# Službeni list L 297/2020

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 297 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 63.11 rujna 2020. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 297

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 63.11 rujna 2020.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/1263 оd 10. rujna 2020. o odobravanju aktivne tvari natrijev hidrogenkarbonat kao tvari niskog rizika u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 540/2011 (
  1
  ) | 1 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka (EU) 2020/1264 Europske središnje banke od 8. rujna 2020. o izmjeni Odluke (EU) 2019/1743 Europske središnje banke o remuneraciji držanja viška pričuva i određenih depozita (ESB/2020/38) | 5 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2020/1265 оd 9. rujna 2020. o dopuštanju Njemačkoj da odobri biocidne proizvode koji se sastoje od dušika dobivenog in situ za potrebe zaštite kulturne baštine
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2020) 6028) | 7 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2020/1266 оd 9. rujna 2020. o dopuštanju Danskoj da odobri biocidne proizvode koji se sastoje od dušika dobivenog in situ za potrebe zaštite kulturne baštine
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2020) 6030) | 10 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/1263 оd 10. rujna 2020. o odobravanju aktivne tvari natrijev hidrogenkarbonat kao tvari niskog rizika u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 540/2011 (
  1
  )

1

1

ODLUKE

*

Odluka (EU) 2020/1264 Europske središnje banke od 8. rujna 2020. o izmjeni Odluke (EU) 2019/1743 Europske središnje banke o remuneraciji držanja viška pričuva i određenih depozita (ESB/2020/38)

5

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2020/1265 оd 9. rujna 2020. o dopuštanju Njemačkoj da odobri biocidne proizvode koji se sastoje od dušika dobivenog in situ za potrebe zaštite kulturne baštine
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2020) 6028)

in situ

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2020) 6028)

7

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2020/1266 оd 9. rujna 2020. o dopuštanju Danskoj da odobri biocidne proizvode koji se sastoje od dušika dobivenog in situ za potrebe zaštite kulturne baštine
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2020) 6030)

in situ

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2020) 6030)

10

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 11.9.2020 | HR | Službeni list Europske unije | L 297/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2020

HR

Službeni list Europske unije

L 297/1

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/1263

оd 10. rujna 2020.

o odobravanju aktivne tvari natrijev hidrogenkarbonat kao tvari niskog rizika u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 540/2011

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (1), a posebno njezin članak 22. stavak 1. u vezi s člankom 13. stavkom 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 7. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Austrija je 18. ožujka 2016. od društva BIOFA AG zaprimila zahtjev za odobrenje aktivne tvari natrijev hidrogenkarbonat. Komisija je 21. siječnja 2020. obaviještena o prijenosu prava podnositelja zahtjeva/korisnika s društva Biofa AG na društvo SCC Legal GmbH. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 7. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Austrija je 18. ožujka 2016. od društva BIOFA AG zaprimila zahtjev za odobrenje aktivne tvari natrijev hidrogenkarbonat. Komisija je 21. siječnja 2020. obaviještena o prijenosu prava podnositelja zahtjeva/korisnika s društva Biofa AG na društvo SCC Legal GmbH.

| (2) | U skladu s člankom 9. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Austrija je, kao država članica izvjestiteljica, 26. travnja 2016. obavijestila podnositelja zahtjeva, ostale države članice, Komisiju i Europsku agenciju za sigurnost hrane (dalje u tekstu „Agencija”) o prihvatljivosti zahtjeva. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 9. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Austrija je, kao država članica izvjestiteljica, 26. travnja 2016. obavijestila podnositelja zahtjeva, ostale države članice, Komisiju i Europsku agenciju za sigurnost hrane (dalje u tekstu „Agencija”) o prihvatljivosti zahtjeva.

| (3) | Država članica izvjestiteljica 7. rujna 2017. Komisiji je dostavila nacrt izvješća o pregledu, uz kopiju Agenciji, u kojem je ocijenila može li se pretpostaviti da ta aktivna tvar ispunjava mjerila za odobravanje predviđena u članku 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009. |
| --- | --- |

(3)

Država članica izvjestiteljica 7. rujna 2017. Komisiji je dostavila nacrt izvješća o pregledu, uz kopiju Agenciji, u kojem je ocijenila može li se pretpostaviti da ta aktivna tvar ispunjava mjerila za odobravanje predviđena u članku 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009.

| (4) | Agencija je postupila u skladu s člankom 12. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1107/2009. U skladu s člankom 12. stavkom 3. te uredbe zatražila je da podnositelj zahtjeva državama članicama, Komisiji i Agenciji dostavi dodatne informacije. Procjena dodatnih informacija koju je sastavila država članica izvjestiteljica dostavljena je Agenciji u obliku ažuriranog nacrta izvješća o pregledu u lipnju 2018. |
| --- | --- |

(4)

Agencija je postupila u skladu s člankom 12. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1107/2009. U skladu s člankom 12. stavkom 3. te uredbe zatražila je da podnositelj zahtjeva državama članicama, Komisiji i Agenciji dostavi dodatne informacije. Procjena dodatnih informacija koju je sastavila država članica izvjestiteljica dostavljena je Agenciji u obliku ažuriranog nacrta izvješća o pregledu u lipnju 2018.

| (5) | Agencija je 17. kolovoza 2018. podnositelju zahtjeva, državama članicama i Komisiji dostavila zaključak (2) o tome može li se pretpostaviti da aktivna tvar natrijev hidrogenkarbonat ispunjava mjerila za odobravanje predviđena u članku 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009. Agencija je svoj zaključak stavila na raspolaganje javnosti. |
| --- | --- |

(5)

Agencija je 17. kolovoza 2018. podnositelju zahtjeva, državama članicama i Komisiji dostavila zaključak (2) o tome može li se pretpostaviti da aktivna tvar natrijev hidrogenkarbonat ispunjava mjerila za odobravanje predviđena u članku 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009. Agencija je svoj zaključak stavila na raspolaganje javnosti.

| (6) | Komisija je 24. i 25. siječnja 2019. Stalnom odboru za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje predstavila izvješće o pregledu za natrijev hidrogenkarbonat kojim se predviđa odobrenje natrijeva hidrogenkarbonata. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 24. i 25. siječnja 2019. Stalnom odboru za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje predstavila izvješće o pregledu za natrijev hidrogenkarbonat kojim se predviđa odobrenje natrijeva hidrogenkarbonata.

| (7) | Podnositelju zahtjeva omogućeno je podnošenje primjedbi na izvješće o pregledu. |
| --- | --- |

(7)

Podnositelju zahtjeva omogućeno je podnošenje primjedbi na izvješće o pregledu.

| (8) | Za jednu ili više reprezentativnih uporaba najmanje jednog sredstva za zaštitu bilja koje sadržava tu aktivnu tvar, a posebno za uporabe koje su ispitane i detaljno opisane u izvješću o pregledu, utvrđeno je da su mjerila za odobravanje predviđena člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 ispunjena. |
| --- | --- |

(8)

Za jednu ili više reprezentativnih uporaba najmanje jednog sredstva za zaštitu bilja koje sadržava tu aktivnu tvar, a posebno za uporabe koje su ispitane i detaljno opisane u izvješću o pregledu, utvrđeno je da su mjerila za odobravanje predviđena člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 ispunjena.

