atsargų valdymo ir saugumo tarptautinių standartų, gairių ir geriausios praktikos pavyzdžių, nėra standartizuotos ir tarptautiniu mastu pripažintos metodikos, pagal kurią būtų galima atlikti nepriklausomus atitikties šiems standartams vertinimus ir patvirtinimą. Daugelyje sektorių – tiek pramonės, tiek vyriausybiniame – siekiant pademonstruoti gaminių ir paslaugų kokybę, saugą ir saugumą, taip pat atitiktį tarptautinėms normoms, reikia tam tikros formos garantijos, apimančios sertifikavimą ir patvirtinimą. Gerai žinomas pavyzdys – Tarptautinės standartizacijos organizacijos (ISO) reglamentuojamas sertifikatų išdavimas. Tas pats metodas gali būti taikomas sauga ir saugumu grindžiamam ŠLG ir šaudmenų atsargų valdymui.

Sertifikavimo arba patvirtinimo sistema sudarytų sąlygas valstybei, kuri investavo į atsargų valdymą ir saugumą, savanoriškai pademonstruoti, kad ŠLG ir šaudmenų valdymo sistema (t. y. politika ir praktika) atitinka tarptautiniu mastu pripažintus standartus. Savanoriškas nacionalinės politikos ir praktikos sertifikavimas rodytų, kad atsitiktinio sprogimo arba nukreipimo rizikos klausimas išspręstas ir rizika sušvelninta, nes nepriklausomai patikrinta, kad įgyvendinti atvirieji tarptautiniai standartai. Be to, garantija įkvėptų vietos bendruomenėms, taip pat regioniniams ir tarptautiniams partneriams pasitikėjimą valstybės gebėjimu veiksmingai valdyti ir tvarkyti savo atsargas, nereikalaujant atskleisti informaciją apie jos ŠLV ir šaudmenų atsargų pobūdį ir dydį. Sertifikavimas taip pat galėtų būti naudojamas renkant informaciją nukreipimo rizikos vertinimams, kuriuos ginklus tiekiančios valstybės atlieka vykdydamos ginklų eksporto kontrolę (pavyzdžiui, apibrėžtiems pagal Sutarties dėl prekybos ginklais (SPG) 11 straipsnį ir Tarybos bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP (1) 7 kriterijų).

Be to, kalbant apie bendradarbiavimą ir pagalbą ŠLG ir šaudmenų kontrolės srityje, patvirtinimas ir sertifikavimas gali suteikti gairių sprendimams dėl programavimo ir informacijos praeityje vykdytos pagalbos veiklos poveikio vertinimui.

Šis projektas taip pat svarbus atsižvelgiant į darbą, kurį atlieka Vyriausybinių ekspertų grupė, tai yra į problemų, kylančių dėl įprastinių šaudmenų atsargų pertekliaus susikaupimo, nagrinėjimą reaguojant į priimtą 2017 m. gruodžio mėn. JT GA rezoliuciją 72/55.

2.   Įvadas

Šiame projekte bus nagrinėjama galimybė sukurti tarptautiniu mastu pripažintą ŠLG ir šaudmenų valdymo politikos ir praktikos patvirtinimo / sertifikavimo sistemą. ŠLG ir šaudmenų nukreipimo leidimo neturintiems subjektams rizika egzistuoja visoje tiekimo grandinėje: nuo gamybos iki perdavimo (eksporto, tranzito ir importo), atsargų kaupimo etapu (saugojimo ir panaudojimo) iki šalinimo (perdavimo ir sunaikinimo). Šaudmenų atsargos taip pat kelia atsitiktinių sprogimų riziką, visų pirma saugyklose, taip pat galbūt ir kitose atsargų tiekimo grandinės vietose. Už šių uždavinių sprendimą yra atsakinga valstybė ir tam reikia visapusiško gyvavimo ciklo požiūrio, atitinkančio nacionalines ir tarptautines normas bei priemones (įskaitant tarptautinės techninės gairės dėl šaudmenų (IATG), modulinį šaulių ginklų kontrolės įgyvendinimo kompendiumą (MOSAIC), Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) paskelbtą geriausią patirtį ir Šiaurės Atlanto sutarties organizacijos leidinį sąjungininkų šaudmenų saugojimo ir transporto tema (NATO-AASTP)).

Pagrindinis šio projekto tikslas – remti saugaus, patikimo ir tvaraus ŠLG ir šaudmenų valdymo politikos ir praktikos kūrimą šalyse, kuriose būta nukreipimo ir atsitiktinių sprogimų atvejų. Konkrečiai įgyvendinant projektą bus kuriamos ir analizuojamos tarptautiniu mastu pripažinto ŠLG ir šaudmenų sauga ir saugumu grindžiamo valdymo visoje tiekimo grandinėje politikos ir praktikos patvirtinimo / sertifikavimo pasirinkimo galimybės. Projektu bus remiamas sistemos, kuria valstybėms būtų sudarytos sąlygos atliekant nepriklausomą vertinimą savanoriškai pademonstruoti, kad šie klausimai buvo išspręsti ir kad jų ginklų valdymo praktika ir politika atitinka atviruosius tarptautinius standartus, rengimas.

