# Europeiska unionens L 234/2020

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 234 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 63 årgången21 juli 2020 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 234

Svensk utgåva

Lagstiftning

63 årgången21 juli 2020

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/1068 av den 15 maj 2020 om ändring av bilagorna I och V till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 649/2012 om export och import av farliga kemikalier (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/1069 av den 19 juni 2020 om ändring av delegerad förordning (EU) nr 877/2013 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 473/2013 om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet | 8 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1070 av den 20 juli 2020 om fastställande av egenskaper för trådlösa accesspunkter med kort räckvidd enligt artikel 57.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1972 om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation (
  1
  ) | 11 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens delegerade beslut (EU) 2020/1071 av den 18 maj 2020 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG vad gäller undantagande av inkommande flygningar från Schweiz från EU:s system för handel med utsläppsrätter (
  1
  ) | 16 |
| | * | Beslut (Gusp) 2020/1072 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 16 juli 2020 om utnämning av EU-uppdragets styrkechef för Europeiska unionens militära uppdrag i syfte att bidra till utbildning av somaliska säkerhetsstyrkor (EUTM Somalia) och om upphävande av beslut (Gusp) 2019/1264 (EUTM Somalia/1/2020) | 18 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1073 av den 17 juli 2020 om beviljande av ett undantag på begäran av Nederländerna i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket | 20 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1074 av den 17 juli 2020 om beviljande av ett undantag på begäran av Danmark i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket | 29 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/1068 av den 15 maj 2020 om ändring av bilagorna I och V till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 649/2012 om export och import av farliga kemikalier (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/1069 av den 19 juni 2020 om ändring av delegerad förordning (EU) nr 877/2013 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 473/2013 om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet

8

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1070 av den 20 juli 2020 om fastställande av egenskaper för trådlösa accesspunkter med kort räckvidd enligt artikel 57.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1972 om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation (
  1
  )

1

11

BESLUT

*

Kommissionens delegerade beslut (EU) 2020/1071 av den 18 maj 2020 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG vad gäller undantagande av inkommande flygningar från Schweiz från EU:s system för handel med utsläppsrätter (
  1
  )

1

16

*

Beslut (Gusp) 2020/1072 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 16 juli 2020 om utnämning av EU-uppdragets styrkechef för Europeiska unionens militära uppdrag i syfte att bidra till utbildning av somaliska säkerhetsstyrkor (EUTM Somalia) och om upphävande av beslut (Gusp) 2019/1264 (EUTM Somalia/1/2020)

18

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1073 av den 17 juli 2020 om beviljande av ett undantag på begäran av Nederländerna i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket

20

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1074 av den 17 juli 2020 om beviljande av ett undantag på begäran av Danmark i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 21.7.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 234/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 234/1

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2020/1068

av den 15 maj 2020

om ändring av bilagorna I och V till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 649/2012 om export och import av farliga kemikalier

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 649/2012 av den 4 juli 2012 om export och import av farliga kemikalier (1), särskilt artikel 23.4 a och c, och

av följande skäl:

| (1) | Genom förordning (EU) nr 649/2012 genomförs Rotterdamkonventionen om förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel (2) (nedan kallad Rotterdamkonventionen). |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EU) nr 649/2012 genomförs Rotterdamkonventionen om förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel (2) (nedan kallad Rotterdamkonventionen).

| (2) | Genom genomförandeförordningarna (EU) 2019/677 (3), (EU) 2019/989 (4), (EU) 2019/1100 (5), (EU) 2019/1090 (6), (EU) 2018/1532 (7), (EU) 2019/344 (8), (EU) 2018/1043 (9), (EU) 2018/1917 (10), (EU) 2018/1019 (11), (EU) 2018/309 (12), (EU) 2018/1501 (13) och (EU) 2018/1914 (14) beslutade kommissionen att inte förnya godkännandet för ämnena klortalonil, klorprofam, desmedifam, dimetoat, dikvat, etoprofos, fenamidon, flurtamon, oxasulfuron, propineb, pymetrozin respektive kinoxifen, som verksamma ämnen enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (15), vilket innebär att dessa ämnen är förbjudna för all användning i kategorin bekämpningsmedel, eftersom de inte har någon annan användning i den kategorin. Dessa ämnen bör därför läggas till i kemikalieförteckningarna i delarna 1 och 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 649/2012. |
| --- | --- |

(2)

Genom genomförandeförordningarna (EU) 2019/677 (3), (EU) 2019/989 (4), (EU) 2019/1100 (5), (EU) 2019/1090 (6), (EU) 2018/1532 (7), (EU) 2019/344 (8), (EU) 2018/1043 (9), (EU) 2018/1917 (10), (EU) 2018/1019 (11), (EU) 2018/309 (12), (EU) 2018/1501 (13) och (EU) 2018/1914 (14) beslutade kommissionen att inte förnya godkännandet för ämnena klortalonil, klorprofam, desmedifam, dimetoat, dikvat, etoprofos, fenamidon, flurtamon, oxasulfuron, propineb, pymetrozin respektive kinoxifen, som verksamma ämnen enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (15), vilket innebär att dessa ämnen är förbjudna för all användning i kategorin bekämpningsmedel, eftersom de inte har någon annan användning i den kategorin. Dessa ämnen bör därför läggas till i kemikalieförteckningarna i delarna 1 och 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 649/2012.

| (3) | Genom genomförandeförordning (EU) 2018/1500 (16) beslutade kommissionen att inte förnya godkännandet av ämnet tiram som verksamt ämne enligt förordning (EG) nr 1107/2009, vilket innebär att det ämnet inte får användas i underkategorin ”bekämpningsmedel i gruppen växtskyddsmedel” enligt förordning (EU) nr 649/2012. Eftersom tiram endast är godkänt enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (17) för användning i biocidprodukter av produkttyp 9, som ingår i underkategorin ”andra bekämpningsmedel, inbegripet biocider” enligt förordning (EU) nr 649/2012, är i princip all användning av detta ämne förbjuden i kategorin ”bekämpningsmedel”. Tiram är därför underkastat stränga restriktioner i kategorin ”bekämpningsmedel” och bör således läggas till i kemikalieförteckningarna i delarna 1 och 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 649/2012. |
| --- | --- |

(3)

Genom genomförandeförordning (EU) 2018/1500 (16) beslutade kommissionen att inte förnya godkännandet av ämnet tiram som verksamt ämne enligt förordning (EG) nr 1107/2009, vilket innebär att det ämnet inte får användas i underkategorin ”bekämpningsmedel i gruppen växtskyddsmedel” enligt förordning (EU) nr 649/2012. Eftersom tiram endast är godkänt enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (17) för användning i biocidprodukter av produkttyp 9, som ingår i underkategorin ”andra bekämpningsmedel, inbegripet biocider” enligt förordning (EU) nr 649/2012, är i princip all användning av detta ämne förbjuden i kategorin ”bekämpningsmedel”. Tiram är därför underkastat stränga restriktioner i kategorin ”bekämpningsmedel” och bör således läggas till i kemikalieförteckningarna i delarna 1 och 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 649/2012.

| (4) | Genom genomförandeförordning (EU) 2018/1865 (18) beslutade kommissionen att inte förnya godkännandet av ämnet propikonazol som verksamt ämne enligt förordning (EG) nr 1107/2009, vilket innebär att det ämnet inte får användas i underkategorin ”bekämpningsmedel i gruppen växtskyddsmedel”. Detta förbud utgör inte en sträng restriktion för användningen av det ämnet i kategorin ”bekämpningsmedel”, eftersom propikonazol är godkänt för flera användningsområden i underkategorin ”andra bekämpningsmedel, inbegripet biocider”. Propikonazol har godkänts för användning i biocidprodukter av produkttyperna 7, 8 och 9 enligt förordning (EU) nr 528/2012. Propikonazol bör därför läggas till i kemikalieförteckningen i del 1 i bilaga I till förordning (EU) nr 649/2012. |
| --- | --- |

(4)

Genom genomförandeförordning (EU) 2018/1865 (18) beslutade kommissionen att inte förnya godkännandet av ämnet propikonazol som verksamt ämne enligt förordning (EG) nr 1107/2009, vilket innebär att det ämnet inte får användas i underkategorin ”bekämpningsmedel i gruppen växtskyddsmedel”. Detta förbud utgör inte en sträng restriktion för användningen av det ämnet i kategorin ”bekämpningsmedel”, eftersom propikonazol är godkänt för flera användningsområden i underkategorin ”andra bekämpningsmedel, inbegripet biocider”. Propikonazol har godkänts för användning i biocidprodukter av produkttyperna 7, 8 och 9 enligt förordning (EU) nr 528/2012. Propikonazol bör därför läggas till i kemikalieförteckningen i del 1 i bilaga I till förordning (EU) nr 649/2012.

| (5) | En ansökan om förnyat godkännande för klotianidin och tiametoxam hade lämnats in, men sökandena drog tillbaka sin ansökan efter antagandet av genomförandeförordningarna (EU) 2018/784 (19) och (EU) 2018/785 (20), genom vilka kommissionen beslutade att ändra villkoren för godkännande av de verksamma ämnena klotianidin respektive tiametoxam enligt förordning (EG) nr 1107/2009. Eftersom dessa godkännanden för klotianidin och tiametoxam har löpt ut får dessa ämnen inte användas i underkategorin ”bekämpningsmedel i gruppen växtskyddsmedel”. Detta förbud utgör en sträng restriktion för användningen av de ämnena i kategorin ”bekämpningsmedel”, eftersom praktiskt taget all användning av klotianidin och tiametoxam är förbjuden, då dessa ämnen endast är godkända för användning i biocidprodukter av produkttyp 18 enligt förordning (EU) nr 528/2012 i underkategorin ”andra bekämpningsmedel, inbegripet biocider”. Därför bör klotianidin och tiametoxam läggas till i kemikalieförteckningarna i delarna 1 och 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 649/2012. |
| --- | --- |

(5)

En ansökan om förnyat godkännande för klotianidin och tiametoxam hade lämnats in, men sökandena drog tillbaka sin ansökan efter antagandet av genomförandeförordningarna (EU) 2018/784 (19) och (EU) 2018/785 (20), genom vilka kommissionen beslutade att ändra villkoren för godkännande av de verksamma ämnena klotianidin respektive tiametoxam enligt förordning (EG) nr 1107/2009. Eftersom dessa godkännanden för klotianidin och tiametoxam har löpt ut får dessa ämnen inte användas i underkategorin ”bekämpningsmedel i gruppen växtskyddsmedel”. Detta förbud utgör en sträng restriktion för användningen av de ämnena i kategorin ”bekämpningsmedel”, eftersom praktiskt taget all användning av klotianidin och tiametoxam är förbjuden, då dessa ämnen endast är godkända för användning i biocidprodukter av produkttyp 18 enligt förordning (EU) nr 528/2012 i underkategorin ”andra bekämpningsmedel, inbegripet biocider”. Därför bör klotianidin och tiametoxam läggas till i kemikalieförteckningarna i delarna 1 och 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 649/2012.

| (6) | Genom genomförandeförordning (EU) 2018/783 (21) beslutade kommissionen att ändra villkoren för godkännande av det verksamma ämnet imidakloprid enligt förordning (EG) nr 1107/2009, vilket innebär att användningen av det ämnet är underkastat stränga restriktioner i underkategorin ”bekämpningsmedel i gruppen växtskyddsmedel”. Denna stränga restriktion utgör inte en sträng restriktion för användningen av det ämnet i kategorin ”bekämpningsmedel”, eftersom imidakloprid är godkänt för flera användningar i underkategorin ”andra bekämpningsmedel, inbegripet biocider”. Imidakloprid har godkänts för användning i biocidprodukter av produkttyp 18 enligt förordning (EU) nr 528/2012. Imidakloprid används dessutom i veterinärmedicinska läkemedel i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG (22). Imidakloprid bör därför läggas till i kemikalieförteckningen i del 1 i bilaga I till förordning (EU) nr 649/2012. |
| --- | --- |

(6)