| (9) | Nadalje, Komisija smatra da je natrijev hidrogenkarbonat aktivna tvar niskog rizika u skladu s člankom 22. Uredbe (EZ) br. 1107/2009. Natrijev hidrogenkarbonat nije tvar koja izaziva zabrinutost te ispunjava uvjete iz točke 5. Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1107/2009. |
| --- | --- |

(9)

Nadalje, Komisija smatra da je natrijev hidrogenkarbonat aktivna tvar niskog rizika u skladu s člankom 22. Uredbe (EZ) br. 1107/2009. Natrijev hidrogenkarbonat nije tvar koja izaziva zabrinutost te ispunjava uvjete iz točke 5. Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1107/2009.

| (10) | Stoga je primjereno odobriti natrijev hidrogenkarbonat kao tvar niskog rizika. |
| --- | --- |

(10)

Stoga je primjereno odobriti natrijev hidrogenkarbonat kao tvar niskog rizika.

| (11) | U skladu s člankom 13. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 u vezi s njezinim člankom 6. te s obzirom na postojeće znanstvene i tehničke spoznaje, potrebno je utvrditi određene uvjete. |
| --- | --- |

(11)

U skladu s člankom 13. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 u vezi s njezinim člankom 6. te s obzirom na postojeće znanstvene i tehničke spoznaje, potrebno je utvrditi određene uvjete.

| (12) | U skladu s člankom 13. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 540/2011 (3). |
| --- | --- |

(12)

U skladu s člankom 13. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 540/2011 (3).

| (13) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(13)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Odobrenje aktivne tvari

Aktivna tvar natrijev hidrogenkarbonat, kako je navedena u Prilogu I., odobrava se u skladu s uvjetima utvrđenima u tom prilogu.

Članak 2.

Izmjene Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011

Provedbena uredba (EU) br. 540/2011 mijenja se u skladu s Prilogom II. ovoj Uredbi.

Članak 3.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 10. rujna 2020.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 309, 24.11.2009., str. 1.

1

(2)  
  EFSA Journal 2018.;16(9):5407

2

EFSA Journal

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 540/2011 od 25. svibnja 2011. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu popisa odobrenih aktivnih tvari (SL L 153, 11.6.2011., str. 1.).

3

---

PRILOG I.

| Uobičajeni naziv, identifikacijski brojevi | Kemijski naziv prema IUPAC-u | Čistoća (1) | Datum odobrenja | Prestanak odobrenja | Posebne odredbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Natrijev hidrogenkarbonat
  CAS br.: 144-55-8 | Natrijev hidrogenkarbonat | ≥ 990 g/kg
  arsen ≤ 3 mg/kg
  olovo ≤ 2 mg/kg
  živa ≤ 1 mg/kg | 1. listopada 2020. | 1. listopada 2035. | Za provedbu jedinstvenih načela iz članka 29. stavka 6. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 uzimaju se u obzir zaključci izvješća o pregledu za natrijev hidrogenkarbonat, a posebice njegovi dodaci I. i II. |

Uobičajeni naziv, identifikacijski brojevi

Kemijski naziv prema IUPAC-u

Čistoća (1)

Datum odobrenja

Prestanak odobrenja

Posebne odredbe

Natrijev hidrogenkarbonat

CAS br.: 144-55-8

Natrijev hidrogenkarbonat

≥ 990 g/kg

arsen ≤ 3 mg/kg

olovo ≤ 2 mg/kg

živa ≤ 1 mg/kg

1. listopada 2020.

1. listopada 2035.

Za provedbu jedinstvenih načela iz članka 29. stavka 6. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 uzimaju se u obzir zaključci izvješća o pregledu za natrijev hidrogenkarbonat, a posebice njegovi dodaci I. i II.

---

(1)  Dodatni podaci o identifikaciji i specifikaciji aktivne tvari dostupni su u izvješću o pregledu.

---

PRILOG II.

U dijelu D Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 dodaje se sljedeći unos:

| | Uobičajeni naziv, identifikacijski brojevi | Kemijski naziv prema IUPAC-u | Čistoća (1) | Datum odobrenja | Prestanak odobrenja | Posebne odredbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „24 | Natrijev hidrogenkarbonat
  CAS br.: 144-55-8 | Natrijev hidrogenkarbonat | ≥ 990 g/kg
  arsen ≤ 3 mg/kg
  olovo ≤ 2 mg/kg
  živa ≤ 1 mg/kg | 1. listopada 2020. | 1. listopada 2035. | Za provedbu jedinstvenih načela iz članka 29. stavka 6. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 uzimaju se u obzir zaključci izvješća o pregledu za natrijev hidrogenkarbonat, a posebice njegovi dodaci I. i II.” |

Uobičajeni naziv, identifikacijski brojevi

Kemijski naziv prema IUPAC-u

Čistoća (1)

Datum odobrenja

Prestanak odobrenja

Posebne odredbe

„24

Natrijev hidrogenkarbonat

CAS br.: 144-55-8

Natrijev hidrogenkarbonat

≥ 990 g/kg

arsen ≤ 3 mg/kg

olovo ≤ 2 mg/kg

živa ≤ 1 mg/kg

1. listopada 2020.

1. listopada 2035.

Za provedbu jedinstvenih načela iz članka 29. stavka 6. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 uzimaju se u obzir zaključci izvješća o pregledu za natrijev hidrogenkarbonat, a posebice njegovi dodaci I. i II.”

---

(1)  Dodatni podaci o identifikaciji i specifikaciji aktivne tvari dostupni su u izvješću o pregledu.

---

ODLUKE

| 11.9.2020 | HR | Službeni list Europske unije | L 297/5 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2020

HR

Službeni list Europske unije

L 297/5

---

ODLUKA (EU) 2020/1264 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 8. rujna 2020.

o izmjeni Odluke (EU) 2019/1743 Europske središnje banke o remuneraciji držanja viška pričuva i određenih depozita (ESB/2020/38)

UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno prvu alineju njegova članaka 127. stavka 2. ,

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno prvu alineju njegova članka 3. stavka 1. i članke 17. do 19.,

Budući da:

| (1) | Upravno vijeće smatra da bi sredstva koja se obavezno polažu kod ESB-a u svrhu otplate financijske pomoći u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2020/672 (1) trebala biti izuzeta od negativnih kamatnih stopa. |
| --- | --- |

(1)

Upravno vijeće smatra da bi sredstva koja se obavezno polažu kod ESB-a u svrhu otplate financijske pomoći u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2020/672 (1) trebala biti izuzeta od negativnih kamatnih stopa.

| (2) | Odluku (EU) 2019/1743 (ESB/2019/31) (2) stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(2)

Odluku (EU) 2019/1743 (ESB/2019/31) (2) stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Izmjena

Članak 2. Odluke (EU) 2019/1743 (ESB/2019/31) zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 2.