Šiuo projektu remiamas ES kovos su neteisėtais šaunamaisiais ginklais, šaulių ir lengvaisiais ginklais ir jų šaudmenimis strategijos (toliau – ES ŠLG strategija) įgyvendinimas. Juo siekiama stiprinti paramą gaunančių valstybių gebėjimus įgyvendinti JT veiksmų programą, Tarptautinį sekimo dokumentą, sutartį dėl prekybos ginklais (SPG), Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. (visų pirma 16‐ąjį tikslą (16.4 uždavinį), 5‐ąjį ir 11‐ąjį tikslus) ir JT generalinio sekretoriaus Nusiginklavimo darbotvarkę (2018 m., 22 veiksmas: Nusiginklavimas, kuris gelbsti gyvybes). Įgyvendinant projektą bus padidintas įprastinių ginklų ir šaudmenų valdymo ir tvarkymo skaidrumas ir atskaitomybė už juos, laikantis tarptautinės gerosios patirties, įskaitant IATG, MOSAIC, ESBO gaires ir NATO-AASTP. Projektu taip pat bus atsižvelgta į JT nusiginklavimo reikalų biuro išvadas ir pastangas siekiant užtikrinti ginklų ir šaudmenų valdymą atsižvelgiant į lyčių aspektą.

3.   Projekto tikslas ir pagrindiniai uždaviniai

Bendras šio projekto tikslas – pasauliniu mastu padidinti ŠLG ir šaudmenų atsargų saugumą ir saugą sukuriant tarptautiniu mastu pripažintą sistemą, kuri sudarytų sąlygas nepriklausomai patvirtinti ir (arba) sertifikuoti atitiktį atvirųjų tarptautinių standartų nacionalinių šaulių ginklų ir šaudmenų atsargų valdymo srityje.

Norimu projekto rezultatu siekiama padėti trečiosioms šalims (ES nepriklausančioms valstybėms), kurios susiduria su iššūkiais, susijusiais su sauga ir saugumu grindžiamu ginklų ir šaudmenų valdymu, dėl kurio būta ginklų nukreipimų ir netyčinių sprogimų.

Siekiant, kad šis pasiūlymas būtų aiškesnis, tarptautiniu mastu pripažinta ginklų ir šaudmenų valdymo patvirtinimo pagal atviruosius tarptautinius standartus sistema jame bus apibūdinta kaip ginklų ir šaudmenų valdymo patvirtinimo sistema arba AAMVS.

Kad šis tikslas būtų įgyvendintas, nustatyti šie projekto pagrindiniai uždaviniai:

| a) | atlikti galimybių studiją dėl pasirinkimo galimybių rengti šaudmenų valdymo patvirtinimo sistemą, parengiant tinkamą rizikos ir kokybės vertinimo metodiką ir priemones; |
| --- | --- |

a)

atlikti galimybių studiją dėl pasirinkimo galimybių rengti šaudmenų valdymo patvirtinimo sistemą, parengiant tinkamą rizikos ir kokybės vertinimo metodiką ir priemones;

| b) | remiantis a uždavinio rezultatais, parengti koncepciją ir tolesnius veiksmus, kad išeitų tarptautiniu mastu pripažinta šaudmenų valdymo patvirtinimo sistema, siekiant užkirsti kelią ginklų ir šaudmenų atsargų nukreipimui ir atsitiktiniams sprogimams. |
| --- | --- |

b)

remiantis a uždavinio rezultatais, parengti koncepciją ir tolesnius veiksmus, kad išeitų tarptautiniu mastu pripažinta šaudmenų valdymo patvirtinimo sistema, siekiant užkirsti kelią ginklų ir šaudmenų atsargų nukreipimui ir atsitiktiniams sprogimams.

4.   Projekto aprašymas

Atsižvelgiant į netikrumą dėl tarptautinių kelionių COVID-19 pandemijos kontekste ir norą sumažinti keliones lėktuvais atsižvelgiant į klimato kaitą, projekto vykdytojas, jeigu tai įmanoma ir įgyvendinama, svarstys susitikimų, dėl kurių nereikia keliauti (lėktuvu), pasirinkimo galimybes.

I etapas: Įvertinti tarptautiniu mastu pripažintos ginklų ir šaudmenų valdymo patvirtinimo sistemos (AAMVS) įgyvendinamumą.