Genom genomförandeförordning (EU) 2018/783 (21) beslutade kommissionen att ändra villkoren för godkännande av det verksamma ämnet imidakloprid enligt förordning (EG) nr 1107/2009, vilket innebär att användningen av det ämnet är underkastat stränga restriktioner i underkategorin ”bekämpningsmedel i gruppen växtskyddsmedel”. Denna stränga restriktion utgör inte en sträng restriktion för användningen av det ämnet i kategorin ”bekämpningsmedel”, eftersom imidakloprid är godkänt för flera användningar i underkategorin ”andra bekämpningsmedel, inbegripet biocider”. Imidakloprid har godkänts för användning i biocidprodukter av produkttyp 18 enligt förordning (EU) nr 528/2012. Imidakloprid används dessutom i veterinärmedicinska läkemedel i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG (22). Imidakloprid bör därför läggas till i kemikalieförteckningen i del 1 i bilaga I till förordning (EU) nr 649/2012.

| (7) | Genom genomförandeförordning (EU) 2015/404 (23) beslutade kommissionen att förlänga godkännandeperioden för det verksamma ämnet glufosinat enligt förordning (EG) nr 1107/2009, med anledning av en ansökan om förnyat godkännande av detta verksamma ämne. Eftersom den ansökan har dragits tillbaka är glufosinat inte längre godkänt som verksamt ämne enligt förordning (EG) nr 1107/2009, vilket innebär att ämnet är förbjudet för alla användningar i kategorin ”bekämpningsmedel”, eftersom det inte har några andra användningar inom den kategorin. Det bör därför läggas till i kemikalieförteckningarna i delarna 1 och 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 649/2012. |
| --- | --- |

(7)

Genom genomförandeförordning (EU) 2015/404 (23) beslutade kommissionen att förlänga godkännandeperioden för det verksamma ämnet glufosinat enligt förordning (EG) nr 1107/2009, med anledning av en ansökan om förnyat godkännande av detta verksamma ämne. Eftersom den ansökan har dragits tillbaka är glufosinat inte längre godkänt som verksamt ämne enligt förordning (EG) nr 1107/2009, vilket innebär att ämnet är förbjudet för alla användningar i kategorin ”bekämpningsmedel”, eftersom det inte har några andra användningar inom den kategorin. Det bör därför läggas till i kemikalieförteckningarna i delarna 1 och 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 649/2012.

| (8) | Vid det nionde mötet i maj 2019 i partskonferensen för Rotterdamkonventionen beslutades att ämnena forat och hexabromcyklododekan skulle tas upp i bilaga III till konventionen, vilket innebär att dessa ämnen blev föremål för konventionens förfarande med förhandsgodkännande sedan information lämnats. Forat bör därför läggas till i kemikalieförteckningarna i delarna 1 och 3 i bilaga I till förordning (EU) nr 649/2012. Hexabromcyklododekan förtecknas redan i bilaga V till förordning (EU) nr 649/2012 och får därmed inte exporteras. Det bör därför läggas till i kemikalieförteckningen i del 3 i bilaga I till den förordningen. |
| --- | --- |

(8)

Vid det nionde mötet i maj 2019 i partskonferensen för Rotterdamkonventionen beslutades att ämnena forat och hexabromcyklododekan skulle tas upp i bilaga III till konventionen, vilket innebär att dessa ämnen blev föremål för konventionens förfarande med förhandsgodkännande sedan information lämnats. Forat bör därför läggas till i kemikalieförteckningarna i delarna 1 och 3 i bilaga I till förordning (EU) nr 649/2012. Hexabromcyklododekan förtecknas redan i bilaga V till förordning (EU) nr 649/2012 och får därmed inte exporteras. Det bör därför läggas till i kemikalieförteckningen i del 3 i bilaga I till den förordningen.

| (9) | Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/852 (24) förbjuds export av kvicksilver, vissa blandningar av metalliskt kvicksilver och andra ämnen, vissa kvicksilverföreningar och vissa produkter med kvicksilver tillsatt. Dessa exportförbud bör återspeglas i del 2 av bilaga V till förordning (EU) nr 649/2012. |
| --- | --- |

(9)

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/852 (24) förbjuds export av kvicksilver, vissa blandningar av metalliskt kvicksilver och andra ämnen, vissa kvicksilverföreningar och vissa produkter med kvicksilver tillsatt. Dessa exportförbud bör återspeglas i del 2 av bilaga V till förordning (EU) nr 649/2012.

| (10) | Förordning (EU) nr 649/2012 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(10)

Förordning (EU) nr 649/2012 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (11) | En rimlig tidsperiod bör medges för alla berörda parter att vidta de åtgärder som krävs för att följa denna förordning och för medlemsstaterna att vidta de åtgärder som krävs för genomförandet av den. |
| --- | --- |

(11)

En rimlig tidsperiod bör medges för alla berörda parter att vidta de åtgärder som krävs för att följa denna förordning och för medlemsstaterna att vidta de åtgärder som krävs för genomförandet av den.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EU) nr 649/2012 ska ändras på följande sätt:

| a) | Bilaga I ska ändras i enlighet med bilaga I till den här förordningen. |
| --- | --- |

a)

Bilaga I ska ändras i enlighet med bilaga I till den här förordningen.

| b) | Bilaga V ska ändras i enlighet med bilaga II till den här förordningen. |
| --- | --- |

b)

Bilaga V ska ändras i enlighet med bilaga II till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 september 2020.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 maj 2020.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 201, 27.7.2012, s. 60.

1

(2)  
  EUT L 63, 6.3.2003, s. 29.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/677 av den 29 april 2019 om att inte förnya godkännandet av det verksamma ämnet klorotalonil i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (EUT L 114, 30.4.2019, s. 15).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/989 av den 17 juni 2019 om att inte förnya godkännandet av det verksamma ämnet klorprofam i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (EUT L 160, 18.6.2019, s. 11).

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1100 av den 27 juni 2019 om att inte förnya godkännandet av det verksamma ämnet desmedifam i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (EUT L 175, 28.6.2019, s. 17).

5

(6)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1090 av den 26 juni 2019 om att inte förnya godkännandet av det verksamma ämnet dimetoat i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (EUT L 173, 27.6.2019, s. 39).

6

(7)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1532 av den 12 oktober 2018 om att inte förnya godkännandet av det verksamma ämnet dikvat i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (EUT L 257, 15.10.2018, s. 10).

7

(8)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/344 av den 28 februari 2019 om att inte förnya godkännandet av det verksamma ämnet etoprofos i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (EUT L 62, 1.3.2019, s. 7).

8

(9)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1043 av den 24 juli 2018 om att inte förnya godkännandet av det verksamma ämnet fenamidon i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (EUT L 188, 25.7.2018, s. 9).

9

(10)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1917 av den 6 december 2018 om att inte förnya godkännandet av det verksamma ämnet flurtamon i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (EUT L 311, 7.12.2018, s. 27).

10

(11)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1019 av den 18 juli 2018 om att inte förnya godkännandet av det verksamma ämnet oxasulfuron i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (EUT L 183, 19.7.2018, s. 14).

11

(12)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/309 av den 1 mars 2018 om att inte förnya godkännandet av det verksamma ämnet propineb i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (EUT L 60, 2.3.2018, s. 16).

12

(13)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1501 av den 9 oktober 2018 om att inte förnya godkännandet av det verksamma ämnet pymetrozin i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (EUT L 254, 10.10.2018, s. 4).

13

(14)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1914 av den 6 december 2018 om att inte förnya godkännandet av det verksamma ämnet kinoxifen i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (EUT L 311, 7.12.2018, s. 17).

14

(15)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (EUT L 309, 24.11.2009, s. 1).

15

(16)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1500 av den 9 oktober 2018 om att inte förnya godkännandet av det verksamma ämnet tiram samt om förbud mot användning och försäljning av utsäde som behandlats med växtskyddsmedel innehållande tiram, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (EUT L 254, 10.10.2018, s. 1).

16

(17)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (EUT L 167, 27.6.2012, s. 1).

17

(18)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1865 av den 28 november 2018 om att inte förnya godkännandet av det verksamma ämnet propikonazol i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (EUT L 304, 29.11.2018, s. 6).

18

(19)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/784 av den 29 maj 2018 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller villkoren för godkännande av det verksamma ämnet klotianidin (EUT L 132, 30.5.2018, s. 35).

19

(20)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/785 av den 29 maj 2018 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller villkoren för godkännande av det verksamma ämnet tiametoxam (EUT L 132, 30.5.2018, s. 40).

20

(21)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/783 av den 29 maj 2018 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller villkoren för godkännande av det verksamma ämnet imidakloprid (EUT L 132, 30.5.2018, s. 31).

21

(22)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för veterinärmedicinska läkemedel (EGT L 311, 28.11.2001, s. 1).

22

(23)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/404 av den 11 mars 2015 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena beflubutamid, kaptan, dimetoat, dimetomorf, etoprofos, fipronil, folpet, formetanat, glufosinat, metiokarb, metribuzin, fosmet, pirimifosmetyl och propamokarb (EUT L 67, 12.3.2015, s. 6).

23

(24)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/852 av den 17 maj 2017 om kvicksilver och om upphävande av förordning (EG) nr 1102/2008 (EUT L 137, 24.5.2017, s. 1).

24

---

BILAGA I

Bilaga I till förordning (EU) nr 649/2012 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I del 1 ska följande poster läggas till i tabellen:











  Kemikalie | CAS-nr | Einecs-nr | KN-nr (***) | Underkategori (*) | Begränsningar för användning (**) | Länder för vilka ingen anmälan behövs |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Klortalonil (+) | 1897-45-6 | 217-588-1 | ex 2926 90 70 | p(1) | b | |
| Klorprofam | 101-21-3 | 202-925-7 | ex 2924 29 70 | p(1) | b | |
| Klotianidin | 210880-92-5 | finns inte | ex 2934 10 00 | p(1) | b | |
| Desmedifam (+) | 13684-56-5 | 237-198-5 | ex 2924 29 70 | p(1) | b | |
| Dimetoat (+) | 60-51-5 | 200-480-3 | ex 2930 90 98 | p(1) | b | |
| Dikvat, inbegripet
  dikvatdibromid (+) | 2764-72-9
  85-00-7 | 220-433-0
  201-579-4 | ex 2933 99 80 | p(1) | b | |
| Etoprofos (+) | 13194-48-4 | 236-152-1 | ex 2930 90 98 | p(1) | b | |
| Fenamidon (+) | 161326-34-7 | finns inte | ex 2933 29 90 | p(1) | b | |
| Flurtamon (+) | 96525-23-4 | finns inte | ex 2932 19 00 | p(1) | b | |
| Glufosinat, inbegripet glufosinatammonium (+) | 51276-47-2
  77182-82-2 | 257-102-5
  278-636-6 | ex 2931 39 90 | p(1) | b | |
| Imidakloprid | 138261-41-3 | finns inte | ex 2933 39 99 | p(1) | sr | |
| Oxasulfuron (+) | 144651-06-9 | finns inte | ex 2935 90 90 | p(1) | b | |
| Forat (#) | 298-02-2 | 206-052-2 | ex 2930 90 98 | p(1) | b | |
| Propikonazol | 60207-90-1 | 262-104-4 | ex 2934 99 90 | p(1) | b | |
| Propineb (+) | 12071-83-9
  9016-72-2 | 235-134-0 | ex 2930 20 00 | p(1) | b | |
| Pymetrozin (+) | 123312-89-0 | finns inte | ex 2933 69 80 | p(1) | b | |
| Kinoxifen (+) | 124495-18-7 | finns inte | ex 2933 49 90 | p(1) | b | |
| Tiametoxam (+) | 153719-23-4 | finns inte | ex 2934 10 00 | p(1) | b | |
| Tiram (+) | 137-26-8 | 205-286-2 | ex 2930 30 00 | p(1)–p(2) | b-sr” | |

1.