Remuneracija određenih depozita koji se drže kod ESB-a

Računi koji se drže kod ESB-a u skladu s Odlukom ESB/2003/14 Europske središnje banke (*1), Odlukom ESB/2010/31 Europske dredišnje banke (*2), Odlukom ESB/2010/17 Europske središnje banke (*3) i Uredbom Vijeća (EU) 2020/672 (*4) i dalje se remuneriraju po kamatnoj stopi na stalno raspoloživu mogućnost deponiranja kod središnje banke. Međutim, ako se u skladu sa zakonskim ili ugovornim odredbama primjenjivim na odgovarajuću transakciju zahtijeva da se depoziti drže na ovim računima prije dana kada je potrebno izvršiti plaćanje, takvi se depoziti remuneriraju tijekom tog razdoblja po nula posto ili po kamatnoj stopi na stalno raspoloživu mogućnost deponiranja kod središnje banke, ovisno o tome koja je stopa viša.

Članak 2.

Stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu petog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije. [Primjenjuje se od šestog razdoblja održavanja pričuve 2020. koji započinje 16. rujna 2020.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 8. rujna 2020.

Za Upravno vijeće

Predsjednica ESB-a

Christine LAGARDE

---

(1)  Uredba Vijeća (EU) 2020/672 od 19. svibnja 2020. o uspostavi Europskog instrumenta za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE) nakon izbijanja bolesti COVID-19 (SL L 159, 20.5.2020., str. 1.).

1

(2)  Odluka (EU) 2019/1743 Europske Središnje Banke od 15. listopada 2019. o remuneraciji držanja viška pričuva i određenih depozita (ESB/2019/31) (SL L 267, 21.10.2019., str. 12.).

2

---

| 11.9.2020 | HR | Službeni list Europske unije | L 297/7 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2020

HR

Službeni list Europske unije

L 297/7

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2020/1265

оd 9. rujna 2020.

o dopuštanju Njemačkoj da odobri biocidne proizvode koji se sastoje od dušika dobivenog in situ za potrebe zaštite kulturne baštine

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2020) 6028)

(Vjerodostojan je samo tekst na njemačkom jeziku)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o stavljanju na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda (1), a posebno njezin članak 55. stavak 3.,

nakon savjetovanja sa Stalnim odborom za biocidne proizvode,

budući da:

| (1) | Prilog I. Uredbi (EU) br. 528/2012 sadržava aktivne tvari koje imaju povoljniji profil u pogledu okoliša ili zdravlja ljudi ili životinja. Stoga se proizvodi koji sadržavaju te aktivne tvari mogu odobriti prema pojednostavnjenom postupku. Dušik je uvršten u Prilog I. Uredbi (EU) br. 528/2012 uz ograničenje da se upotrebljava u ograničenim količinama u spremnicima za neposrednu uporabu. |
| --- | --- |

(1)

Prilog I. Uredbi (EU) br. 528/2012 sadržava aktivne tvari koje imaju povoljniji profil u pogledu okoliša ili zdravlja ljudi ili životinja. Stoga se proizvodi koji sadržavaju te aktivne tvari mogu odobriti prema pojednostavnjenom postupku. Dušik je uvršten u Prilog I. Uredbi (EU) br. 528/2012 uz ograničenje da se upotrebljava u ograničenim količinama u spremnicima za neposrednu uporabu.

| (2) | U skladu s člankom 86. Uredbe (EU) br. 528/2012 dušik je odobren kao aktivna tvar za uporabu u biocidnim proizvodima vrste 18, „Insekticidi” (2). Biocidni proizvodi koji se sastoje od tako odobrenog dušika odobreni su u nekoliko država članica, uključujući Njemačku, i isporučuju se u plinskim bocama (3). |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 86. Uredbe (EU) br. 528/2012 dušik je odobren kao aktivna tvar za uporabu u biocidnim proizvodima vrste 18, „Insekticidi” (2). Biocidni proizvodi koji se sastoje od tako odobrenog dušika odobreni su u nekoliko država članica, uključujući Njemačku, i isporučuju se u plinskim bocama (3).

| (3) | Dušik se može dobiti i in situ iz okolnog zraka. Dušik dobiven in situ trenutačno nije odobren za uporabu u Uniji te nije naveden u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 528/2012 niti je uvršten na popis aktivnih tvari obuhvaćenih programom pregleda postojećih aktivnih tvari u biocidnim proizvodima iz Priloga II. Delegiranoj uredbi Komisije (EU) br. 1062/2014 (4). |
| --- | --- |

(3)

Dušik se može dobiti i in situ iz okolnog zraka. Dušik dobiven in situ trenutačno nije odobren za uporabu u Uniji te nije naveden u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 528/2012 niti je uvršten na popis aktivnih tvari obuhvaćenih programom pregleda postojećih aktivnih tvari u biocidnim proizvodima iz Priloga II. Delegiranoj uredbi Komisije (EU) br. 1062/2014 (4).

| (4) | U skladu s člankom 55. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 528/2012 Njemačka je 24. travnja 2020. Komisiji podnijela zahtjev za odstupanje od članka 19. stavka 1. točke (a) te uredbe kojim traži da joj se dopusti da odobri biocidne proizvode koji se sastoje od dušika dobivenog in situ iz okolnog zraka za potrebe zaštite kulturne baštine („zahtjev”). |
| --- | --- |

(4)

U skladu s člankom 55. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 528/2012 Njemačka je 24. travnja 2020. Komisiji podnijela zahtjev za odstupanje od članka 19. stavka 1. točke (a) te uredbe kojim traži da joj se dopusti da odobri biocidne proizvode koji se sastoje od dušika dobivenog in situ iz okolnog zraka za potrebe zaštite kulturne baštine („zahtjev”).

| (5) | Kulturnu baštinu može oštetiti velik broj štetnih organizama, od insekata do mikroorganizama. Prisutnost tih organizama ne samo da može uzrokovati gubitak kulturnog dobra, već predstavlja i rizik od širenja tih štetnih organizama na druge predmete koji se nalaze u blizini. Bez odgovarajuće obrade moglo bi doći do nepopravljivog oštećenja predmetâ, čime bi se ozbiljno ugrozila kulturna baština. |
| --- | --- |

(5)

Kulturnu baštinu može oštetiti velik broj štetnih organizama, od insekata do mikroorganizama. Prisutnost tih organizama ne samo da može uzrokovati gubitak kulturnog dobra, već predstavlja i rizik od širenja tih štetnih organizama na druge predmete koji se nalaze u blizini. Bez odgovarajuće obrade moglo bi doći do nepopravljivog oštećenja predmetâ, čime bi se ozbiljno ugrozila kulturna baština.

| (6) | Dušik dobiven in situ upotrebljava se za stvaranje kontrolirane atmosfere s vrlo niskom koncentracijom kisika (anoksija) u trajnim ili privremenim hermetičkim šatorima ili komorama za obradu namijenjenima kontroli štetnih organizama koji se nalaze na predmetima kulturne baštine. Dušik se odvaja iz okolnog zraka i ubrizgava u šator ili komoru za obradu, pri čemu se udio dušika u atmosferi povećava na približno 99 % te time gotovo u potpunosti istiskuje kisik. Vlažnost dušika ubrizganog u prostor za obradu određuje se ovisno o potrebama predmeta koji se obrađuje. Štetni organizmi ne mogu preživjeti u uvjetima stvorenima u šatoru ili komori za obradu. |
| --- | --- |

(6)