4.1.   Projekto santrauka

Uždavinys: bendro projekto įgyvendinimo plano parengimas, bendradarbiaujant su EIVT ir partneriais, galimybių studijos, įskaitant metodiką ir pokalbių su itin svarbiais suinteresuotaisiais subjektais nustatymą, apimties parengimas, ekspertų darbo grupės (EDG), kuri remtų ir peržiūrėtų galimybių studiją, sudarymas ir informuotumo apie projektą didinimas.

Veikla: Konkreti veikla, vykdoma siekiant šio rezultato ir įgyvendinama pirmuosius du projekto mėnesius apima šią veiklą:

| 1. | Projekto plano rengimas (1 metai, 1 mėnuo): konsultacijos su pagrindine projekto grupe siekiant baigti rengti projekto planavimą / tvarkaraščius, pareigas ir galimybių studijos apimtį bei metodiką. |
| --- | --- |

1.

Projekto plano rengimas (1 metai, 1 mėnuo): konsultacijos su pagrindine projekto grupe siekiant baigti rengti projekto planavimą / tvarkaraščius, pareigas ir galimybių studijos apimtį bei metodiką.

| 2. | EDG sudarymas (1 metai, 1 mėnuo): atitinkamų ekspertų (ne daugiau kaip 10 asmenų) nustatymas ir jų kvietimas prisijungti prie EDG. EDG bus sudaryta iš praktikuojančių specialistų (turinčių praktinės patirties valdant ginklus, atliekant nacionalinius vertinimus, susijusius su ginklų ir šaudmenų valdymu, akredituojant ir sertifikuojant, kontroliuojant ginklus, gaminant ŠLG ir šaudmenis). Ji teiks nuolatinę paramą ir rengs galimybių studijos ekspertų peržiūrą bei vėliau parengs patvirtinimo metodiką. Projekto grupė imsis būtinų veiksmų siekdama užtikrinti, kad sudarant EDG būtų atsižvelgta į lyčių ir įvairovės aspektus. |
| --- | --- |

2.

EDG sudarymas (1 metai, 1 mėnuo): atitinkamų ekspertų (ne daugiau kaip 10 asmenų) nustatymas ir jų kvietimas prisijungti prie EDG. EDG bus sudaryta iš praktikuojančių specialistų (turinčių praktinės patirties valdant ginklus, atliekant nacionalinius vertinimus, susijusius su ginklų ir šaudmenų valdymu, akredituojant ir sertifikuojant, kontroliuojant ginklus, gaminant ŠLG ir šaudmenis). Ji teiks nuolatinę paramą ir rengs galimybių studijos ekspertų peržiūrą bei vėliau parengs patvirtinimo metodiką. Projekto grupė imsis būtinų veiksmų siekdama užtikrinti, kad sudarant EDG būtų atsižvelgta į lyčių ir įvairovės aspektus.

| 3. | Įvadinis praktinis seminaras (1 metai, 2 mėnesiai): vienos dienos praktinio seminaro Ženevoje organizavimas, kuriame dalyvaus 20 pagrindinių suinteresuotųjų subjektų (įskaitant pagrindinę projekto grupę, ES / EIVT paskirtus atstovus, EDG ir partnerių atstovus); jame bus pristatyta galimybių studijos apimtis ir metodika ir pradėtas projektas. Praktinis seminaras bus parengtas ir vedamas deramai atsižvelgiant į lyčių ir įvairovės aspektus. |
| --- | --- |

3.

Įvadinis praktinis seminaras (1 metai, 2 mėnesiai): vienos dienos praktinio seminaro Ženevoje organizavimas, kuriame dalyvaus 20 pagrindinių suinteresuotųjų subjektų (įskaitant pagrindinę projekto grupę, ES / EIVT paskirtus atstovus, EDG ir partnerių atstovus); jame bus pristatyta galimybių studijos apimtis ir metodika ir pradėtas projektas. Praktinis seminaras bus parengtas ir vedamas deramai atsižvelgiant į lyčių ir įvairovės aspektus.

Rezultatai: projekto plano parengimas, susitarimas dėl projekto apimties, EDG sudarymas, informuotumas apie projektą didinimas, įvadinio seminaro suvestinės ataskaitos parengimas.

4.2.   Pirminė analizė

Uždavinys: parengti pirminę analizę, kad būtų galima geriau suprasti poreikį rengti AAMVS. Tai bus pirmasis projekto orientyras. Jei atliekant šį vertinimą nebus neįveikiamų prieštaravimų, projekte bus pereita prie išsamios galimybių studijos.

Veikla: Konkreti veikla, įgyvendinama pirmuosius penkis projekto mėnesius apima šią veiklą:

| 1. | Kabinetinis tyrimas (1 metai, 2–5 mėnesiai): gretinti ir peržiūrėti atitinkamą literatūrą, priemones, gaires, procedūras ir atviruosius standartus, susijusius su ginklų ir šaudmenų atsargų valdymu, ir pateikti atitinkamų tarptautinių patvirtinimo ir sertifikavimo mechanizmų apžvalgą. |
| --- | --- |

1.