I del 1 ska följande poster läggas till i tabellen:

Kemikalie

CAS-nr

Einecs-nr

KN-nr (***)

Underkategori (*)

Begränsningar för användning (**)

Länder för vilka ingen anmälan behövs

”Klortalonil (+)

1897-45-6

217-588-1

ex 2926 90 70

p(1)

b

Klorprofam

101-21-3

202-925-7

ex 2924 29 70

p(1)

b

Klotianidin

210880-92-5

finns inte

ex 2934 10 00

p(1)

b

Desmedifam (+)

13684-56-5

237-198-5

ex 2924 29 70

p(1)

b

Dimetoat (+)

60-51-5

200-480-3

ex 2930 90 98

p(1)

b

Dikvat, inbegripet

dikvatdibromid (+)

2764-72-9

85-00-7

220-433-0

201-579-4

ex 2933 99 80

p(1)

b

Etoprofos (+)

13194-48-4

236-152-1

ex 2930 90 98

p(1)

b

Fenamidon (+)

161326-34-7

finns inte

ex 2933 29 90

p(1)

b

Flurtamon (+)

96525-23-4

finns inte

ex 2932 19 00

p(1)

b

Glufosinat, inbegripet glufosinatammonium (+)

51276-47-2

77182-82-2

257-102-5

278-636-6

ex 2931 39 90

p(1)

b

Imidakloprid

138261-41-3

finns inte

ex 2933 39 99

p(1)

sr

Oxasulfuron (+)

144651-06-9

finns inte

ex 2935 90 90

p(1)

b

Forat (#)

298-02-2

206-052-2

ex 2930 90 98

p(1)

b

Propikonazol

60207-90-1

262-104-4

ex 2934 99 90

p(1)

b

Propineb (+)

12071-83-9

9016-72-2

235-134-0

ex 2930 20 00

p(1)

b

Pymetrozin (+)

123312-89-0

finns inte

ex 2933 69 80

p(1)

b

Kinoxifen (+)

124495-18-7

finns inte

ex 2933 49 90

p(1)

b

Tiametoxam (+)

153719-23-4

finns inte

ex 2934 10 00

p(1)

b

Tiram (+)

137-26-8

205-286-2

ex 2930 30 00

p(1)–p(2)

b-sr”

| 2. | I del 2 ska följande poster läggas till i tabellen:










  Kemikalie | CAS-nr | Einecs-nr | KN-nr (***) | Kategori (*) | Begränsningar för användning (**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Klortalonil | 1897-45-6 | 217-588-1 | ex 2926 90 70 | p | b |
| Klorprofam | 101-21-3 | 202-925-7 | ex 2924 29 70 | p | b |
| Klotianidin | 210880-92-5 | finns inte | ex 2934 10 00 | p | sr |
| Desmedifam | 13684-56-5 | 237-198-5 | ex 2924 29 70 | p | b |
| Dimetoat | 60-51-5 | 200-480-3 | ex 2930 90 98 | p | b |
| Dikvat, inbegripet
  dikvatdibromid | 2764-72-9
  85-00-7 | 220-433-0
  201-579-4 | ex 2933 99 80 | p | b |
| Etoprofos | 13194-48-4 | 236-152-1 | ex 2930 90 98 | p | b |
| Fenamidon | 161326-34-7 | finns inte | ex 2933 29 90 | p | b |
| Flurtamon | 96525-23-4 | finns inte | ex 2932 19 00 | p | b |
| Glufosinat, inbegripet glufosinatammonium | 51276-47-2
  77182-82-2 | 257-102-5
  278-636-6 | ex 2931 39 90 | p | b |
| Oxasulfuron | 144651-06-9 | finns inte | ex 2935 90 90 | p | b |
| Propineb | 12071-83-9
  9016-72-2 | 235-134-0 | ex 2930 20 00 | p | b |
| Pymetrozin | 123312-89-0 | finns inte | ex 2933 69 80 | p | b |
| Kinoxifen | 124495-18-7 | finns inte | ex 2933 49 90 | p | b |
| Tiametoxam | 153719-23-4 | finns inte | ex 2934 10 00 | p | sr |
| Tiram | 137-26-8 | 205-286-2 | ex 2930 30 00 | p | sr” |

2.

I del 2 ska följande poster läggas till i tabellen:

Kemikalie

CAS-nr

Einecs-nr

KN-nr (***)

Kategori (*)

Begränsningar för användning (**)

”Klortalonil

1897-45-6

217-588-1

ex 2926 90 70

p

b

Klorprofam

101-21-3

202-925-7

ex 2924 29 70

p

b

Klotianidin

210880-92-5

finns inte

ex 2934 10 00

p

sr

Desmedifam

13684-56-5

237-198-5

ex 2924 29 70

p

b

Dimetoat

60-51-5

200-480-3

ex 2930 90 98

p

b

Dikvat, inbegripet

dikvatdibromid

2764-72-9

85-00-7

220-433-0

201-579-4

ex 2933 99 80

p

b

Etoprofos

13194-48-4

236-152-1

ex 2930 90 98

p

b

Fenamidon

161326-34-7

finns inte

ex 2933 29 90

p

b

Flurtamon

96525-23-4

finns inte

ex 2932 19 00

p

b

Glufosinat, inbegripet glufosinatammonium

51276-47-2

77182-82-2

257-102-5

278-636-6

ex 2931 39 90

p

b

Oxasulfuron

144651-06-9

finns inte

ex 2935 90 90

p

b

Propineb

12071-83-9

9016-72-2

235-134-0

ex 2930 20 00

p

b

Pymetrozin

123312-89-0

finns inte

ex 2933 69 80

p

b

Kinoxifen

124495-18-7

finns inte

ex 2933 49 90

p

b

Tiametoxam

153719-23-4

finns inte

ex 2934 10 00

p

sr

Tiram

137-26-8

205-286-2

ex 2930 30 00

p

sr”

| 3. | I del 3 ska följande poster läggas till i tabellen:









  Kemikalie | Relevanta CAS-nr | HS-nr
  Rent ämne (**) | HS-nr
  Blandningar som innehåller ämnet (**) | Kategori |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Hexabromcyklododekan | 25637-99-4,
  3194-55-6,
  134237-50-6,
  134237-51-7,
  134237-52-8
  med flera | 2903.89 | | Industri |
| Forat | 298-02-2 | 2930.90 | 3808.50 | Bekämpningsmedel” |

3.

I del 3 ska följande poster läggas till i tabellen:

Kemikalie

Relevanta CAS-nr

HS-nr

Rent ämne (**)

HS-nr

Blandningar som innehåller ämnet (**)

Kategori

”Hexabromcyklododekan

25637-99-4,

3194-55-6,

134237-50-6,

134237-51-7,

134237-52-8

med flera

2903.89

Industri

Forat

298-02-2

2930.90

3808.50

Bekämpningsmedel”

---

BILAGA II

I bilaga V till förordning (EU) nr 649/2012 ska tabellen i del 2 ändras på följande sätt:

| 1. | I post 3 ska följande text läggas till:






  Beskrivning av kemikalien eller varan som inte får exporteras | Eventuell ytterligare information (t.ex. kemikaliens namn, EG-nr eller CAS-nr) |
| --- | --- | --- |
| ”— | Kvicksilver(II)sulfat (HgSO4). |

1.

I post 3 ska följande text läggas till:

Beskrivning av kemikalien eller varan som inte får exporteras

Eventuell ytterligare information (t.ex. kemikaliens namn, EG-nr eller CAS-nr)

”—

Kvicksilver(II)sulfat (HgSO4).

| — | Kvicksilver(II)nitrat (Hg(NO3)2). |
| --- | --- |

—

Kvicksilver(II)nitrat (Hg(NO3)2).

CAS-nr 7783-35-9, 10045-94-0

EG-nr 231-992-5, 233-152-3”

| 2. | Följande poster ska läggas till:







  Nr | Beskrivning av kemikalien eller varan som inte får exporteras | Eventuell ytterligare information (t.ex. kemikaliens namn, EG-nr eller CAS-nr) |
| --- | --- | --- | --- |
| ”5 | Lysrör för allmänna belysningsändamål (CFL):






  a) | CFL.i ≤ 30 watt med ett kvicksilverinnehåll som överstiger 2,5 mg per lampa. |

2.

Följande poster ska läggas till:

Nr

Beskrivning av kemikalien eller varan som inte får exporteras

Eventuell ytterligare information (t.ex. kemikaliens namn, EG-nr eller CAS-nr)

”5

Lysrör för allmänna belysningsändamål (CFL):

a)

CFL.i ≤ 30 watt med ett kvicksilverinnehåll som överstiger 2,5 mg per lampa.

| b) | CFL.ni ≤ 30 watt med ett kvicksilverinnehåll som överstiger 3,5 mg per lampa. |
| --- | --- |

b)

CFL.ni ≤ 30 watt med ett kvicksilverinnehåll som överstiger 3,5 mg per lampa.

6

Följande linjära lysrör för allmänna belysningsändamål:

| a) | Trebandslysrör < 60 watt med ett kvicksilverinnehåll som överstiger 5 mg per lampa. |
| --- | --- |

a)

Trebandslysrör < 60 watt med ett kvicksilverinnehåll som överstiger 5 mg per lampa.

| b) | Halofosfatlampor ≤ 40 watt med ett kvicksilverinnehåll som överstiger 10 mg per lampa. |
| --- | --- |

b)

Halofosfatlampor ≤ 40 watt med ett kvicksilverinnehåll som överstiger 10 mg per lampa.

7

Högtryckskvicksilverlampor för allmänna belysningsändamål.

8

Följande kallkatodlysrör med tillsats av kvicksilver och lysrör med extern elektrod för elektroniska displayer:

| a) | korta (≤ 500 mm) med ett kvicksilverinnehåll som överstiger 3,5 mg per lampa, |
| --- | --- |

a)

korta (≤ 500 mm) med ett kvicksilverinnehåll som överstiger 3,5 mg per lampa,

| b) | medellånga (> 500 mm och ≤ 1 500 mm) med ett kvicksilverinnehåll som överstiger 5 mg per lampa, |
| --- | --- |

b)

medellånga (> 500 mm och ≤ 1 500 mm) med ett kvicksilverinnehåll som överstiger 5 mg per lampa,

| c) | långa (> 1 500 mm) med ett kvicksilverinnehåll som överstiger 13 mg per lampa.” |
| --- | --- |

c)

långa (> 1 500 mm) med ett kvicksilverinnehåll som överstiger 13 mg per lampa.”

---

| 21.7.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 234/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 234/8

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2020/1069

av den 19 juni 2020

om ändring av delegerad förordning (EU) nr 877/2013 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 473/2013 om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 473/2013 av den 21 maj 2013 om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet (1), särskilt artikel 10.3, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt uttalandet av Europeiska stabilitetsmekanismens råd den 15 maj 2020 kan medlemsstater som har euron som valuta få ekonomiskt bistånd genom det pandemikrisstöd som baseras på Europeiska stabilitetsmekanismens kreditlina med förstärkta villkor och som är anpassat till det särskilda läge som har uppstått på grund av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

(1)

Enligt uttalandet av Europeiska stabilitetsmekanismens råd den 15 maj 2020 kan medlemsstater som har euron som valuta få ekonomiskt bistånd genom det pandemikrisstöd som baseras på Europeiska stabilitetsmekanismens kreditlina med förstärkta villkor och som är anpassat till det särskilda läge som har uppstått på grund av covid-19-pandemin.

| (2) | I synnerhet gäller att medlemsstater som får pandemikrisstöd inte behöver anta nya politiska åtgärder. Det enda kravet är att kreditlinan ska användas för att finansiera direkta och indirekta kostnader för hälso- och sjukvård, behandling och prevention som är en följd av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

(2)

I synnerhet gäller att medlemsstater som får pandemikrisstöd inte behöver anta nya politiska åtgärder. Det enda kravet är att kreditlinan ska användas för att finansiera direkta och indirekta kostnader för hälso- och sjukvård, behandling och prevention som är en följd av covid-19-pandemin.

| (3) | Enligt artikel 2.3 och 2.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 472/2013 (2) ska en medlemsstat som utnyttjar pandemikrisstödet stå under förstärkt övervakning. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 2.3 och 2.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 472/2013 (2) ska en medlemsstat som utnyttjar pandemikrisstödet stå under förstärkt övervakning.

| (4) | I enlighet med artikel 3.2 i den förordningen ska de rapporteringskrav som föreskrivs i artikel 10 i förordning (EU) nr 473/2013 och som fastställs närmare i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 877/2013 (3) vara tillämpliga. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 3.2 i den förordningen ska de rapporteringskrav som föreskrivs i artikel 10 i förordning (EU) nr 473/2013 och som fastställs närmare i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 877/2013 (3) vara tillämpliga.

| (5) | Hur strikt den ekonomiska övervakningen och budgetövervakningen ska vara är enligt förordning (EU) nr 472/2013 en fråga som måste anpassas och stå i proportion till hur allvarliga de finansiella svårigheterna är samt även beakta vilken typ av ekonomiskt bistånd som tas emot. |
| --- | --- |

(5)

Hur strikt den ekonomiska övervakningen och budgetövervakningen ska vara är enligt förordning (EU) nr 472/2013 en fråga som måste anpassas och stå i proportion till hur allvarliga de finansiella svårigheterna är samt även beakta vilken typ av ekonomiskt bistånd som tas emot.