Dušik dobiven in situ upotrebljava se za stvaranje kontrolirane atmosfere s vrlo niskom koncentracijom kisika (anoksija) u trajnim ili privremenim hermetičkim šatorima ili komorama za obradu namijenjenima kontroli štetnih organizama koji se nalaze na predmetima kulturne baštine. Dušik se odvaja iz okolnog zraka i ubrizgava u šator ili komoru za obradu, pri čemu se udio dušika u atmosferi povećava na približno 99 % te time gotovo u potpunosti istiskuje kisik. Vlažnost dušika ubrizganog u prostor za obradu određuje se ovisno o potrebama predmeta koji se obrađuje. Štetni organizmi ne mogu preživjeti u uvjetima stvorenima u šatoru ili komori za obradu.

| (7) | Prema informacijama koje je dostavila Njemačka, uporaba dušika dobivenog in situ čini se jedinom učinkovitom tehnikom za kontrolu štetnih organizama koja se može upotrebljavati na svim vrstama materijala i kombinacija materijala prisutnih u kulturnim ustanovama bez rizika od njihova oštećenja. |
| --- | --- |

(7)

Prema informacijama koje je dostavila Njemačka, uporaba dušika dobivenog in situ čini se jedinom učinkovitom tehnikom za kontrolu štetnih organizama koja se može upotrebljavati na svim vrstama materijala i kombinacija materijala prisutnih u kulturnim ustanovama bez rizika od njihova oštećenja.

| (8) | Metoda anoksije ili promijenjene/kontrolirane atmosfere navedena je u normi EN 16790:2016 „Očuvanje kulturne baštine – Integrirano upravljanje zaštitom od štetnika u zaštiti kulturne baštine”, a dušik u toj normi opisan je kao „najviše upotrebljavan” za postizanje anoksije. |
| --- | --- |

(8)

Metoda anoksije ili promijenjene/kontrolirane atmosfere navedena je u normi EN 16790:2016 „Očuvanje kulturne baštine – Integrirano upravljanje zaštitom od štetnika u zaštiti kulturne baštine”, a dušik u toj normi opisan je kao „najviše upotrebljavan” za postizanje anoksije.

| (9) | Postoje i druge tehnike kontrole štetnih organizama, kao što je obrada niskim temperaturama, toplinska obrada i obrada zagrijanim zrakom kontrolirane vlažnosti. Nadalje, u tu se svrhu mogu upotrebljavati i druge aktivne tvari. Međutim, prema navodima Njemačke, svaka od tih tehnika ima svoja ograničenja u pogledu materijala na kojima se može koristiti. |
| --- | --- |

(9)

Postoje i druge tehnike kontrole štetnih organizama, kao što je obrada niskim temperaturama, toplinska obrada i obrada zagrijanim zrakom kontrolirane vlažnosti. Nadalje, u tu se svrhu mogu upotrebljavati i druge aktivne tvari. Međutim, prema navodima Njemačke, svaka od tih tehnika ima svoja ograničenja u pogledu materijala na kojima se može koristiti.

| (10) | Kako je navedeno u zahtjevu, obrada biocidnim proizvodima koji sadržavaju druge aktivne tvari ostavlja ostatke na obrađenim predmetima koji se potencijalno postupno oslobađaju u okoliš i predstavljaju rizik za zdravlje ljudi. To posebno vrijedi za kulturne predmete izložene u muzejima i dokumente dostupne na uvid u arhivima i knjižnicama. |
| --- | --- |

(10)

Kako je navedeno u zahtjevu, obrada biocidnim proizvodima koji sadržavaju druge aktivne tvari ostavlja ostatke na obrađenim predmetima koji se potencijalno postupno oslobađaju u okoliš i predstavljaju rizik za zdravlje ljudi. To posebno vrijedi za kulturne predmete izložene u muzejima i dokumente dostupne na uvid u arhivima i knjižnicama.

| (11) | Prema informacijama koje je dostavila Njemačka, postupci termičkog šoka (zamrzavanje ili toplinska obrada) uzrokuju neželjene učinke na brojnim materijalima. Povećanjem ili smanjenjem temperature mogu se nepovratno oštetiti predmeti kulturne baštine. |
| --- | --- |

(11)

Prema informacijama koje je dostavila Njemačka, postupci termičkog šoka (zamrzavanje ili toplinska obrada) uzrokuju neželjene učinke na brojnim materijalima. Povećanjem ili smanjenjem temperature mogu se nepovratno oštetiti predmeti kulturne baštine.

| (12) | Prema informacijama iz zahtjeva, uporaba dušika u bocama nije odgovarajuća alternativa za kulturne ustanove zbog nedostataka u pogledu praktičnosti njegove primjene. Boce je zbog njihova ograničenog kapaciteta potrebno često prevoziti, a treba osigurati i odvojen prostor za njihovu pohranu. Nadalje, zbog težine potrebne količine boca postoji rizik od pretjeranog opterećivanja podova u određenim povijesnim zgradama muzeja. Osim toga, obrada dušikom u bocama ne omogućuje kontrolu relativne vlažnosti u prostoru za obradu, što je nužno pri obradi određenih materijala. |
| --- | --- |

(12)

Prema informacijama iz zahtjeva, uporaba dušika u bocama nije odgovarajuća alternativa za kulturne ustanove zbog nedostataka u pogledu praktičnosti njegove primjene. Boce je zbog njihova ograničenog kapaciteta potrebno često prevoziti, a treba osigurati i odvojen prostor za njihovu pohranu. Nadalje, zbog težine potrebne količine boca postoji rizik od pretjeranog opterećivanja podova u određenim povijesnim zgradama muzeja. Osim toga, obrada dušikom u bocama ne omogućuje kontrolu relativne vlažnosti u prostoru za obradu, što je nužno pri obradi određenih materijala.

| (13) | Zahtjev da kulturne ustanove primjenjuju nekoliko tehnika za kontrolu štetnih organizama, od kojih svaka odgovara određenim materijalima i predmetima, umjesto da primjenjuju jednu već isprobanu tehniku koja odgovara svim materijalima, podrazumijeva dodatne troškove za kulturne ustanove te im otežava postizanje cilja prestanka uporabe opasnih aktivnih tvari u okviru njihova integriranog upravljanja zaštitom od štetnika. |
| --- | --- |

(13)

Zahtjev da kulturne ustanove primjenjuju nekoliko tehnika za kontrolu štetnih organizama, od kojih svaka odgovara određenim materijalima i predmetima, umjesto da primjenjuju jednu već isprobanu tehniku koja odgovara svim materijalima, podrazumijeva dodatne troškove za kulturne ustanove te im otežava postizanje cilja prestanka uporabe opasnih aktivnih tvari u okviru njihova integriranog upravljanja zaštitom od štetnika.

| (14) | Rasprave o mogućem odstupanju u skladu s člankom 55. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 528/2012 u pogledu dušika dobivenog in situ održane su 2019. tijekom nekoliko sastanaka (5) Komisijine stručne skupine nadležnih tijela za biocidne proizvode. |
| --- | --- |

(14)

Rasprave o mogućem odstupanju u skladu s člankom 55. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 528/2012 u pogledu dušika dobivenog in situ održane su 2019. tijekom nekoliko sastanaka (5) Komisijine stručne skupine nadležnih tijela za biocidne proizvode.