Kabinetinis tyrimas (1 metai, 2–5 mėnesiai): gretinti ir peržiūrėti atitinkamą literatūrą, priemones, gaires, procedūras ir atviruosius standartus, susijusius su ginklų ir šaudmenų atsargų valdymu, ir pateikti atitinkamų tarptautinių patvirtinimo ir sertifikavimo mechanizmų apžvalgą.

| 2. | Pokalbiai su pagrindiniais suinteresuotaisiais subjektais (1 metai, 2–5 mėnesiai): parengti pokalbių su pagrindiniais suinteresuotaisiais subjektais metodiką ir taikyti šią metodiką pokalbiams su atitinkamais politikos specialistais siekiant suprasti AAMVS rengimo poreikį ir paklausą. Pokalbiai su pagrindiniais suinteresuotaisiais subjektais bus organizuojami naudojantis telekomunikacijomis ir dalyvaujant asmeniškai Vienoje, Briuselyje ir Niujorke, taip pat atitinkamų susitikimų / konferencijų metu (pvz.: Daugiašalės šaulių ginklų ir šaudmenų grupės (MSAG) simpoziumo, JT veiksmų programos dėl šaulių ir lengvųjų ginklų valstybių susitikimų, JT Generalinės Asamblėjos, Sutarties dėl prekybos ginklais šalių konferencijos ir įvairių regioninių susitikimų metu). Pokalbiai su pagrindiniais suinteresuotaisiais subjektais bus parengti deramai atsižvelgiant į lyčių ir įvairovės aspektus. |
| --- | --- |

2.

Pokalbiai su pagrindiniais suinteresuotaisiais subjektais (1 metai, 2–5 mėnesiai): parengti pokalbių su pagrindiniais suinteresuotaisiais subjektais metodiką ir taikyti šią metodiką pokalbiams su atitinkamais politikos specialistais siekiant suprasti AAMVS rengimo poreikį ir paklausą. Pokalbiai su pagrindiniais suinteresuotaisiais subjektais bus organizuojami naudojantis telekomunikacijomis ir dalyvaujant asmeniškai Vienoje, Briuselyje ir Niujorke, taip pat atitinkamų susitikimų / konferencijų metu (pvz.: Daugiašalės šaulių ginklų ir šaudmenų grupės (MSAG) simpoziumo, JT veiksmų programos dėl šaulių ir lengvųjų ginklų valstybių susitikimų, JT Generalinės Asamblėjos, Sutarties dėl prekybos ginklais šalių konferencijos ir įvairių regioninių susitikimų metu). Pokalbiai su pagrindiniais suinteresuotaisiais subjektais bus parengti deramai atsižvelgiant į lyčių ir įvairovės aspektus.

| 3. | Pirminė ataskaita (1 metai, 4–5 mėnesiai): remiantis dokumentų tyrimu ir pokalbiais su pagrindiniais suinteresuotaisiais subjektais, ataskaitos projektas, kuriame aptariamas poreikis sukurti AAMVS. Ataskaitoje bus aiškiai nurodyta, ar tęsti galimybių studiją ir, jeigu taip, joje bus apibrėžta šios studijos apimtis. |
| --- | --- |

3.

Pirminė ataskaita (1 metai, 4–5 mėnesiai): remiantis dokumentų tyrimu ir pokalbiais su pagrindiniais suinteresuotaisiais subjektais, ataskaitos projektas, kuriame aptariamas poreikis sukurti AAMVS. Ataskaitoje bus aiškiai nurodyta, ar tęsti galimybių studiją ir, jeigu taip, joje bus apibrėžta šios studijos apimtis.

Rezultatai: kabinetinis tyrimas, pokalbių su pagrindiniais suinteresuotaisiais subjektais metodika ir analizė, informacinis dokumentas dėl AAMVS rengimo.

4.3.   Galimybių studija

Uždavinys: įvertinti AAMVS sukūrimo įgyvendinamumą ir pasirinkimo galimybes, parengiant tinkamą rizikos ir kokybės vertinimo metodiką ir priemones. Rengiant galimybių studiją bus remiamasi šiais septyniais klausimais, susijusiais su AAMVS nustatymu:

| — | Ar sistema įgyvendinama techniniu ir veiklos požiūriu? |
| --- | --- |

—

Ar sistema įgyvendinama techniniu ir veiklos požiūriu?

| — | Ar sistema teisiškai įgyvendinama? |
| --- | --- |

—

Ar sistema teisiškai įgyvendinama?

| — | Ar sistema įgyvendinama ekonominiu / komerciniu požiūriu? |
| --- | --- |

—

Ar sistema įgyvendinama ekonominiu / komerciniu požiūriu?

| — | Ar sistema politiškai įgyvendinama? |
| --- | --- |

—

Ar sistema politiškai įgyvendinama?

| — | Ar sistema įgyvendinama karinio saugumo požiūriu? |
| --- | --- |

—

Ar sistema įgyvendinama karinio saugumo požiūriu?

| — | Ar sistema įgyvendinama užtikrinant visuomenės saugą ir saugumą? |
| --- | --- |

—

Ar sistema įgyvendinama užtikrinant visuomenės saugą ir saugumą?

| — | Ar sistema įgyvendinama per pagrįstą laikotarpį? |
| --- | --- |

—

Ar sistema įgyvendinama per pagrįstą laikotarpį?