| (6) | Delegerade förordning (EU) nr 877/2013 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Delegerade förordning (EU) nr 877/2013 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | Med tanke på pandemikrisstödets mycket specifika och begränsade tillämpningsområde är det därför lämpligt att fastställa vilka rapporteringskrav som ska gälla i detta fall. Den rapporteringsstruktur som krävs om en medlemsstat omfattas av ett förfarande vid alltför stora underskott i enlighet med artikel 126 i EUF-fördraget eller om en medlemsstat står under förstärkt övervakning av andra skäl än för utnyttjande av pandemikrisstödet bör inte beröras. |
| --- | --- |

(7)

Med tanke på pandemikrisstödets mycket specifika och begränsade tillämpningsområde är det därför lämpligt att fastställa vilka rapporteringskrav som ska gälla i detta fall. Den rapporteringsstruktur som krävs om en medlemsstat omfattas av ett förfarande vid alltför stora underskott i enlighet med artikel 126 i EUF-fördraget eller om en medlemsstat står under förstärkt övervakning av andra skäl än för utnyttjande av pandemikrisstödet bör inte beröras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Delegerad förordning (EU) nr 877/2013 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 1

  Innehåll
  I denna förordning fastställs specifikationer för innehållet i de rapporter som medlemsstater som har euron som valuta ska lämna enligt artikel 10.3 i förordning (EU) nr 473/2013.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 1 ska ersättas med följande:

”Artikel 1

Innehåll

I denna förordning fastställs specifikationer för innehållet i de rapporter som medlemsstater som har euron som valuta ska lämna enligt artikel 10.3 i förordning (EU) nr 473/2013.”

| 2. | Följande artikel ska införas som artikel 2a:

  ”Artikel 2a

  Struktur för och innehåll i de rapporter som medlemsstater som står under förstärkt övervakning ska lämna enligt artikel 2.3 och 2.4 i förordning (EU) nr 472/2013 om de har utnyttjat Europeiska stabilitetsmekanismens pandemikrisstöd

  1.   Om en medlemsstat står under förstärkt övervakning enbart på grund av att den har utnyttjat Europeiska stabilitetsmekanismens pandemikrisstöd ska rapporteringen avseende innevarande år i enlighet med artikel 10 i förordning (EU) nr 473/2013 handla om användningen av pandemikrisstödet för att täcka direkta och indirekta kostnader för hälso- och sjukvård, behandling och prevention i samband med covid-19-pandemin.


  2.   Rapporterna ska innehålla tabellen i bilaga II.” |
| --- | --- |

2.

Följande artikel ska införas som artikel 2a:

”Artikel 2a

Struktur för och innehåll i de rapporter som medlemsstater som står under förstärkt övervakning ska lämna enligt artikel 2.3 och 2.4 i förordning (EU) nr 472/2013 om de har utnyttjat Europeiska stabilitetsmekanismens pandemikrisstöd

1.   Om en medlemsstat står under förstärkt övervakning enbart på grund av att den har utnyttjat Europeiska stabilitetsmekanismens pandemikrisstöd ska rapporteringen avseende innevarande år i enlighet med artikel 10 i förordning (EU) nr 473/2013 handla om användningen av pandemikrisstödet för att täcka direkta och indirekta kostnader för hälso- och sjukvård, behandling och prevention i samband med covid-19-pandemin.

2.   Rapporterna ska innehålla tabellen i bilaga II.”

| 3. | Titeln till bilaga II ska ersättas med följande:

  ”BILAGA I” |
| --- | --- |

3.

Titeln till bilaga II ska ersättas med följande:

”BILAGA I”

| 4. | Följande bilaga ska läggas till som bilaga II:


  ”BILAGA II

  Tabell som ska översändas varje kvartal


  Kostnader som har anknytning till covid-19-pandemin | År 2020 | År 2021
   (*1) | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| I miljoner euro


  Tidsserier av faktiska data i slutet av det kvartal för vilket respektive rapport ska inges | 1 kv | 2 kv | 3 kv | 4 kv | 1 kv | 2 kv | 3 kv | 4 kv |
| Kostnader för hälso- och sjukvård, behandling och prevention som har direkt samband med covid-19-pandemin | | | | | | | | |
| [Post] | | | | | | | | |
| [Ytterligare poster vid behov]  (*2) | | | | | | | | |
| Del av samlade utgifter för offentlig hälso- och sjukvård som bedöms vara direkt eller indirekt hänförbara till covid-19-pandemins följdverkningar för hälso- och sjukvårdssystemet
   (*3) | | | | | | | | |
| [Post] | | | | | | | | |
| [Ytterligare poster vid behov]  (*2) | | | | | | | | |
| Andra indirekta kostnader gällande hälso- och sjukvård, behandling och prevention som är en följd av covid-19-krisen | | | | | | | | |
| [Post] | | | | | | | | |
| [Ytterligare poster vid behov]  (*2) | | | | | | | | |

4.

Följande bilaga ska läggas till som bilaga II:

”BILAGA II

Tabell som ska översändas varje kvartal

Kostnader som har anknytning till covid-19-pandemin

År 2020

År 2021
   (*1)

I miljoner euro

Tidsserier av faktiska data i slutet av det kvartal för vilket respektive rapport ska inges

1 kv

2 kv

3 kv

4 kv

1 kv

2 kv

3 kv

4 kv

Kostnader för hälso- och sjukvård, behandling och prevention som har direkt samband med covid-19-pandemin

[Post]

[Ytterligare poster vid behov]  (*2)

Del av samlade utgifter för offentlig hälso- och sjukvård som bedöms vara direkt eller indirekt hänförbara till covid-19-pandemins följdverkningar för hälso- och sjukvårdssystemet
   (*3)

[Post]

[Ytterligare poster vid behov]  (*2)

Andra indirekta kostnader gällande hälso- och sjukvård, behandling och prevention som är en följd av covid-19-krisen

[Post]

[Ytterligare poster vid behov]  (*2)

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i medlemsstaterna i enlighet med fördragen.

Utfärdad i Bryssel den 19 juni 2020.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 140, 27.5.2013, s. 11.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 472/2013 av den 21 maj 2013 om förstärkning av den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater i euroområdet som har, eller hotas av, allvarliga problem i fråga om sin finansiella stabilitet (EUT L 140, 27.5.2013, s. 1).

2

(3)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 877/2013 av den 27 juni 2013 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 473/2013 om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet (EUT L 244, 13.9.2013, s. 23).

3

(*1)  Det sista året av den period stödet är tillgängligt eller för en eventuell utbetalning av pandemikrisstödet (beroende på vad som infaller först) är även det sista året för rapportering, såvida medlemsstaten inte redan har använt hela stödet.

*1

(*2)  Poster och, vid behov, delposter, tillsammans med de relevanta förklaringar som krävs för att kommissionen ska kunna göra en meningsfull bedömning.

*2

(*3)  Detta kan bl.a. omfatta utgifter för sjukhus, behandling och rehabilitering, ambulerande behandling och rehabilitering, diagnostik, läkemedel, preventiv vård, sjukvårdsadministration och hälsorelaterad långvarig vård och omsorg.

*3

---

| 21.7.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 234/11 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 234/11

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2020/1070

av den 20 juli 2020

om fastställande av egenskaper för trådlösa accesspunkter med kort räckvidd enligt artikel 57.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1972 om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1972 av den 11 december 2018 om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation (1), särskilt artikel 57.2, och

av följande skäl:

| (1) | I direktiv (EU) 2018/1972 konstateras att trådlösa accesspunkter med kort räckvidd och låg effekt förmodligen kommer att ha positiva effekter på radiospektrumanvändningen och utvecklingen av trådlös kommunikation i unionen, och därför bör ibruktagandet av trådlösa accesspunkter med kort räckvidd underlättas genom ett tillståndsfritt system för ibruktagandet. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv (EU) 2018/1972 konstateras att trådlösa accesspunkter med kort räckvidd och låg effekt förmodligen kommer att ha positiva effekter på radiospektrumanvändningen och utvecklingen av trådlös kommunikation i unionen, och därför bör ibruktagandet av trådlösa accesspunkter med kort räckvidd underlättas genom ett tillståndsfritt system för ibruktagandet.

| (2) | En trådlös accesspunkt med kort räckvidd består av olika funktionselement, såsom signalbehandlingsenhet, antennsystem, kabelanslutning och hölje. I vissa fall kan antennsystemet, eller delar av antennsystemet, installeras separat från den trådlösa accesspunktens övriga delar och anslutas med en eller flera särskilda kablar. Detta koncept används för distribuerade antennsystem eller ett distribuerat radiosystem som används av en eller flera operatörer. En trådlös accesspunkt med kort räckvidd kan vara utformad för att betjäna två eller flera radiospektrumanvändare. |
| --- | --- |

(2)

En trådlös accesspunkt med kort räckvidd består av olika funktionselement, såsom signalbehandlingsenhet, antennsystem, kabelanslutning och hölje. I vissa fall kan antennsystemet, eller delar av antennsystemet, installeras separat från den trådlösa accesspunktens övriga delar och anslutas med en eller flera särskilda kablar. Detta koncept används för distribuerade antennsystem eller ett distribuerat radiosystem som används av en eller flera operatörer. En trådlös accesspunkt med kort räckvidd kan vara utformad för att betjäna två eller flera radiospektrumanvändare.

| (3) | För att säkerställa allmänhetens acceptans och ett hållbart ibruktagande av trådlösa accesspunkter med kort räckvidd vilka omfattas av artikel 57.1 andra stycket i direktiv (EU) 2018/1972 bör deras visuella inverkan minimeras. Därför bör de antingen vara osynliga för allmänheten eller monteras på ett diskret sätt på stödstrukturen. Driften bör också säkerställa en hög nivå av folkhälsoskydd, såsom anges i rekommendation 1999/519/EG (2). |
| --- | --- |

(3)

För att säkerställa allmänhetens acceptans och ett hållbart ibruktagande av trådlösa accesspunkter med kort räckvidd vilka omfattas av artikel 57.1 andra stycket i direktiv (EU) 2018/1972 bör deras visuella inverkan minimeras. Därför bör de antingen vara osynliga för allmänheten eller monteras på ett diskret sätt på stödstrukturen. Driften bör också säkerställa en hög nivå av folkhälsoskydd, såsom anges i rekommendation 1999/519/EG (2).

| (4) | Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/53/EU (3) ska radioutrustning, inklusive en trådlös accesspunkt med kort räckvidd, vara konstruerad så att skydd av hälsa och säkerhet för personer säkerställs. |
| --- | --- |

(4)

Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/53/EU (3) ska radioutrustning, inklusive en trådlös accesspunkt med kort räckvidd, vara konstruerad så att skydd av hälsa och säkerhet för personer säkerställs.

| (5) | De fysiska och tekniska egenskaperna för trådlösa accesspunkter med kort räckvidd som omfattas av artikel 57.1 andra stycket i direktiv (EU) 2018/1972 bör därför definieras vad gäller maxvolym, viktbegränsningar och maximal effektnivå. Maxvolymen för att begränsa den visuella inverkan av trådlösa accesspunkter med kort räckvidd bör fastställas på sätt som tillåter flexibilitet i utformningen och möjlighet till anpassning till stödstrukturens fysiska och tekniska egenskaper. |
| --- | --- |

(5)

De fysiska och tekniska egenskaperna för trådlösa accesspunkter med kort räckvidd som omfattas av artikel 57.1 andra stycket i direktiv (EU) 2018/1972 bör därför definieras vad gäller maxvolym, viktbegränsningar och maximal effektnivå. Maxvolymen för att begränsa den visuella inverkan av trådlösa accesspunkter med kort räckvidd bör fastställas på sätt som tillåter flexibilitet i utformningen och möjlighet till anpassning till stödstrukturens fysiska och tekniska egenskaper.

| (6) | Studien Light Deployment Regime for Small-Area Wireless Access Points (SAWAPs) (4), som gjorts åt kommissionen, visar att en volymgräns på 30 liter bör räcka för att rymma de viktigaste delarna av en trådlös accesspunkt med kort räckvidd och samtidigt säkerställa att den inte är för skrymmande. Maxvolymen bör tillämpas på installationen av trådlösa accesspunkter som betjänar en eller fler radiospektrumanvändare, liksom flera trådlösa accesspunkter med kort räckvidd som delar ett infrastrukturområde med liten yta, t.ex. en lyktstolpe, ett trafikljus, en affischtavla eller en busshållplats, där deras fysiska dimensioner och/eller täthet i ett visst område sannolikt orsakar visuell överbelastning. |
| --- | --- |