| (15) | Osim toga, nakon prvog, sličnog zahtjeva Austrije za odstupanje u pogledu proizvoda koji se sastoje od dušika dobivenog in situ, Europska agencija za kemikalije provela je na zahtjev Komisije javno savjetovanje o tom zahtjevu, čime je svim zainteresiranim stranama omogućeno da iznesu svoje mišljenje. Velika većina zaprimljenih odgovora, od njih 1487, bila je za odstupanje. U brojnim odgovorima istaknuti su nedostaci dostupnih alternativnih tehnika: termička obrada može oštetiti određene materijale; uporabom drugih aktivnih tvari na artefaktima se stvaraju toksični ostaci koji se postupno oslobađaju u okoliš; uporaba dušika u bocama ne omogućuje kontrolu relativne vlažnosti u prostoru za obradu, što je nužno pri obradi određenih materijala. |
| --- | --- |

(15)

Osim toga, nakon prvog, sličnog zahtjeva Austrije za odstupanje u pogledu proizvoda koji se sastoje od dušika dobivenog in situ, Europska agencija za kemikalije provela je na zahtjev Komisije javno savjetovanje o tom zahtjevu, čime je svim zainteresiranim stranama omogućeno da iznesu svoje mišljenje. Velika većina zaprimljenih odgovora, od njih 1487, bila je za odstupanje. U brojnim odgovorima istaknuti su nedostaci dostupnih alternativnih tehnika: termička obrada može oštetiti određene materijale; uporabom drugih aktivnih tvari na artefaktima se stvaraju toksični ostaci koji se postupno oslobađaju u okoliš; uporaba dušika u bocama ne omogućuje kontrolu relativne vlažnosti u prostoru za obradu, što je nužno pri obradi određenih materijala.

| (16) | Dvije međunarodne organizacije koje zastupaju muzeje i mjesta kulturne baštine, točnije Međunarodno vijeće muzeja i Međunarodno vijeće za spomenike i spomeničke cjeline, izjavile su da namjeravaju podnijeti zahtjev za uključivanje dušika dobivenog in situ u Prilog I. Uredbi (EU) br. 528/2012, čime bi se državama članicama omogućilo da proizvode koji se sastoje od dušika dobivenog in situ odobre bez potrebe za odstupanjem u skladu s člankom 55. stavkom 3. te uredbe. Međutim, za provedbu ocjene takvog zahtjeva, uvrštavanje tvari u Prilog I. Uredbi (EU) br. 528/2012 i dobivanje odobrenja za proizvod, potrebno je vrijeme. |
| --- | --- |

(16)

Dvije međunarodne organizacije koje zastupaju muzeje i mjesta kulturne baštine, točnije Međunarodno vijeće muzeja i Međunarodno vijeće za spomenike i spomeničke cjeline, izjavile su da namjeravaju podnijeti zahtjev za uključivanje dušika dobivenog in situ u Prilog I. Uredbi (EU) br. 528/2012, čime bi se državama članicama omogućilo da proizvode koji se sastoje od dušika dobivenog in situ odobre bez potrebe za odstupanjem u skladu s člankom 55. stavkom 3. te uredbe. Međutim, za provedbu ocjene takvog zahtjeva, uvrštavanje tvari u Prilog I. Uredbi (EU) br. 528/2012 i dobivanje odobrenja za proizvod, potrebno je vrijeme.

| (17) | Iz zahtjeva je vidljivo da u Njemačkoj nisu dostupne odgovarajuće alternative jer trenutačno raspoložive alternativne tehnike imaju nedostatke zbog njihove neprikladnosti za obradu svih materijala ili u pogledu praktičnosti njihove primjene. |
| --- | --- |

(17)

Iz zahtjeva je vidljivo da u Njemačkoj nisu dostupne odgovarajuće alternative jer trenutačno raspoložive alternativne tehnike imaju nedostatke zbog njihove neprikladnosti za obradu svih materijala ili u pogledu praktičnosti njihove primjene.

| (18) | Na temelju svih navedenih argumenata primjereno je zaključiti da je dušik dobiven in situ ključan za zaštitu kulturne baštine u Njemačkoj te da nije dostupna odgovarajuća alternativa. Njemačkoj bi stoga trebalo omogućiti da odobri stavljanje na raspolaganje na tržištu i uporabu biocidnih proizvoda koji se sastoje od dušika dobivenog in situ za potrebe zaštite kulturne baštine. |
| --- | --- |

(18)

Na temelju svih navedenih argumenata primjereno je zaključiti da je dušik dobiven in situ ključan za zaštitu kulturne baštine u Njemačkoj te da nije dostupna odgovarajuća alternativa. Njemačkoj bi stoga trebalo omogućiti da odobri stavljanje na raspolaganje na tržištu i uporabu biocidnih proizvoda koji se sastoje od dušika dobivenog in situ za potrebe zaštite kulturne baštine.

| (19) | Za evenutalno uvrštavanje dušika dobivenog in situ u Prilog I. Uredbi (EU) br. 528/2012 i naknadno odobrenje država članica za proizvode koji se sastoje od dušika dobivenog in situ potrebno je vrijeme. Stoga je primjereno dopustiti odstupanje za razdoblje u kojem bi se dovršili temeljni postupci, |
| --- | --- |

(19)

Za evenutalno uvrštavanje dušika dobivenog in situ u Prilog I. Uredbi (EU) br. 528/2012 i naknadno odobrenje država članica za proizvode koji se sastoje od dušika dobivenog in situ potrebno je vrijeme. Stoga je primjereno dopustiti odstupanje za razdoblje u kojem bi se dovršili temeljni postupci,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Njemačka može do 31. prosinca 2024. odobriti stavljanje na raspolaganje na tržištu i uporabu biocidnih proizvoda koji se sastoje od dušika dobivenog in situ za potrebe zaštite kulturne baštine.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena Saveznoj Republici Njemačkoj.

Sastavljeno u Bruxellesu 9. rujna 2020.

Za Komisiju

Stella KYRIAKIDES

Članica Komisije

---

(1)  
  SL L 167, 27.6.2012., str. 1.

1

(2)  Direktiva Komisije 2009/89/EZ od 30. srpnja 2009. o izmjeni Direktive 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća radi uvrštenja dušika kao aktivne tvari u njezin Prilog I. (SL L 199, 31.7.2009., str. 19.).

2

(3)  Popis odobrenih proizvoda dostupan je na: https://echa.europa.eu/fr/information-on-chemicals/biocidal-products.

3

(4)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1062/2014 оd 4. kolovoza 2014. o programu rada za sustavni pregled svih postojećih aktivnih tvari sadržanih u biocidnim proizvodima iz Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 294, 10.10.2014., str. 1.).

4

(5)  83., 84., 85. i 86. sastanak Komisijine stručne skupine predstavnika nadležnih tijela država članica za provedbu Uredbe (EU) br. 528/2012, održani redom u svibnju 2019., srpnju 2019., rujnu 2019. i studenome 2019. Zapisnici sa sastanaka dostupni su na https://ec.europa.eu/health/biocides/events_en#anchor0.