Veikla: Konkreti veikla, vykdoma siekiant šio rezultato ir įgyvendinama pirmuosius dvylika projekto mėnesių apima:

| 1. | Ekspertų praktinius seminarus (1 metai, 5–11 mėnesių): bus surengti trys praktiniai seminarai, kuriuose dalyvaus ne daugiau kaip dešimt ekspertų darbo grupės (EDG) narių, kad aptartų ir parengtų galimybių studiją. Pirmieji du praktiniai seminarai bus surengti virtualiai, o trečias praktinis seminaras įvyks Ženevoje ir truks dvi dienas. Pirmas praktinis seminaras bus skirtas preliminarios ataskaitos išvadų peržiūrai ir galimybių studijos metmenų nustatymui. Antras praktinis seminaras bus skirtas techniniams ir veiklos aspektams, susijusiems su AAMVS sukūrimu, nagrinėti. Pirmą trečio praktinio seminaro dieną daugiausia dėmesio bus skirta tokios sistemos teisiniams bei ekonominiams aspektams ir jos tvarkaraščiui, o antrą trečio praktinio seminaro dieną bus apžvelgta visa galimybių studija. Praktiniai seminarai bus rengiami ir vedami deramai atsižvelgiant į lyčių ir įvairovės aspektus. |
| --- | --- |

1.

Ekspertų praktinius seminarus (1 metai, 5–11 mėnesių): bus surengti trys praktiniai seminarai, kuriuose dalyvaus ne daugiau kaip dešimt ekspertų darbo grupės (EDG) narių, kad aptartų ir parengtų galimybių studiją. Pirmieji du praktiniai seminarai bus surengti virtualiai, o trečias praktinis seminaras įvyks Ženevoje ir truks dvi dienas. Pirmas praktinis seminaras bus skirtas preliminarios ataskaitos išvadų peržiūrai ir galimybių studijos metmenų nustatymui. Antras praktinis seminaras bus skirtas techniniams ir veiklos aspektams, susijusiems su AAMVS sukūrimu, nagrinėti. Pirmą trečio praktinio seminaro dieną daugiausia dėmesio bus skirta tokios sistemos teisiniams bei ekonominiams aspektams ir jos tvarkaraščiui, o antrą trečio praktinio seminaro dieną bus apžvelgta visa galimybių studija. Praktiniai seminarai bus rengiami ir vedami deramai atsižvelgiant į lyčių ir įvairovės aspektus.

| 2. | Ekspertų praktinių seminarų ataskaitos (1 metai, 5–11 mėnesių): po kiekvieno praktinio seminaro bus parengta praktinio seminaro ataskaita ir išplatinta EDG ir EIVT dalyviams. Ataskaitose bus apibendrinta pagrindinė diskusija, pabrėžti aspektai, dėl kurių nuomonės sutapo ir dėl kurių išsiskyrė. |
| --- | --- |

2.

Ekspertų praktinių seminarų ataskaitos (1 metai, 5–11 mėnesių): po kiekvieno praktinio seminaro bus parengta praktinio seminaro ataskaita ir išplatinta EDG ir EIVT dalyviams. Ataskaitose bus apibendrinta pagrindinė diskusija, pabrėžti aspektai, dėl kurių nuomonės sutapo ir dėl kurių išsiskyrė.

| 3. | Galimybių ataskaita (1 metai, 11–12 mėnesių): ataskaitoje, kurioje nurodomos galimybės rengti AAMVS, parengiant tinkamą rizikos ir kokybės vertinimo metodiką ir priemones. |
| --- | --- |

3.

Galimybių ataskaita (1 metai, 11–12 mėnesių): ataskaitoje, kurioje nurodomos galimybės rengti AAMVS, parengiant tinkamą rizikos ir kokybės vertinimo metodiką ir priemones.

Rezultatai: ekspertų praktiniai seminarai ir ataskaitos bei galimybių ataskaita, kuriose išdėstomos tarptautinės ginklų ir šaudmenų atsargų valdymo patvirtinimo / sertifikavimo sistemos pasirinkimo galimybės.