(6)

Studien Light Deployment Regime for Small-Area Wireless Access Points (SAWAPs) (4), som gjorts åt kommissionen, visar att en volymgräns på 30 liter bör räcka för att rymma de viktigaste delarna av en trådlös accesspunkt med kort räckvidd och samtidigt säkerställa att den inte är för skrymmande. Maxvolymen bör tillämpas på installationen av trådlösa accesspunkter som betjänar en eller fler radiospektrumanvändare, liksom flera trådlösa accesspunkter med kort räckvidd som delar ett infrastrukturområde med liten yta, t.ex. en lyktstolpe, ett trafikljus, en affischtavla eller en busshållplats, där deras fysiska dimensioner och/eller täthet i ett visst område sannolikt orsakar visuell överbelastning.

| (7) | Trådlösa accesspunkter med kort räckvidd bör uppfylla den europeiska standarden EN 62232:2017 (5)”Bestämning av radiofrekvent fältstyrka, effekttäthet och SAR (i närheten av radiobasstationer i syfte att bedöma exponering för elektromagnetiska fält”. Standarden omfattar en metod för installation av basstationer som beaktar deras effektnivå för att utvärdera människors exponering för elektromagnetiska fält, i enlighet med de gränser som fastställs i rekommendation 1999/519/EG. Det hänvisas också till denna standard i avsnitt 6.1 i den europeiska harmoniserade standarden EN 50401:2017 ”Produktstandard för fastställande av radiobasstationers överensstämmelse med gränsvärden avseende exponering för radiofrekventa elektromagnetiska fält (110 MHz – 100 GHz), när de tas i drift”, när det gäller bedömningen av om en trådlös accesspunkt som tas i drift i sin driftsmiljö överensstämmer med de gränser för exponering för elektromagnetiska fält som fastställs i rekommendation 1999/519/EG. |
| --- | --- |

(7)

Trådlösa accesspunkter med kort räckvidd bör uppfylla den europeiska standarden EN 62232:2017 (5)”Bestämning av radiofrekvent fältstyrka, effekttäthet och SAR (i närheten av radiobasstationer i syfte att bedöma exponering för elektromagnetiska fält”. Standarden omfattar en metod för installation av basstationer som beaktar deras effektnivå för att utvärdera människors exponering för elektromagnetiska fält, i enlighet med de gränser som fastställs i rekommendation 1999/519/EG. Det hänvisas också till denna standard i avsnitt 6.1 i den europeiska harmoniserade standarden EN 50401:2017 ”Produktstandard för fastställande av radiobasstationers överensstämmelse med gränsvärden avseende exponering för radiofrekventa elektromagnetiska fält (110 MHz – 100 GHz), när de tas i drift”, när det gäller bedömningen av om en trådlös accesspunkt som tas i drift i sin driftsmiljö överensstämmer med de gränser för exponering för elektromagnetiska fält som fastställs i rekommendation 1999/519/EG.

| (8) | Standard EN 62232:2017 ska tillämpas på alla typer av basstationer, uppdelade på fem installationsklasser som motsvarar olika gränser för ekvivalent isotropt utstrålad effekt (EIRP): några få milliwatt (klass E0), 2 watt (klass E2), 10 watt (klass E10), 100 watt (klass E100) respektive över 100 watt (klass E+). Av dessa klasser bör denna förordning endast tillämpas på installationsklasserna E0, E2 and E10, mot bakgrund av de säkerhetsavstånd för installation som ska iakttas enligt standarden och eftersom direktiv (EU) 2018/1972 föreskriver att trådlösa accesspunkter med kort räckvidd ska utgöras av lågeffektutrustning, I tabell 2 i klausul 6.2.4 i EN 62232:2017 fastställs att den lägsta utstrålande delen av en antenn i klass E10 ska ha en höjd av minst 2,2 meter över en allmän gångväg för att säkerställa minst 20 centimeters avstånd mellan antennens huvudlob och människokroppen för en person som är 2 meter lång (6). |
| --- | --- |

(8)

Standard EN 62232:2017 ska tillämpas på alla typer av basstationer, uppdelade på fem installationsklasser som motsvarar olika gränser för ekvivalent isotropt utstrålad effekt (EIRP): några få milliwatt (klass E0), 2 watt (klass E2), 10 watt (klass E10), 100 watt (klass E100) respektive över 100 watt (klass E+). Av dessa klasser bör denna förordning endast tillämpas på installationsklasserna E0, E2 and E10, mot bakgrund av de säkerhetsavstånd för installation som ska iakttas enligt standarden och eftersom direktiv (EU) 2018/1972 föreskriver att trådlösa accesspunkter med kort räckvidd ska utgöras av lågeffektutrustning, I tabell 2 i klausul 6.2.4 i EN 62232:2017 fastställs att den lägsta utstrålande delen av en antenn i klass E10 ska ha en höjd av minst 2,2 meter över en allmän gångväg för att säkerställa minst 20 centimeters avstånd mellan antennens huvudlob och människokroppen för en person som är 2 meter lång (6).

| (9) | Inomhusinstallation av trådlösa accesspunkter i klass E10 som kan antas utnyttja maxvolymen 30 liter, bör av estetiska skäl endast tillåtas i stora inomhusutrymmen med en takhöjd av minst 4 meter, såsom museer, arenor, konferenscentrum, flygplatser, tunnelbanestationer, tågstationer eller köpcentrum. |
| --- | --- |

(9)

Inomhusinstallation av trådlösa accesspunkter i klass E10 som kan antas utnyttja maxvolymen 30 liter, bör av estetiska skäl endast tillåtas i stora inomhusutrymmen med en takhöjd av minst 4 meter, såsom museer, arenor, konferenscentrum, flygplatser, tunnelbanestationer, tågstationer eller köpcentrum.

| (10) | En trådlös accesspunkt med kort räckvidd bör inte äventyra stabiliteten för hela den stödstruktur som den är installerad på och bör därför inte, på grund av sin vikt eller form, kräva någon strukturell förstärkning av den stödstruktur som används. |
| --- | --- |

(10)

En trådlös accesspunkt med kort räckvidd bör inte äventyra stabiliteten för hela den stödstruktur som den är installerad på och bör därför inte, på grund av sin vikt eller form, kräva någon strukturell förstärkning av den stödstruktur som används.

| (11) | För att möjliggöra de behöriga myndigheternas tillsyn och övervakning, i synnerhet när det gäller flera angränsande eller samlokaliserade antennsystem, bör varje operatör som har tagit i bruk trådlösa accesspunkter med kort räckvidd i klasserna E2 eller E10, vilka har egenskaper som överensstämmer med dem som anges i denna förordning, i rätt tid underrätta den behöriga myndigheten om installationen. Därför bör operatören senast två veckor efter installationen lämna en anmälan om denna till den behöriga myndigheten, och denna anmälan ska omfatta lokaliseringen och de tekniska egenskaperna för dessa accesspunkter samt ett intyg om att installationen överensstämmer med bestämmelserna i denna förordning. För att säkerställa en enkel process i alla medlemsstater bör denna anmälan lämnas till en central informationspunkt, såsom den som inrättats i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/61/EU (7). |
| --- | --- |

(11)

För att möjliggöra de behöriga myndigheternas tillsyn och övervakning, i synnerhet när det gäller flera angränsande eller samlokaliserade antennsystem, bör varje operatör som har tagit i bruk trådlösa accesspunkter med kort räckvidd i klasserna E2 eller E10, vilka har egenskaper som överensstämmer med dem som anges i denna förordning, i rätt tid underrätta den behöriga myndigheten om installationen. Därför bör operatören senast två veckor efter installationen lämna en anmälan om denna till den behöriga myndigheten, och denna anmälan ska omfatta lokaliseringen och de tekniska egenskaperna för dessa accesspunkter samt ett intyg om att installationen överensstämmer med bestämmelserna i denna förordning. För att säkerställa en enkel process i alla medlemsstater bör denna anmälan lämnas till en central informationspunkt, såsom den som inrättats i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/61/EU (7).

| (12) | Denna förordning bör inte påverka medlemsstaternas befogenhet att fastställa de aggregerade nivåerna av elektromagnetiska fält till följd av samlokaliseringen eller aggregeringen i ett lokalt område av trådlösa accesspunkter med kort räckvidd som omfattas av artikel 57.1 andra stycket i direktiv (EU) 2018/1972 eller andra typer av basstationer, för att säkerställa att dessa uppfyller de tillämpliga aggregerade gränserna för exponering i enlighet med unionslagstiftningen på andra sätt än genom individuella tillstånd avseende ibruktagandet av trådlösa accesspunkter med kort räckvidd. |
| --- | --- |

(12)

Denna förordning bör inte påverka medlemsstaternas befogenhet att fastställa de aggregerade nivåerna av elektromagnetiska fält till följd av samlokaliseringen eller aggregeringen i ett lokalt område av trådlösa accesspunkter med kort räckvidd som omfattas av artikel 57.1 andra stycket i direktiv (EU) 2018/1972 eller andra typer av basstationer, för att säkerställa att dessa uppfyller de tillämpliga aggregerade gränserna för exponering i enlighet med unionslagstiftningen på andra sätt än genom individuella tillstånd avseende ibruktagandet av trådlösa accesspunkter med kort räckvidd.

| (13) | Mot bakgrund av att fortsatt utveckling planeras för de berörda standarderna, och de i framtiden kan komma att omfatta trådlösa accesspunkter med kort räckvidd som använder aktiva antennsystem, bör sådana accesspunkter inte omfattas av systemet med tillståndsfritt ibruktagande i detta skede. |
| --- | --- |

(13)

Mot bakgrund av att fortsatt utveckling planeras för de berörda standarderna, och de i framtiden kan komma att omfatta trådlösa accesspunkter med kort räckvidd som använder aktiva antennsystem, bör sådana accesspunkter inte omfattas av systemet med tillståndsfritt ibruktagande i detta skede.

| (14) | Tillämpningen av denna förordning bör regelbundet övervakas för att underlätta en översyn med beaktande av eventuella uppdateringar av den europeiska standarden EN 62232 eller annan relevant utveckling på standardiseringsområdet, i synnerhet vad gäller användningen av aktiva antennsystem, den tekniska utvecklingen när det gäller avancerad teknik för trådlösa accesspunkter med kort räckvidd, behovet av att stödja användningen av flera band och gemensamma lösningar (för flera operatörer), samt eventuella uppdateringar av rekommendation 1999/519/EG. |
| --- | --- |

(14)

Tillämpningen av denna förordning bör regelbundet övervakas för att underlätta en översyn med beaktande av eventuella uppdateringar av den europeiska standarden EN 62232 eller annan relevant utveckling på standardiseringsområdet, i synnerhet vad gäller användningen av aktiva antennsystem, den tekniska utvecklingen när det gäller avancerad teknik för trådlösa accesspunkter med kort räckvidd, behovet av att stödja användningen av flera band och gemensamma lösningar (för flera operatörer), samt eventuella uppdateringar av rekommendation 1999/519/EG.

| (15) | Denna förordning bör inte påverka tillämpningen av nationella åtgärder avseende säkerhet, försörjningssystem och iakttagande av ägares rättighet att avgöra hur deras egendom ska användas i samband med att en trådlös accesspunkt med kort räckvidd ansluts till globalt datanät i enlighet med unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

(15)

Denna förordning bör inte påverka tillämpningen av nationella åtgärder avseende säkerhet, försörjningssystem och iakttagande av ägares rättighet att avgöra hur deras egendom ska användas i samband med att en trådlös accesspunkt med kort räckvidd ansluts till globalt datanät i enlighet med unionslagstiftningen.

| (16) | Denna förordning bör inte påverka tillämpningen av mindre restriktiva ordningar på nationell nivå för ibruktagandet av trådlösa accesspunkter med kort räckvidd. |
| --- | --- |

(16)

Denna förordning bör inte påverka tillämpningen av mindre restriktiva ordningar på nationell nivå för ibruktagandet av trådlösa accesspunkter med kort räckvidd.

| (17) | Eftersom direktiv (EU) 2018/1972 kommer att tillämpas från och med den 21 december 2020 bör denna förordning tillämpas från och med samma dag. |
| --- | --- |

(17)

Eftersom direktiv (EU) 2018/1972 kommer att tillämpas från och med den 21 december 2020 bör denna förordning tillämpas från och med samma dag.

| (18) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommunikationskommittén. |
| --- | --- |

(18)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommunikationskommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genom denna förordning fastställs de fysiska och tekniska egenskaperna för sådana trådlösa accesspunkter med kort räckvidd som avses i artikel 57.1 andra stycket i direktiv (EU) 2018/1972.