5

---

| 11.9.2020 | HR | Službeni list Europske unije | L 297/10 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2020

HR

Službeni list Europske unije

L 297/10

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2020/1266

оd 9. rujna 2020.

o dopuštanju Danskoj da odobri biocidne proizvode koji se sastoje od dušika dobivenog in situ za potrebe zaštite kulturne baštine

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2020) 6030)

(Vjerodostojan je samo tekst na danskom jeziku)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o stavljanju na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda (1), a posebno njezin članak 55. stavak 3.,

nakon savjetovanja sa Stalnim odborom za biocidne proizvode,

budući da:

| (1) | Prilog I. Uredbi (EU) br. 528/2012 sadržava aktivne tvari koje imaju povoljniji profil u pogledu okoliša ili zdravlja ljudi ili životinja. Stoga se proizvodi koji sadržavaju te aktivne tvari mogu odobriti prema pojednostavnjenom postupku. Dušik je uvršten u Prilog I. Uredbi (EU) br. 528/2012 uz ograničenje da se upotrebljava u ograničenim količinama u spremnicima za neposrednu uporabu. |
| --- | --- |

(1)

Prilog I. Uredbi (EU) br. 528/2012 sadržava aktivne tvari koje imaju povoljniji profil u pogledu okoliša ili zdravlja ljudi ili životinja. Stoga se proizvodi koji sadržavaju te aktivne tvari mogu odobriti prema pojednostavnjenom postupku. Dušik je uvršten u Prilog I. Uredbi (EU) br. 528/2012 uz ograničenje da se upotrebljava u ograničenim količinama u spremnicima za neposrednu uporabu.

| (2) | U skladu s člankom 86. Uredbe (EU) br. 528/2012 dušik je odobren kao aktivna tvar za uporabu u biocidnim proizvodima vrste 18, „Insekticidi” (2). Biocidni proizvodi koji se sastoje od tako odobrenog dušika odobreni su u nekoliko država članica, uključujući Dansku, i isporučuju se u plinskim bocama (3). |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 86. Uredbe (EU) br. 528/2012 dušik je odobren kao aktivna tvar za uporabu u biocidnim proizvodima vrste 18, „Insekticidi” (2). Biocidni proizvodi koji se sastoje od tako odobrenog dušika odobreni su u nekoliko država članica, uključujući Dansku, i isporučuju se u plinskim bocama (3).

| (3) | Dušik se može dobiti i in situ iz okolnog zraka. Dušik dobiven in situ trenutačno nije odobren za uporabu u Uniji te nije naveden u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 528/2012 niti je uvršten na popis aktivnih tvari obuhvaćenih programom pregleda postojećih aktivnih tvari u biocidnim proizvodima iz Priloga II. Delegiranoj uredbi Komisije (EU) br. 1062/2014 (4). |
| --- | --- |

(3)

Dušik se može dobiti i in situ iz okolnog zraka. Dušik dobiven in situ trenutačno nije odobren za uporabu u Uniji te nije naveden u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 528/2012 niti je uvršten na popis aktivnih tvari obuhvaćenih programom pregleda postojećih aktivnih tvari u biocidnim proizvodima iz Priloga II. Delegiranoj uredbi Komisije (EU) br. 1062/2014 (4).

| (4) | U skladu s člankom 55. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 528/2012 Danska je 29. travnja 2020. Komisiji podnijela zahtjev za odstupanje od članka 19. stavka 1. točke (a) te uredbe kojim traži da joj se dopusti da odobri biocidne proizvode koji se sastoje od dušika dobivenog in situ iz okolnog zraka za potrebe zaštite kulturne baštine („zahtjev”). |
| --- | --- |

(4)

U skladu s člankom 55. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 528/2012 Danska je 29. travnja 2020. Komisiji podnijela zahtjev za odstupanje od članka 19. stavka 1. točke (a) te uredbe kojim traži da joj se dopusti da odobri biocidne proizvode koji se sastoje od dušika dobivenog in situ iz okolnog zraka za potrebe zaštite kulturne baštine („zahtjev”).

| (5) | Kulturnu baštinu može oštetiti velik broj štetnih organizama, od insekata do mikroorganizama. Prisutnost tih organizama ne samo da može uzrokovati gubitak kulturnog dobra, već predstavlja i rizik od širenja tih štetnih organizama na druge predmete koji se nalaze u blizini. Bez odgovarajuće obrade moglo bi doći do nepopravljivog oštećenja predmetâ, čime bi se ozbiljno ugrozila kulturna baština. |
| --- | --- |

(5)

Kulturnu baštinu može oštetiti velik broj štetnih organizama, od insekata do mikroorganizama. Prisutnost tih organizama ne samo da može uzrokovati gubitak kulturnog dobra, već predstavlja i rizik od širenja tih štetnih organizama na druge predmete koji se nalaze u blizini. Bez odgovarajuće obrade moglo bi doći do nepopravljivog oštećenja predmetâ, čime bi se ozbiljno ugrozila kulturna baština.

| (6) | Dušik dobiven in situ upotrebljava se za stvaranje kontrolirane atmosfere s vrlo niskom koncentracijom kisika (anoksija) u trajnim ili privremenim hermetičkim šatorima ili komorama za obradu namijenjenima kontroli štetnih organizama koji se nalaze na predmetima kulturne baštine. Dušik se odvaja iz okolnog zraka i ubrizgava u šator ili komoru za obradu, pri čemu se udio dušika u atmosferi povećava na približno 99 % te time gotovo u potpunosti istiskuje kisik. Vlažnost dušika ubrizganog u prostor za obradu određuje se ovisno o potrebama predmeta koji se obrađuje. Štetni organizmi ne mogu preživjeti u uvjetima stvorenima u šatoru ili komori za obradu. |
| --- | --- |

(6)

Dušik dobiven in situ upotrebljava se za stvaranje kontrolirane atmosfere s vrlo niskom koncentracijom kisika (anoksija) u trajnim ili privremenim hermetičkim šatorima ili komorama za obradu namijenjenima kontroli štetnih organizama koji se nalaze na predmetima kulturne baštine. Dušik se odvaja iz okolnog zraka i ubrizgava u šator ili komoru za obradu, pri čemu se udio dušika u atmosferi povećava na približno 99 % te time gotovo u potpunosti istiskuje kisik. Vlažnost dušika ubrizganog u prostor za obradu određuje se ovisno o potrebama predmeta koji se obrađuje. Štetni organizmi ne mogu preživjeti u uvjetima stvorenima u šatoru ili komori za obradu.

| (7) | Prema informacijama iz zahtjeva, uporaba dušika dobivenog in situ čini se jedinom učinkovitom tehnikom za kontrolu štetnih organizama koja se može upotrebljavati na svim vrstama materijala i kombinacija materijala prisutnih u kulturnim ustanovama. Danska smatra da je to metoda s najmanje poznatih negativnih i potencijalno štetnih učinaka na materijale i kombinacije materijala od kojih su izrađeni predmeti kulturne baštine. |
| --- | --- |

(7)

Prema informacijama iz zahtjeva, uporaba dušika dobivenog in situ čini se jedinom učinkovitom tehnikom za kontrolu štetnih organizama koja se može upotrebljavati na svim vrstama materijala i kombinacija materijala prisutnih u kulturnim ustanovama. Danska smatra da je to metoda s najmanje poznatih negativnih i potencijalno štetnih učinaka na materijale i kombinacije materijala od kojih su izrađeni predmeti kulturne baštine.