4.4.   Metiniai susitikimai ginklų ir šaudmenų atsargų patvirtinimo / sertifikavimo klausimu

Uždavinys: didinti informuotumą apie projektą, pristatyti su projektu susijusią pažangą ir dalytis patirtimi, susijusia su esamomis Sąjungos valstybių ir partnerių patvirtinimo / sertifikavimo metodikomis ir sistemomis.

Veikla: ne daugiau kaip du vienos dienos su projektu susiję susitikimai (rengiami atitinkamai pirmųjų ir antrųjų metų pabaigoje). Susitikimai bus rengiami Briuselyje ir bus skirti suburti suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant Sąjungos valstybių narių ir EIVT ir Komisijos atstovus bei atitinkamus partnerius, kad būtų padidintas informuotumas apie projektą ir pristatyta galimybių studija (I etapo pabaiga), taip pat rizikos ir kokybės vertinimo metodika ir priemonės (II etapo pabaiga).

Pirmas metinis susitikimas bus antrasis projekto orientyras.

Rezultatai: suinteresuotųjų subjektų pasikeitimas informacija apie priemones, skirtas užkirsti kelią nukreipimui ir nukreipimo klausimui spręsti; susitikimo ataskaita.

Taryba apsvarstys I etapo galimybių studijos rezultatus ir nuspręs ar pratęsti projektą ir įgyvendinti II etapą. Projektas nustos galioti po 14 mėnesių, nebent Taryba nuspręstų jį pratęsti, kad būtų galima įgyvendinti II etapą. Tai, kad jis nustos galioti po 14 mėnesių, o ne po 12 mėnesių, suteikia Tarybai pakankamai laiko apsvarstyti galimybių studijos rezultatus.

II etapas: Ginklų ir šaudmenų valdymo patvirtinimo sistemos (AAMVS) sukūrimo plano parengimas

4.5.   Patvirtinimo / sertifikavimo metodikos, priemonių ir išteklių rengimas

Uždavinys: didžioji II etapo dalis bus skirta AAMVS koncepcijos ir tolesnių veiksmų rengimui.

1 pastaba: II etapo įgyvendinimas priklauso nuo naujo Tarybos sprendimo pratęsti projektą remiantis galimybių studijos rezultatais (I etapas).

Veikla: konkreti veikla, vykdoma siekiant šio rezultato ir įgyvendinama antraisiais projekto metais apima šią veiklą:

| — | II etapo projekto planas (2 metai, 1 mėnuo) : konsultacijos su pagrindine projekto grupe siekiant baigti rengti projekto planavimą / tvarkaraščius, pareigas, bendradarbiavimo klausimą, techninės pagalbos apimtį (t. y. regioniniai praktiniai seminarai ir bandomieji vertinimo / patvirtinimo vizitai metodikos testavimo tikslu). |
| --- | --- |

—

II etapo projekto planas (2 metai, 1 mėnuo) : konsultacijos su pagrindine projekto grupe siekiant baigti rengti projekto planavimą / tvarkaraščius, pareigas, bendradarbiavimo klausimą, techninės pagalbos apimtį (t. y. regioniniai praktiniai seminarai ir bandomieji vertinimo / patvirtinimo vizitai metodikos testavimo tikslu).

| — | II etapo planavimo praktinis seminaras (2 metai, 2 mėnesiai): vienos dienos seminaro Ženevoje organizavimas, kuriame dalyvaus 20 pagrindinių suinteresuotųjų subjektų (įskaitant pagrindinę projekto grupę, ES / EIVT paskirtus atstovus, EDG ir partnerių atstovus) siekiant susitarti dėl AAMVS apimties ir turinio. |
| --- | --- |

—

II etapo planavimo praktinis seminaras (2 metai, 2 mėnesiai): vienos dienos seminaro Ženevoje organizavimas, kuriame dalyvaus 20 pagrindinių suinteresuotųjų subjektų (įskaitant pagrindinę projekto grupę, ES / EIVT paskirtus atstovus, EDG ir partnerių atstovus) siekiant susitarti dėl AAMVS apimties ir turinio.

| — | Ekspertų metodikos rengimo praktiniai seminarai (2 metai, 3–8 mėnesiai): trys praktiniai seminarai, kuriuose dalyvaus ekspertų darbo grupė (EDG) ir tarptautinių standartų sertifikavimo ir akreditavimo srities ekspertai, kad aptartų ir parengtų AAMVS kūrimo rengimo planą. Du iš šių praktinių seminarų bus surengti virtualiai, o trečias praktinis seminaras įvyks Ženevoje ir truks vieną dieną. |
| --- | --- |

—

Ekspertų metodikos rengimo praktiniai seminarai (2 metai, 3–8 mėnesiai): trys praktiniai seminarai, kuriuose dalyvaus ekspertų darbo grupė (EDG) ir tarptautinių standartų sertifikavimo ir akreditavimo srities ekspertai, kad aptartų ir parengtų AAMVS kūrimo rengimo planą. Du iš šių praktinių seminarų bus surengti virtualiai, o trečias praktinis seminaras įvyks Ženevoje ir truks vieną dieną.