Denna förordning ska inte tillämpas på sådana trådlösa accesspunkter med kort räckvidd som har ett aktivt antennsystem.

Artikel 2

I denna förordning gäller följande definitioner:

| 1. | ekvivalent isotropt utstrålad effekt (EIRP): produkten av den effekt som tillförs antennen och antennens förstärkning i en viss riktning i förhållande till en isotrop antenn (absolut eller isotrop förstärkning). |
| --- | --- |

1.

ekvivalent isotropt utstrålad effekt (EIRP): produkten av den effekt som tillförs antennen och antennens förstärkning i en viss riktning i förhållande till en isotrop antenn (absolut eller isotrop förstärkning).

| 2. | antennsystem: hårdvarudelen av en trådlös accesspunkt med kort räckvidd som utstrålar radiofrekvensenergi i syfte att leverera trådlös konnektivitet åt slutanvändarna. |
| --- | --- |

2.

antennsystem: hårdvarudelen av en trådlös accesspunkt med kort räckvidd som utstrålar radiofrekvensenergi i syfte att leverera trådlös konnektivitet åt slutanvändarna.

| 3. | aktivt antennsystem (AAS): ett antennsystem där amplituden eller fasen mellan antennelementen kontinuerligt anpassas, vilket resulterar i ett antenndiagram som varierar till följd av kortvariga förändringar i radiomiljön. Detta utesluter långsiktig lobformning (beam shaping) med t.ex. FEDT (Fixed Electrical Down Tilt). I en trådlös accesspunkt med kort räckvidd som utrustats med ett aktivt antennsystem är detta system integrerat som en del av den trådlösa accesspunkten med kort räckvidd. |
| --- | --- |

3.

aktivt antennsystem (AAS): ett antennsystem där amplituden eller fasen mellan antennelementen kontinuerligt anpassas, vilket resulterar i ett antenndiagram som varierar till följd av kortvariga förändringar i radiomiljön. Detta utesluter långsiktig lobformning (beam shaping) med t.ex. FEDT (Fixed Electrical Down Tilt). I en trådlös accesspunkt med kort räckvidd som utrustats med ett aktivt antennsystem är detta system integrerat som en del av den trådlösa accesspunkten med kort räckvidd.

| 4. | inomhus: varje utrymme, inklusive transportfordon, som har ett innertak eller yttertak, eller varje fast eller flyttbar struktur eller utrustning som klarar att täcka hela det utrymmet, utom dörrar, fönster och passager, och som är helt inneslutet av väggar eller sidor, antingen permanent eller tillfälligt, oavsett vilken typ av material som används för taket, väggarna eller sidorna och oavsett om strukturen är permanent eller tillfällig. |
| --- | --- |

4.

inomhus: varje utrymme, inklusive transportfordon, som har ett innertak eller yttertak, eller varje fast eller flyttbar struktur eller utrustning som klarar att täcka hela det utrymmet, utom dörrar, fönster och passager, och som är helt inneslutet av väggar eller sidor, antingen permanent eller tillfälligt, oavsett vilken typ av material som används för taket, väggarna eller sidorna och oavsett om strukturen är permanent eller tillfällig.

| 5. | utomhus: varje utrymme som inte är inomhus. |
| --- | --- |

5.

utomhus: varje utrymme som inte är inomhus.

Artikel 3

1.   Trådlösa accesspunkter med kort räckvidd som avses i artikel 57.1 andra stycket i direktiv (EU) 2018/1972 ska uppfylla kraven i den europeiska standard som anges i punkt B i bilagan till denna förordning och ska antingen

| a) | vara fullständigt och säkert integrerade med sin stödstruktur och därför osynliga för allmänheten, eller |
| --- | --- |

a)

vara fullständigt och säkert integrerade med sin stödstruktur och därför osynliga för allmänheten, eller

| b) | uppfylla de villkor som fastställs i punkt A i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

b)

uppfylla de villkor som fastställs i punkt A i bilagan till denna förordning.

2.   Första stycket ska inte påverka medlemsstaternas befogenhet att fastställa de aggregerade nivåerna av elektromagnetiska fält till följd av samlokaliseringen eller aggregeringen i ett lokalt område av trådlösa accesspunkter med kort räckvidd och att säkerställa uppfyllandet av de tillämpliga aggregerade gränserna för exponering i enlighet med unionslagstiftningen på andra sätt än genom individuella tillstånd avseende ibruktagandet av trådlösa accesspunkter med kort räckvidd.

3.   Operatörer som har tagit i bruk trådlösa accesspunkter med kort räckvidd i klasserna E2 eller E10 vilka uppfyller de villkor som fastställs i första stycket ska inom två veckor från ibruktagandet av varje sådan punkt lämna en anmälan till den nationella behöriga myndigheten om installationen och lokaliseringen av dessa accesspunkter samt de krav som de uppfyller i enlighet med det stycket.

Artikel 4

Medlemsstaterna ska regelbundet övervaka och rapportera till kommissionen, med början den 31 december 2021 och sedan varje år därefter, om tillämpningen av denna förordning, i synnerhet tillämpningen av artikel 3.1, inbegripet den teknik som används för de trådlösa accesspunkter med kort räckvidd som tas i bruk.

Artikel 5

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 21 december 2020.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2020.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 321, 17.12.2018, s. 36.

1

(2)  Rådets rekommendation 1999/519/EG av den 12 juli 1999 om begränsning av allmänhetens exponering för elektromagnetiska fält (0 Hz–300 GHz) (EGT L 199, 30.7.1999, s. 59).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/53/EU av den 16 april 2014 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av radioutrustning och om upphävande av direktiv 1999/5/EG (EUT L 153, 22.5.2014, s. 62).

3

(4)  Smart 2018/0017, https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/463e2d3d-1d8f-11ea-95ab-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-112125706

4

(5)  Tillämplig på frekvensområdet 110 MHz–100 GHz.

5

(6)  Bilaga C.3 till EN 62232:2017.

6

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/61/EU av den 15 maj 2014 om åtgärder för att minska kostnaderna för utbyggnad av höghastighetsnät för elektronisk kommunikation (EUT L 155, 23.5.2014, s. 1).

7

---

BILAGA

A.   Villkor som avses i artikel 3.1 b

| 1. | Den totala volymen av den för allmänheten synliga delen av en trådlös accesspunkt med kort räckvidd som betjänar en eller flera radiospektrumanvändare får inte överstiga 30 liter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Den totala volymen av de för allmänheten synliga delarna av flera separata trådlösa accesspunkter med kort räckvidd som delar samma infrastrukturplats med en enskild avgränsad yta, t.ex. en lyktstolpe, ett trafikljus, en affischtavla eller en busshållplats, får inte överstiga 30 liter. |
| --- | --- |

2.

| 3. | I de fall då antennsystemet och andra element för den trådlösa accesspunkten med kort räckvidd, t.ex. en radiofrekvensenhet, en digital processor, en lagringsenhet, ett nedkylningssystem, kraftförsörjning, kabelanslutning, backhaul-element eller element för jordning och fästelement, installeras separat, ska varje del som överstiger 30 liter vara osynlig för allmänheten. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Den trådlösa accesspunkten med kort räckvidd ska ha en visuell enhetlighet med stödstrukturen och en storlek som står i proportion till stödstrukturens totala storlek, en sammanhängande form, neutrala färger som matchar eller smälter in i stödstrukturen samt dolda kablar, och den får inte skapa aggregerad visuell överbelastning tillsammans med andra trådlösa accesspunkter som redan är installerade på samma plats eller i närheten. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Trådlösa accesspunkter med kort räckvidd bör ha en vikt och form som inte kräver en strukturell förstärkning av stödstrukturen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | En trådlös accesspunkt med kort räckvidd i installationsklass E10 får endas användas utomhus eller i stora inomhusutrymmen som har en takhöjd av minst 4 meter. |
| --- | --- |

6.

B.   Krav i den europeiska standard som avses i artikel 3.1

| 1. | Ibruktagandet av trådlösa accesspunkter med kort räckvidd ska vara i enlighet med installationsklasserna E0, E2 och E10 i tabell 2 i klausul 6.2.4 i den europeiska standarden EN 62232:2017 ”Bestämning av radiofrekvent fältstyrka, effekttäthet och SAR i närheten av radiobasstationer i syfte att bedöma exponering för elektromagnetiska fält”. |
| --- | --- |

1.

| 2. | När det gäller flera samlokaliserade antennsystem (eller delar av sådana) för en eller flera trådlösa accesspunkter med kort räckvidd som omfattas av denna förordning, ska kriterierna för EIRP enligt hänvisningen i punkt 1 tillämpas på summan av EIRP för alla de samlokaliserade antennsystemen (eller delarna av dessa). |
| --- | --- |

2.

---

BESLUT

| 21.7.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 234/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 234/16

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE BESLUT (EU) 2020/1071

av den 18 maj 2020

om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG vad gäller undantagande av inkommande flygningar från Schweiz från EU:s system för handel med utsläppsrätter

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom unionen och om ändring av rådets direktiv 96/61/EG (1), särskilt artikel 25a.1, och

av följande skäl:

| (1) | Genom artikel 25a i direktiv 2003/87/EG ges kommissionen befogenhet att anta bestämmelser för att undanta flygningar som ankommer från ett tredjeland från EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS). Sådana bestämmelser bör möjliggöra optimal samverkan mellan EU:s utsläppshandelssystem och ett tredjelands åtgärder för att minska luftfartens klimatpåverkan. |
| --- | --- |

(1)

Genom artikel 25a i direktiv 2003/87/EG ges kommissionen befogenhet att anta bestämmelser för att undanta flygningar som ankommer från ett tredjeland från EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS). Sådana bestämmelser bör möjliggöra optimal samverkan mellan EU:s utsläppshandelssystem och ett tredjelands åtgärder för att minska luftfartens klimatpåverkan.

| (2) | Avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om sammankoppling av deras utsläppshandelssystem för växthusgaser (2) (nedan kallat avtalet) undertecknades den 23 november 2017 och trädde i kraft den 1 januari 2020. I avtalet föreskrivs att flygningar från flygplatser belägna inom Schweiz territorium till flygplatser belägna inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) ska undantas från EU:s utsläppshandelssystem. |
| --- | --- |

(2)

Avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om sammankoppling av deras utsläppshandelssystem för växthusgaser (2) (nedan kallat avtalet) undertecknades den 23 november 2017 och trädde i kraft den 1 januari 2020. I avtalet föreskrivs att flygningar från flygplatser belägna inom Schweiz territorium till flygplatser belägna inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) ska undantas från EU:s utsläppshandelssystem.

| (3) | Direktiv 2003/87/EG bör därför ändras för att undanta flygningar från flygplatser belägna i Schweiz till flygplatser belägna inom EES från EU:s utsläppshandelssystem. För fortsatt stabilitet i fråga om vilka operatörer som omfattas bör detta undantag inte påverka de bestämmelser som undantar viss luftfartsverksamhet från EU:s utsläppshandelssystem på grundval av angivna tröskelvärden i fråga om antalet flygningar eller utsläpp per operatör. |
| --- | --- |

(3)

Direktiv 2003/87/EG bör därför ändras för att undanta flygningar från flygplatser belägna i Schweiz till flygplatser belägna inom EES från EU:s utsläppshandelssystem. För fortsatt stabilitet i fråga om vilka operatörer som omfattas bör detta undantag inte påverka de bestämmelser som undantar viss luftfartsverksamhet från EU:s utsläppshandelssystem på grundval av angivna tröskelvärden i fråga om antalet flygningar eller utsläpp per operatör.

| (4) | Direktiv 2003/87/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Direktiv 2003/87/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | Eftersom avtalet trädde i kraft den 1 januari 2020 bör denna förordning tillämpas från och med den dagen. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom avtalet trädde i kraft den 1 januari 2020 bör denna förordning tillämpas från och med den dagen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Andra stycket i posten Luftfart i kolumnen Verksamhet i tabellen i bilaga I till direktiv 2003/87/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Andra stycket i led j ska ersättas med följande:

  ”Undantag enligt detta led får inte göras för flygningar som avses i led l eller flygningar som uteslutande utförs vid officiella uppdrag för transport av regerande monark och hans/hennes närmaste familj, statsöverhuvud, regeringschefer eller regeringsministrar i en medlemsstat.” |
| --- | --- |

1.