| (8) | Metoda anoksije ili promijenjene/kontrolirane atmosfere navedena je u normi EN 16790:2016 „Očuvanje kulturne baštine – Integrirano upravljanje zaštitom od štetnika u zaštiti kulturne baštine”, a dušik u toj normi opisan je kao „najviše upotrebljavan” za postizanje anoksije. |
| --- | --- |

(8)

Metoda anoksije ili promijenjene/kontrolirane atmosfere navedena je u normi EN 16790:2016 „Očuvanje kulturne baštine – Integrirano upravljanje zaštitom od štetnika u zaštiti kulturne baštine”, a dušik u toj normi opisan je kao „najviše upotrebljavan” za postizanje anoksije.

| (9) | Dostupne su i druge tehnike za kontrolu štetnih organizama, kao što su tehnike toplinskog šoka (visoke ili niske temperature) i uporaba biocidnih proizvoda koji sadržavaju druge aktivne tvari. Međutim, prema navodima Danske, svaka od tih tehnika ima svoja ograničenja u pogledu materijala na kojima se može koristiti. |
| --- | --- |

(9)

Dostupne su i druge tehnike za kontrolu štetnih organizama, kao što su tehnike toplinskog šoka (visoke ili niske temperature) i uporaba biocidnih proizvoda koji sadržavaju druge aktivne tvari. Međutim, prema navodima Danske, svaka od tih tehnika ima svoja ograničenja u pogledu materijala na kojima se može koristiti.

| (10) | Kako je navedeno u zahtjevu, druge se aktivne tvari zbog njihova profila opasnosti rijetko upotrebljavaju u kulturnim ustanovama. Obradom tim tvarima na predmetima se stvaraju ostaci koji se potencijalno postupno oslobađaju u okoliš i predstavljaju rizik za zdravlje ljudi i okoliš. To posebno vrijedi za kulturne institucije koje su otvorene za posjetitelje te za osobe koje rade s predmetima kulturne baštine i njima rukuju. Nadalje, uporaba nekih aktivnih tvari može uzrokovati promjene boje i izgleda predmeta kulturne baštine. |
| --- | --- |

(10)

Kako je navedeno u zahtjevu, druge se aktivne tvari zbog njihova profila opasnosti rijetko upotrebljavaju u kulturnim ustanovama. Obradom tim tvarima na predmetima se stvaraju ostaci koji se potencijalno postupno oslobađaju u okoliš i predstavljaju rizik za zdravlje ljudi i okoliš. To posebno vrijedi za kulturne institucije koje su otvorene za posjetitelje te za osobe koje rade s predmetima kulturne baštine i njima rukuju. Nadalje, uporaba nekih aktivnih tvari može uzrokovati promjene boje i izgleda predmeta kulturne baštine.

| (11) | Prema informacijama iz zahtjeva, postupci termičkog šoka (zamrzavanje ili toplinska obrada) uzrokuju neželjene učinke na brojnim materijalima. Nakon obrade zagrijavanjem, ulja upotrijebljena za impregnaciju drvenih predmeta mogu izbiti na površinu i ostaviti mrlje, što mijenja izgled predmeta. Voskovi i smole mogu se tijekom termičke obrade otopiti. Slično tome, obrada niskim temperaturama mogla bi utjecati na obojene površine i materijale koji sadržavaju šelak, alkide i akrile. Metoda obrade niskim temperaturama smatra se nepraktičnom i manje održivom jer je sve predmete potrebno čvrsto umotati u plastičnu foliju kako bi se izbjegla kondenzacija nakon obrade. |
| --- | --- |

(11)

Prema informacijama iz zahtjeva, postupci termičkog šoka (zamrzavanje ili toplinska obrada) uzrokuju neželjene učinke na brojnim materijalima. Nakon obrade zagrijavanjem, ulja upotrijebljena za impregnaciju drvenih predmeta mogu izbiti na površinu i ostaviti mrlje, što mijenja izgled predmeta. Voskovi i smole mogu se tijekom termičke obrade otopiti. Slično tome, obrada niskim temperaturama mogla bi utjecati na obojene površine i materijale koji sadržavaju šelak, alkide i akrile. Metoda obrade niskim temperaturama smatra se nepraktičnom i manje održivom jer je sve predmete potrebno čvrsto umotati u plastičnu foliju kako bi se izbjegla kondenzacija nakon obrade.

| (12) | Prema informacijama iz zahtjeva uporaba dušika u bocama nije odgovarajuća alternativa za kulturne ustanove zbog nedostataka u pogledu praktičnosti njegove primjene. Boce je zbog njihova ograničenog kapaciteta potrebno često prevoziti, a treba osigurati i odvojen prostor za njihovu pohranu. Nadalje, pohrana boca problematična je u sigurnosnom smislu. Obrada dušikom u bocama podrazumijevala bi i visoke troškove za kulturne ustanove. |
| --- | --- |

(12)

Prema informacijama iz zahtjeva uporaba dušika u bocama nije odgovarajuća alternativa za kulturne ustanove zbog nedostataka u pogledu praktičnosti njegove primjene. Boce je zbog njihova ograničenog kapaciteta potrebno često prevoziti, a treba osigurati i odvojen prostor za njihovu pohranu. Nadalje, pohrana boca problematična je u sigurnosnom smislu. Obrada dušikom u bocama podrazumijevala bi i visoke troškove za kulturne ustanove.

| (13) | Zahtjev da kulturne ustanove primjenjuju nekoliko tehnika za kontrolu štetnih organizama, od kojih svaka odgovara određenim materijalima i predmetima, umjesto da primjenjuju jednu već isprobanu tehniku koja odgovara svim materijalima, podrazumijeva dodatne troškove za kulturne ustanove te im otežava postizanje cilja prestanka uporabe opasnih aktivnih tvari u okviru njihova integriranog upravljanja zaštitom od štetnika. Osim toga, neiskorištavanje objekata i opreme nabavljene za anoksiju dušikom dobivenim in situ dovelo bi do gubitka uloženih sredstava. |
| --- | --- |

(13)

Zahtjev da kulturne ustanove primjenjuju nekoliko tehnika za kontrolu štetnih organizama, od kojih svaka odgovara određenim materijalima i predmetima, umjesto da primjenjuju jednu već isprobanu tehniku koja odgovara svim materijalima, podrazumijeva dodatne troškove za kulturne ustanove te im otežava postizanje cilja prestanka uporabe opasnih aktivnih tvari u okviru njihova integriranog upravljanja zaštitom od štetnika. Osim toga, neiskorištavanje objekata i opreme nabavljene za anoksiju dušikom dobivenim in situ dovelo bi do gubitka uloženih sredstava.

| (14) | Rasprave o mogućem odstupanju u skladu s člankom 55. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 528/2012 u pogledu dušika dobivenog in situ održane su 2019. tijekom nekoliko sastanaka (5) Komisijine stručne skupine nadležnih tijela za biocidne proizvode. |
| --- | --- |

(14)