| — | Patvirtinimo praktinis seminaras (2 metai, 9 mėnuo): vieną dieną truksiantis patvirtinimo seminaras Ženevoje, kuriame dalyvaus 20 dalyvių ir kuris suteiks galimybę projekto grupei, EDG ir tarptautinių standartų sertifikavimo ir akreditavimo srities ekspertams pristatyti AAMVS rengimo planą. Šis seminaras ne tik padės padidinti informuotumą apie AAMVS naudą ir sąlygas, bet ir suteiks galimybę nustatyti konkrečius veiksmus, kurių reikia imtis, kad būtų užtikrintas AAMVS rengimas ir įgyvendinimas. Praktinis seminaras bus parengtas ir vedamas deramai atsižvelgiant į lyčių ir įvairovės aspektus. |
| --- | --- |

—

Patvirtinimo praktinis seminaras (2 metai, 9 mėnuo): vieną dieną truksiantis patvirtinimo seminaras Ženevoje, kuriame dalyvaus 20 dalyvių ir kuris suteiks galimybę projekto grupei, EDG ir tarptautinių standartų sertifikavimo ir akreditavimo srities ekspertams pristatyti AAMVS rengimo planą. Šis seminaras ne tik padės padidinti informuotumą apie AAMVS naudą ir sąlygas, bet ir suteiks galimybę nustatyti konkrečius veiksmus, kurių reikia imtis, kad būtų užtikrintas AAMVS rengimas ir įgyvendinimas. Praktinis seminaras bus parengtas ir vedamas deramai atsižvelgiant į lyčių ir įvairovės aspektus.

| — | AAMVS rengimo plano užbaigimas ir tolesnių veiksmų nustatymas (2 metai, 10–12 mėnesių): dalinis plano pakeitimas remiantis patvirtinimo praktiniame seminare surinkta grįžtamąja informacija ir rengimo plano paskelbimas. |
| --- | --- |

—

AAMVS rengimo plano užbaigimas ir tolesnių veiksmų nustatymas (2 metai, 10–12 mėnesių): dalinis plano pakeitimas remiantis patvirtinimo praktiniame seminare surinkta grįžtamąja informacija ir rengimo plano paskelbimas.

Rezultatai: parengtas AAMVS rengimo planas.

5.   Projekto stebėsena ir įvertinimas

Uždavinys: pateikti laikotarpio vidurio ir galutinį projekto veiklos vertinimą, siekiant užtikrinti, kad projekto tikslai būtų pasiekti ir kad projekto išlaidos atitiktų sutartą biudžetą.

Veikla: projektas apims tiek vidaus stebėseną, tiek išorės vertinimą.

| — | Taryba bus reguliariai informuojama apie projekto įgyvendinimo pažangą. |
| --- | --- |

—

Taryba bus reguliariai informuojama apie projekto įgyvendinimo pažangą.

| — | Vidaus stebėsena: remiantis rezultatais grindžiama valdymo sistema, taikoma Šaudmenų valdymo patariamojoje grupėje (AMAT) ir padedant pagrindiniam projekto personalui. |
| --- | --- |

—

Vidaus stebėsena: remiantis rezultatais grindžiama valdymo sistema, taikoma Šaudmenų valdymo patariamojoje grupėje (AMAT) ir padedant pagrindiniam projekto personalui.

| — | Išorės vertinimas: bendradarbiaujant su Tarybos pasamdyta išorės vertinimo grupe (t. y. nepriklausomais konsultantais, kurie nedirba Ženevos tarptautiniame humanitarinio išminavimo centre (ŽTHIC) ar Sąjungai projekto įgyvendinimo metu), kuri atliks laikotarpio vidurio peržiūrą ir galutinį projekto vertinimą.
  Laikotarpio vidurio peržiūra ir galutinis vertinimas bus atliekami Briuselyje, jei įmanoma, tuo pačiu metu, kaip ir kasmetiniai susitikimai (žr. 4.4 punktą). Laikotarpio vidurio peržiūra bus dviejų dienų praktinis seminaras, kuriame dalyvaus EIVT, Sąjungos valstybių narių ir partnerių atstovai. Galutiniam vertinimui skirtas renginys bus dviejų dienų susitikimas, kuriame dalyvaus EIVT, Sąjungos valstybių narių ir partnerių atstovai. |
| --- | --- |

—

Išorės vertinimas: bendradarbiaujant su Tarybos pasamdyta išorės vertinimo grupe (t. y. nepriklausomais konsultantais, kurie nedirba Ženevos tarptautiniame humanitarinio išminavimo centre (ŽTHIC) ar Sąjungai projekto įgyvendinimo metu), kuri atliks laikotarpio vidurio peržiūrą ir galutinį projekto vertinimą.