Andra stycket i led j ska ersättas med följande:

”Undantag enligt detta led får inte göras för flygningar som avses i led l eller flygningar som uteslutande utförs vid officiella uppdrag för transport av regerande monark och hans/hennes närmaste familj, statsöverhuvud, regeringschefer eller regeringsministrar i en medlemsstat.”

| 2. | Led k ska ersättas med följande:






  ”k) | Från och med den 1 januari 2013 till och med den 31 december 2030: flygningar som, om det inte vore för detta led, skulle omfattas av denna verksamhet och som genomförs av en icke-kommersiell luftfartygsoperatör vars flygningar har en sammanlagd årlig utsläppsmängd på mindre än 1 000 ton per år (inbegripet utsläpp från sådana flygningar som avses i led l).” |
| --- | --- | --- |

2.

Led k ska ersättas med följande:

”k)

Från och med den 1 januari 2013 till och med den 31 december 2030: flygningar som, om det inte vore för detta led, skulle omfattas av denna verksamhet och som genomförs av en icke-kommersiell luftfartygsoperatör vars flygningar har en sammanlagd årlig utsläppsmängd på mindre än 1 000 ton per år (inbegripet utsläpp från sådana flygningar som avses i led l).”

| 3. | Följande led ska läggas till som led l:






  ”l) | Flygningar från flygplatser belägna i Schweiz till flygplatser belägna inom EES.” |
| --- | --- | --- |

3.

Följande led ska läggas till som led l:

”l)

Flygningar från flygplatser belägna i Schweiz till flygplatser belägna inom EES.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Det ska tillämpas från och med den 1 januari 2020.

Utfärdat i Bryssel den 18 maj 2020.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 275, 25.10.2003, s. 32.

1

(2)  
  EUT L 322, 7.12.2017, s. 3.

2

---

| 21.7.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 234/18 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 234/18

---

BESLUT (Gusp) 2020/1072 AV KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK

av den 16 juli 2020

om utnämning av EU-uppdragets styrkechef för Europeiska unionens militära uppdrag i syfte att bidra till utbildning av somaliska säkerhetsstyrkor (EUTM Somalia) och om upphävande av beslut (Gusp) 2019/1264 (EUTM Somalia/1/2020)

KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 38,

med beaktande av rådets beslut 2010/96/Gusp av den 15 februari 2010 om Europeiska unionens militära uppdrag i syfte att bidra till utbildning av somaliska säkerhetsstyrkor (1), särskilt artikel 5, och

av följande skäl:

| (1) | Genom artikel 5.1 i beslut 2010/96/Gusp bemyndigade rådet kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) att, i enlighet med artikel 38 i fördraget om Europeiska unionen, fatta relevanta beslut om den politiska kontrollen och den strategiska ledningen av Europeiska unionens militära uppdrag i syfte att bidra till utbildning av somaliska säkerhetsstyrkor (EUTM Somalia), inbegripet besluten om utnämning av EU-uppdragets kommande styrkechefer. |
| --- | --- |

(1)

Genom artikel 5.1 i beslut 2010/96/Gusp bemyndigade rådet kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) att, i enlighet med artikel 38 i fördraget om Europeiska unionen, fatta relevanta beslut om den politiska kontrollen och den strategiska ledningen av Europeiska unionens militära uppdrag i syfte att bidra till utbildning av somaliska säkerhetsstyrkor (EUTM Somalia), inbegripet besluten om utnämning av EU-uppdragets kommande styrkechefer.

| (2) | Genom rådets beslut (Gusp) 2017/971 (2) ändrades befälsordningen för EUTM Somalia. |
| --- | --- |

(2)

Genom rådets beslut (Gusp) 2017/971 (2) ändrades befälsordningen för EUTM Somalia.

| (3) | Den 23 juli 2019 antog Kusp beslut (Gusp) 2019/1264 (3) och utnämnde brigadgeneral Antonello DE SIO till EU-uppdragets styrkechef för EUTM Somalia. |
| --- | --- |

(3)

Den 23 juli 2019 antog Kusp beslut (Gusp) 2019/1264 (3) och utnämnde brigadgeneral Antonello DE SIO till EU-uppdragets styrkechef för EUTM Somalia.

| (4) | Den 26 juni 2020 föreslog direktören för den militära planerings- och ledningskapaciteten att brigadgeneral Fabiano ZINZONE skulle utnämnas till EU-uppdragets styrkechef för EUTM Somalia för att efterträda brigadgeneral Antonello DE SIO från och med den 9 augusti 2020. |
| --- | --- |

(4)

Den 26 juni 2020 föreslog direktören för den militära planerings- och ledningskapaciteten att brigadgeneral Fabiano ZINZONE skulle utnämnas till EU-uppdragets styrkechef för EUTM Somalia för att efterträda brigadgeneral Antonello DE SIO från och med den 9 augusti 2020.

| (5) | Den 1 juli 2020 enades Europeiska unionens militära kommitté om att rekommendera att Kusp ska godkänna förslaget. |
| --- | --- |

(5)

Den 1 juli 2020 enades Europeiska unionens militära kommitté om att rekommendera att Kusp ska godkänna förslaget.

| (6) | Ett beslut bör därför fattas om utnämningen av brigadgeneral Fabiano ZINZONE. Beslut (Gusp) 2019/1264 bör upphävas. |
| --- | --- |

(6)

Ett beslut bör därför fattas om utnämningen av brigadgeneral Fabiano ZINZONE. Beslut (Gusp) 2019/1264 bör upphävas.

| (7) | I enlighet med artikel 5 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i arbetet med att utarbeta och genomföra sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor. Följaktligen deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark. |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med artikel 5 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i arbetet med att utarbeta och genomföra sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor. Följaktligen deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Brigadgeneral Fabiano ZINZONE utnämns härmed till EU-uppdragets styrkechef för Europeiska unionens militära uppdrag i syfte att bidra till utbildning av somaliska säkerhetsstyrkor (EUTM Somalia) från och med den 9 augusti 2020.

Artikel 2

Beslut (Gusp) 2019/1264 ska upphöra att gälla från och med den 9 augusti 2020.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 16 juli 2020.

På kommittén för utrikes- och säkerhetspolitiks vägnar

Ordförande

S. FROM-EMMESBERGER

---

(1)  
  EUT L 44, 19.2.2010, s. 16.

1

(2)  Rådets beslut (Gusp) 2017/971 av den 8 juni 2017 om fastställande av planerings- och ledningsarrangemangen för EU:s icke-verkställande militära GSFP-uppdrag och om ändring av besluten 2010/96/Gusp om Europeiska unionens militära uppdrag i syfte att bidra till utbildning av somaliska säkerhetsstyrkor, 2013/34/Gusp om Europeiska unionens militära uppdrag i syfte att bidra till utbildning av den maliska försvarsmakten (EUTM Mali) och (Gusp) 2016/610 om Europeiska unionens militära GSFP-utbildningsuppdrag i Centralafrikanska republiken (EUTM RCA) (EUT L 146, 9.6.2017, s. 133).

2

(3)  Beslut (Gusp) 2019/1264 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 23 juli 2019 om utnämning av EU-uppdragets styrkechef för Europeiska unionens militära uppdrag i syfte att bidra till utbildning av somaliska säkerhetsstyrkor (EUTM Somalia) (EUTM Somalia/1/2019) (EUT L 199, 26.7.2019, s. 6).

3

---

| 21.7.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 234/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 234/20

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2020/1073

av den 17 juli 2020

om beviljande av ett undantag på begäran av Nederländerna i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket

(Endast den nederländska texten är giltig)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (1), särskilt punkt 2 tredje stycket i bilaga III, och

av följande skäl:

| (1) | Genom beslut 2005/880/EG (2) beviljade kommissionen ett undantag på begäran av Nederländerna i enlighet med direktiv 91/676/EEG för att tillåta spridning av stallgödsel från betesdjur upp till en gräns på 250 kg kväve per hektar och år på gårdar med minst 70 % gräsmark. |
| --- | --- |

(1)

Genom beslut 2005/880/EG (2) beviljade kommissionen ett undantag på begäran av Nederländerna i enlighet med direktiv 91/676/EEG för att tillåta spridning av stallgödsel från betesdjur upp till en gräns på 250 kg kväve per hektar och år på gårdar med minst 70 % gräsmark.

| (2) | Genom beslut 2010/65/EU (3) ändrade kommissionen beslut 2005/880/EG och förlängde undantaget till och med den 31 december 2013. |
| --- | --- |

(2)

Genom beslut 2010/65/EU (3) ändrade kommissionen beslut 2005/880/EG och förlängde undantaget till och med den 31 december 2013.

| (3) | Genom kommissionens genomförandebeslut 2014/291/EU (4), som löpte ut den 31 december 2017, beviljades Nederländerna ett undantag enligt direktiv 91/676/EEG för att tillåta spridning av stallgödsel från betesdjur på gårdar med minst 80 % gräsmark, upp till en gräns på 230 kg kväve per hektar och år för gårdar på sydliga och centrala sandjordar och lössjordar och upp till en gräns på 250 kg kväve per hektar och år för gårdar på andra jordar. Undantaget berörde 19 564 gårdar 2016, vilket motsvarar 47 % av den totala jordbruksarealen netto i Nederländerna. |
| --- | --- |

(3)

Genom kommissionens genomförandebeslut 2014/291/EU (4), som löpte ut den 31 december 2017, beviljades Nederländerna ett undantag enligt direktiv 91/676/EEG för att tillåta spridning av stallgödsel från betesdjur på gårdar med minst 80 % gräsmark, upp till en gräns på 230 kg kväve per hektar och år för gårdar på sydliga och centrala sandjordar och lössjordar och upp till en gräns på 250 kg kväve per hektar och år för gårdar på andra jordar. Undantaget berörde 19 564 gårdar 2016, vilket motsvarar 47 % av den totala jordbruksarealen netto i Nederländerna.

| (4) | Genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/820 (5), som upphörde att gälla den 1 januari 2020, beviljades Nederländerna ett undantag enligt direktiv 91/676/EEG för att tillåta spridning av stallgödsel från betesdjur på gårdar med minst 80 % gräsmark, upp till en gräns på 230 kg kväve per hektar och år för gårdar på sydliga och centrala sandjordar och lössjordar och upp till en gräns på 250 kg kväve per hektar och år för gårdar på andra jordar. Undantaget berörde 18 818 gårdar 2019, vilket motsvarar 44,7 % av den totala jordbruksarealen netto i Nederländerna. |
| --- | --- |

(4)

Genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/820 (5), som upphörde att gälla den 1 januari 2020, beviljades Nederländerna ett undantag enligt direktiv 91/676/EEG för att tillåta spridning av stallgödsel från betesdjur på gårdar med minst 80 % gräsmark, upp till en gräns på 230 kg kväve per hektar och år för gårdar på sydliga och centrala sandjordar och lössjordar och upp till en gräns på 250 kg kväve per hektar och år för gårdar på andra jordar. Undantaget berörde 18 818 gårdar 2019, vilket motsvarar 44,7 % av den totala jordbruksarealen netto i Nederländerna.

| (5) | Såsom erkändes i genomförandebeslut (EU) 2018/820 hade Nederländernas genomförande av sin strategi för stallgödselhantering under de senaste åren drabbats av vissa motgångar vilket lett till en situation där det fanns farhågor för eventuella bedrägerier. Denna situation gjorde det nödvändigt för Nederländerna att intensifiera sina insatser för att förhindra bedrägeri vid genomförandet av gödselstrategin. I det sjätte nederländska åtgärdsprogrammet föreskrevs redan åtgärder som syftar till att stärka kontrollen och inspektionerna i syfte att förbättra den övergripande efterlevnaden av reglerna för den nederländska gödselstrategin, men det blev nödvändigt med ytterligare insatser för att främja ett effektivt genomförande och fullständig efterlevnad. Dessa insatser omfattade införandet av en förstärkt tillsynsstrategi, som också tar hänsyn till bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/99/EG (6). Strategin skulle bygga på en oberoende bedömning av efterlevnaden av bestämmelserna i den nederländska gödselstrategin och innehålla särskilda åtgärder i syfte att ytterligare stärka inspektioner och kontroller och en tydlig metod för att fastställa tillräckligt avskräckande sanktioner. Det var därför motiverat att begränsa giltighetstiden för genomförandebeslut (EU) 2018/820 för att ge Nederländerna möjlighet att till fullo genomföra den förstärkta tillsynsstrategin. |
| --- | --- |