Rasprave o mogućem odstupanju u skladu s člankom 55. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 528/2012 u pogledu dušika dobivenog in situ održane su 2019. tijekom nekoliko sastanaka (5) Komisijine stručne skupine nadležnih tijela za biocidne proizvode.

| (15) | Osim toga, nakon prvog, sličnog zahtjeva Austrije za odstupanje u pogledu proizvoda koji se sastoje od dušika dobivenog in situ, Europska agencija za kemikalije provela je na zahtjev Komisije javno savjetovanje o tom zahtjevu, čime je svim zainteresiranim stranama omogućeno da iznesu svoje mišljenje. Velika većina zaprimljenih odgovora, od njih 1 487, bila je za odstupanje. U brojnim odgovorima istaknuti su nedostaci dostupnih alternativnih tehnika: termička obrada može oštetiti određene materijale; uporabom drugih aktivnih tvari na artefaktima se stvaraju toksični ostaci koji se postupno oslobađaju u okoliš; uporaba dušika u bocama ne omogućuje kontrolu relativne vlažnosti u prostoru za obradu, što je nužno pri obradi određenih materijala. |
| --- | --- |

(15)

Osim toga, nakon prvog, sličnog zahtjeva Austrije za odstupanje u pogledu proizvoda koji se sastoje od dušika dobivenog in situ, Europska agencija za kemikalije provela je na zahtjev Komisije javno savjetovanje o tom zahtjevu, čime je svim zainteresiranim stranama omogućeno da iznesu svoje mišljenje. Velika većina zaprimljenih odgovora, od njih 1 487, bila je za odstupanje. U brojnim odgovorima istaknuti su nedostaci dostupnih alternativnih tehnika: termička obrada može oštetiti određene materijale; uporabom drugih aktivnih tvari na artefaktima se stvaraju toksični ostaci koji se postupno oslobađaju u okoliš; uporaba dušika u bocama ne omogućuje kontrolu relativne vlažnosti u prostoru za obradu, što je nužno pri obradi određenih materijala.

| (16) | Dvije međunarodne organizacije koje zastupaju muzeje i mjesta kulturne baštine, točnije Međunarodno vijeće muzeja i Međunarodno vijeće za spomenike i spomeničke cjeline, izjavile su da namjeravaju podnijeti zahtjev za uključivanje dušika dobivenog in situ u Prilog I. Uredbi (EU) br. 528/2012, čime bi se državama članicama omogućilo da proizvode koji se sastoje od dušika dobivenog in situ odobre bez potrebe za odstupanjem u skladu s člankom 55. stavkom 3. te uredbe. Međutim, za provedbu ocjene takvog zahtjeva, uvrštavanje tvari u Prilog I. Uredbi (EU) br. 528/2012 i dobivanje odobrenja za proizvod, potrebno je vrijeme. |
| --- | --- |

(16)

Dvije međunarodne organizacije koje zastupaju muzeje i mjesta kulturne baštine, točnije Međunarodno vijeće muzeja i Međunarodno vijeće za spomenike i spomeničke cjeline, izjavile su da namjeravaju podnijeti zahtjev za uključivanje dušika dobivenog in situ u Prilog I. Uredbi (EU) br. 528/2012, čime bi se državama članicama omogućilo da proizvode koji se sastoje od dušika dobivenog in situ odobre bez potrebe za odstupanjem u skladu s člankom 55. stavkom 3. te uredbe. Međutim, za provedbu ocjene takvog zahtjeva, uvrštavanje tvari u Prilog I. Uredbi (EU) br. 528/2012 i dobivanje odobrenja za proizvod, potrebno je vrijeme.

| (17) | Iz zahtjeva je vidljivo da u Danskoj nije dostupno odgovarajuće alternativno rješenje jer trenutačno raspoložive alternativne tehnike imaju nedostatke zbog njihove neprikladnosti za obradu svih materijala ili u pogledu praktičnosti njihove primjene. |
| --- | --- |

(17)

Iz zahtjeva je vidljivo da u Danskoj nije dostupno odgovarajuće alternativno rješenje jer trenutačno raspoložive alternativne tehnike imaju nedostatke zbog njihove neprikladnosti za obradu svih materijala ili u pogledu praktičnosti njihove primjene.

| (18) | Na temelju svih navedenih argumenata primjereno je zaključiti da je dušik dobiven in situ ključan za zaštitu kulturne baštine u Danskoj te da nije dostupno odgovarajuće alternativno rješenje. Danskoj bi stoga trebalo omogućiti da odobri stavljanje na raspolaganje na tržištu i uporabu biocidnih proizvoda koji se sastoje od dušika dobivenog in situ za potrebe zaštite kulturne baštine. |
| --- | --- |

(18)

Na temelju svih navedenih argumenata primjereno je zaključiti da je dušik dobiven in situ ključan za zaštitu kulturne baštine u Danskoj te da nije dostupno odgovarajuće alternativno rješenje. Danskoj bi stoga trebalo omogućiti da odobri stavljanje na raspolaganje na tržištu i uporabu biocidnih proizvoda koji se sastoje od dušika dobivenog in situ za potrebe zaštite kulturne baštine.

| (19) | Za eventualno uvrštavanje dušika dobivenog in situ u Prilog I. Uredbi (EU) br. 528/2012 i naknadno odobrenje država članica za proizvode koji se sastoje od dušika dobivenog in situ potrebno je vrijeme. Stoga je primjereno dopustiti odstupanje za razdoblje u kojem bi se dovršili temeljni postupci, |
| --- | --- |

(19)

Za eventualno uvrštavanje dušika dobivenog in situ u Prilog I. Uredbi (EU) br. 528/2012 i naknadno odobrenje država članica za proizvode koji se sastoje od dušika dobivenog in situ potrebno je vrijeme. Stoga je primjereno dopustiti odstupanje za razdoblje u kojem bi se dovršili temeljni postupci,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Danska može do 31. prosinca 2024. odobriti stavljanje na raspolaganje na tržištu i uporabu biocidnih proizvoda koji se sastoje od dušika dobivenog in situ za potrebe zaštite kulturne baštine.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena Kraljevini Danskoj.

Sastavljeno u Bruxellesu 9. rujna 2020.

Za Komisiju

Stella KYRIAKIDES

Članica Komisije

---

(1)  
  SL L 167, 27.6.2012., str. 1.

1

(2)  Direktiva Komisije 2009/89/EZ od 30. srpnja 2009. o izmjeni Direktive 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća radi uvrštenja dušika kao aktivne tvari u njezin Prilog I. (SL L 199, 31.7.2009., str. 19.).

2

(3)  Popis odobrenih proizvoda dostupan je na: https://echa.europa.eu/fr/information-on-chemicals/biocidal-products.

3

(4)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1062/2014 оd 4. kolovoza 2014. o programu rada za sustavni pregled svih postojećih aktivnih tvari sadržanih u biocidnim proizvodima iz Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 294, 10.10.2014., str. 1.).

4

(5)  83., 84., 85. i 86. sastanak Komisijine stručne skupine predstavnika nadležnih tijela država članica za provedbu Uredbe (EU) br. 528/2012, održani redom u svibnju 2019., srpnju 2019., rujnu 2019. i studenome 2019. Zapisnici sa sastanaka dostupni su na https://ec.europa.eu/health/biocides/events_en#anchor0.

5

---