Laikotarpio vidurio peržiūra ir galutinis vertinimas bus atliekami Briuselyje, jei įmanoma, tuo pačiu metu, kaip ir kasmetiniai susitikimai (žr. 4.4 punktą). Laikotarpio vidurio peržiūra bus dviejų dienų praktinis seminaras, kuriame dalyvaus EIVT, Sąjungos valstybių narių ir partnerių atstovai. Galutiniam vertinimui skirtas renginys bus dviejų dienų susitikimas, kuriame dalyvaus EIVT, Sąjungos valstybių narių ir partnerių atstovai.

| — | Projektas apims Sąjungos reikalavimus atitinkantį finansinį auditą. |
| --- | --- |

—

Projektas apims Sąjungos reikalavimus atitinkantį finansinį auditą.

Rezultatai: projekto poveikio vertinimo ataskaita; finansinis auditas.

6.   Įgyvendinimo agentūros ir partnerystės

ŽTHIC per AMAT yra pagrindinė projekto įgyvendinimo agentūra. Konkrečiai AMAT inicijuos galimybių studiją (I etapas) ir bendradarbiaus su atitinkamais partneriais, kad būtų parengta vertinimo metodikos ir priemonių koncepcija (II etapas).

Pasiūlymai dėl papildomų partnerių, kurių dalyvavimas būtų struktūrinio pobūdžio įgyvendinant projektą, bus pateikti CONOP siekiant gauti jos pritarimą. Be to, galimi partneriai yra Šaulių ginklų apžvalgos mechanizmas (SAS), organizacijos „Conflict Armament Research“ (CAR) ir „Golden West Humanitarian Foundation“ (GWHF). Vadovaujant AMAT, prie projekto SAS ir CAR prisidės savo gausiomis žiniomis ir praktine patirtimi visais nukreipimo, tiekimo grandinės valdymo ir eksporto kontrolės aspektais (SPG ir Tarybos bendroji pozicija 2008/944/BUSP). GWHF įsipareigos remti AMAT vidaus išteklius teikdama techninę pagalbą rengiant ir taikant vertinimo / patvirtinimo kriterijus.

Siekiant užtikrinti, kad vykdant projektą būtų pasiekta aukščiausios kokybės rezultatų, bus siekiama partnerystės su organizacijomis, kurios specializuojasi rizikos vertinimo, pajėgumų ir analizės, susijusių su šaudmenų ir ginklų valdymu, srityse, įskaitant karines organizacijas, be kita ko, Šiaurės Atlanto sutarties organizaciją (NATO) ir Daugiašalę šaulių ginklų ir šaudmenų grupę (MSAG), ir organizacijas, kurios specializuojasi rengiant valdymo standartų sertifikavimą ir susijusį akreditavimą. AMAT taip pat bendradarbiaus su vykdomais Sąjungos finansuojamais ŠLG kontrolės projektais ir fizinio saugumo ir atsargų valdymo (FSAV) projektais, pavyzdžiui, Pietryčių ir Rytų Europos šaulių ir lengvųjų ginklų kontrolės tarpininkavimo mechanizmu (SEESAC), visuotiniu ataskaitų dėl neteisėtų šaulių ir lengvųjų ginklų bei kitų neteisėtų įprastinių ginklų ir šaudmenų teikimo mechanizmu (iTrace) ir FSAV Sahelyje, siekiant keistis įgyta patirtimi.

7.   Trukmė ir galimi tolesni veiksmai

Projekto trukmė – 24 mėnesiai. Pradinis Tarybos sprendimas nustos galioti po 14 mėnesių, todėl projektas nustos galioti po 14 mėnesių, nebent Taryba nuspręstų projektą pratęsti. Projekto I etapo veikla turėtų būti užbaigta pirmaisiais įgyvendinimo metais. Tarybos bus paprašyta nuspręsti dėl sprendimo galiojimo pratęsimo prieš nustojant galioti pradiniam sprendimui.

8.   ES matomumas

Remdamiesi Europos Komisijos paskelbtais 2018 m. Komunikacijos apie ES išorės veiksmus ir jų matomumo užtikrinimo reikalavimais, ŽTHIC / AMAT turės imtis visų tinkamų priemonių viešinti, kad šį projektą finansuoja Sąjunga. Be to, Sąjungos parama bus nurodoma kvietimuose ir kituose dokumentuose, kurie bus platinami įvairių renginių dalyviams. ŽTHIC / AMAT užtikrins, kad Sąjungai, kai įmanoma, būtų atstovaujama renginiuose, remiamuose pagal šį sprendimą.

---

(1)  
  2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos bendroji pozicija 2008/944/BUSP, nustatanti bendrąsias taisykles, reglamentuojančias karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolę (OL L 335, 2008 12 13, p. 99).

---