(5)

Såsom erkändes i genomförandebeslut (EU) 2018/820 hade Nederländernas genomförande av sin strategi för stallgödselhantering under de senaste åren drabbats av vissa motgångar vilket lett till en situation där det fanns farhågor för eventuella bedrägerier. Denna situation gjorde det nödvändigt för Nederländerna att intensifiera sina insatser för att förhindra bedrägeri vid genomförandet av gödselstrategin. I det sjätte nederländska åtgärdsprogrammet föreskrevs redan åtgärder som syftar till att stärka kontrollen och inspektionerna i syfte att förbättra den övergripande efterlevnaden av reglerna för den nederländska gödselstrategin, men det blev nödvändigt med ytterligare insatser för att främja ett effektivt genomförande och fullständig efterlevnad. Dessa insatser omfattade införandet av en förstärkt tillsynsstrategi, som också tar hänsyn till bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/99/EG (6). Strategin skulle bygga på en oberoende bedömning av efterlevnaden av bestämmelserna i den nederländska gödselstrategin och innehålla särskilda åtgärder i syfte att ytterligare stärka inspektioner och kontroller och en tydlig metod för att fastställa tillräckligt avskräckande sanktioner. Det var därför motiverat att begränsa giltighetstiden för genomförandebeslut (EU) 2018/820 för att ge Nederländerna möjlighet att till fullo genomföra den förstärkta tillsynsstrategin.

| (6) | Genom en skrivelse av den 4 februari 2020 lämnade Nederländerna in en begäran till kommissionen i enlighet med punkt 2 tredje stycket i bilaga III till direktiv 91/676/EEG om en förlängning av undantaget för perioden 2020 till 2021 (nedan kallad Nederländernas begäran). |
| --- | --- |

(6)

Genom en skrivelse av den 4 februari 2020 lämnade Nederländerna in en begäran till kommissionen i enlighet med punkt 2 tredje stycket i bilaga III till direktiv 91/676/EEG om en förlängning av undantaget för perioden 2020 till 2021 (nedan kallad Nederländernas begäran).

| (7) | Nederländerna tillämpar, i enlighet med artikel 3.5 i direktiv 91/676/EEG, ett åtgärdsprogram på hela sitt territorium. I den nederländska lagstiftning som genomför direktiv 91/676/EEG anges gödselspridningsnormer för både kväve och fosfat. |
| --- | --- |

(7)

Nederländerna tillämpar, i enlighet med artikel 3.5 i direktiv 91/676/EEG, ett åtgärdsprogram på hela sitt territorium. I den nederländska lagstiftning som genomför direktiv 91/676/EEG anges gödselspridningsnormer för både kväve och fosfat.

| (8) | Enligt de uppgifter som lämnats av de nederländska myndigheterna har antalet nötkreatur i landet minskat med 0,2 % under perioden 2016–2019 jämfört med perioden 2012–2015. Antalet grisar och fjäderfä i Nederländerna ökade med 0,6 % respektive 3,4 % under samma period. Sedan 2006 har den nederländska lagstiftningen (7) fastställt begränsningar för antalet grisar och fjäderfä. Enligt nederländsk lagstiftning (8) krävs också sedan januari 2015 att en lämplig andel av överskottsgödsel från mejerisektorn behandlas. Dessutom har ett system med fosfatproduktionsrättigheter för mjölkkor tillämpats (9) i Nederländerna sedan den 1 januari 2018. Alla dessa åtgärder syftar till att förhindra förorening av vattenförekomster. |
| --- | --- |

(8)

Enligt de uppgifter som lämnats av de nederländska myndigheterna har antalet nötkreatur i landet minskat med 0,2 % under perioden 2016–2019 jämfört med perioden 2012–2015. Antalet grisar och fjäderfä i Nederländerna ökade med 0,6 % respektive 3,4 % under samma period. Sedan 2006 har den nederländska lagstiftningen (7) fastställt begränsningar för antalet grisar och fjäderfä. Enligt nederländsk lagstiftning (8) krävs också sedan januari 2015 att en lämplig andel av överskottsgödsel från mejerisektorn behandlas. Dessutom har ett system med fosfatproduktionsrättigheter för mjölkkor tillämpats (9) i Nederländerna sedan den 1 januari 2018. Alla dessa åtgärder syftar till att förhindra förorening av vattenförekomster.

| (9) | Nederländerna har rapporterat att kvävetillförseln från stallgödsel i Nederländerna uppgick till 417 000 ton under perioden 2014–2017, vilket var en ökning med 4,04 % jämfört med perioden 2010–2013. Den genomsnittliga användningen av kemiska kvävegödselmedel i Nederländerna ökade med ungefär 3,3 % under perioden 2014–2017 jämfört med perioden 2010–2013. |
| --- | --- |

(9)

Nederländerna har rapporterat att kvävetillförseln från stallgödsel i Nederländerna uppgick till 417 000 ton under perioden 2014–2017, vilket var en ökning med 4,04 % jämfört med perioden 2010–2013. Den genomsnittliga användningen av kemiska kvävegödselmedel i Nederländerna ökade med ungefär 3,3 % under perioden 2014–2017 jämfört med perioden 2010–2013.

| (10) | Enligt de vetenskapliga data som lämnats av de nederländska myndigheterna ger klimatet i Nederländerna, som kännetecknas av en nederbörd som är jämnt fördelad över året och en relativt liten temperaturvariation under året, en lång vegetationsperiod för gräs på 250 dagar per år. |
| --- | --- |

(10)

Enligt de vetenskapliga data som lämnats av de nederländska myndigheterna ger klimatet i Nederländerna, som kännetecknas av en nederbörd som är jämnt fördelad över året och en relativt liten temperaturvariation under året, en lång vegetationsperiod för gräs på 250 dagar per år.

| (11) | Dessutom visar den information som lämnats av Nederländerna i samband med det tidigare undantaget, som beviljades genom genomförandebeslut 2014/291/EU, att undantaget inte har lett till en försämring av nederländska vattenförekomster. Exempelvis har nitrathalten i det vatten som lämnar rotzonen på övervakade jordbruksföretag som omfattas av tillstånd sjunkit sedan 2006, och perioden 2017–2018 låg den genomsnittliga halten under 50 mg/l. Preliminära uppgifter tyder dock på en ökning av nitrathalterna i sydliga sand- och lössjordar 2019 på grund av effekterna av torkan 2018. |
| --- | --- |

(11)

Dessutom visar den information som lämnats av Nederländerna i samband med det tidigare undantaget, som beviljades genom genomförandebeslut 2014/291/EU, att undantaget inte har lett till en försämring av nederländska vattenförekomster. Exempelvis har nitrathalten i det vatten som lämnar rotzonen på övervakade jordbruksföretag som omfattas av tillstånd sjunkit sedan 2006, och perioden 2017–2018 låg den genomsnittliga halten under 50 mg/l. Preliminära uppgifter tyder dock på en ökning av nitrathalterna i sydliga sand- och lössjordar 2019 på grund av effekterna av torkan 2018.

| (12) | De uppgifter som rapporterats av Nederländerna i enlighet med artikel 10 i direktiv 91/676/EEG visar att för perioden 2012–2015 hade ca 88 % av övervakningsstationerna för grundvatten i Nederländerna genomsnittliga nitrathalter under 50 mg/l, och 79 % av övervakningsstationerna hade genomsnittliga nitrathalter under 25 mg/l. Uppgifterna visar också att för perioden 2012–2015 hade 99 % av övervakningsstationerna för ytvatten i Nederländerna genomsnittliga nitrathalter under 50 mg/l, och 96 % av övervakningsstationerna hade genomsnittliga nitrathalter under 25 mg/l. Data visar en stabil eller minskande trend för nitrathalter i grundvatten och ytvatten jämfört med perioden 2008–2011. Under rapporteringsperioden 2012–2015 var dock 60 % av sötvattnen eutrofierade, 13 % riskerade att bli eutrofierade och 27 % var inte eutrofierade. |
| --- | --- |

(12)

De uppgifter som rapporterats av Nederländerna i enlighet med artikel 10 i direktiv 91/676/EEG visar att för perioden 2012–2015 hade ca 88 % av övervakningsstationerna för grundvatten i Nederländerna genomsnittliga nitrathalter under 50 mg/l, och 79 % av övervakningsstationerna hade genomsnittliga nitrathalter under 25 mg/l. Uppgifterna visar också att för perioden 2012–2015 hade 99 % av övervakningsstationerna för ytvatten i Nederländerna genomsnittliga nitrathalter under 50 mg/l, och 96 % av övervakningsstationerna hade genomsnittliga nitrathalter under 25 mg/l. Data visar en stabil eller minskande trend för nitrathalter i grundvatten och ytvatten jämfört med perioden 2008–2011. Under rapporteringsperioden 2012–2015 var dock 60 % av sötvattnen eutrofierade, 13 % riskerade att bli eutrofierade och 27 % var inte eutrofierade.

| (13) | Efter att ha granskat Nederländernas begäran, och mot bakgrund av det sjätte nederländska åtgärdsprogrammet och erfarenheterna från det undantag som beviljades i genomförandebeslut 2014/291/EU, anser kommissionen att den mängd stallgödsel från betesdjur som föreslagits av Nederländerna, motsvarande 230 kg kväve per hektar och år på gårdar med minst 80 % gräsmark på sydliga och centrala sandjordar och lössjordar och 250 kg kväve per hektar och år på gårdar med minst 80 % gräsmark på andra jordar, inte kommer att inverka på uppnåendet av målen i direktiv 91/676/EEG, under förutsättning att vissa strikta villkor uppfylls av Nederländerna, och att denna åtgärd är berättigad på grundval av objektiva kriterier. |
| --- | --- |

(13)

Efter att ha granskat Nederländernas begäran, och mot bakgrund av det sjätte nederländska åtgärdsprogrammet och erfarenheterna från det undantag som beviljades i genomförandebeslut 2014/291/EU, anser kommissionen att den mängd stallgödsel från betesdjur som föreslagits av Nederländerna, motsvarande 230 kg kväve per hektar och år på gårdar med minst 80 % gräsmark på sydliga och centrala sandjordar och lössjordar och 250 kg kväve per hektar och år på gårdar med minst 80 % gräsmark på andra jordar, inte kommer att inverka på uppnåendet av målen i direktiv 91/676/EEG, under förutsättning att vissa strikta villkor uppfylls av Nederländerna, och att denna åtgärd är berättigad på grundval av objektiva kriterier.

| (14) | Nederländerna bör säkerställa att påverkan på vattenförekomster till följd av ett allt större antal djur och deras gödselproduktion inte ökar. I detta syfte bör Nederländerna säkerställa att den totala stallgödselproduktionen varken för kväve eller fosfor överstiger nivån för 2002. Ny lagstiftning som genomför Nederländernas sjätte åtgärdsprogram bör därför föreskriva ett bindande tak för gödselproduktion som inte får överskridas och som vid behov kan åberopas mot enskilda lantbrukare. |
| --- | --- |

(14)

Nederländerna bör säkerställa att påverkan på vattenförekomster till följd av ett allt större antal djur och deras gödselproduktion inte ökar. I detta syfte bör Nederländerna säkerställa att den totala stallgödselproduktionen varken för kväve eller fosfor överstiger nivån för 2002. Ny lagstiftning som genomför Nederländernas sjätte åtgärdsprogram bör därför föreskriva ett bindande tak för gödselproduktion som inte får överskridas och som vid behov kan åberopas mot enskilda lantbrukare.

| (15) | Tillstånden till enskilda lantbrukare är förenade med vissa villkor som syftar till att säkerställa att gödsling på gårdsnivå sker på grundval av grödans behov och till att minska och förebygga kväve- och fosforförluster till vatten. Dessa villkor bör därför omfatta krav på att en gödselplan har fastställts på gårdsnivå, att all utförd gödsling dokumenteras i gödselredovisningen, att periodiska markanalyser görs, att täckgröda tillämpas på vintern efter majs, att särskilda bestämmelser om plöjning av gräsmark följs, att ingen stallgödsel sprids före plöjning av gräsmark, att gödslingen tar hänsyn till bidraget från baljväxter och att inget fosfat från handelsgödsel sprids på marken. |
| --- | --- |

(15)

Tillstånden till enskilda lantbrukare är förenade med vissa villkor som syftar till att säkerställa att gödsling på gårdsnivå sker på grundval av grödans behov och till att minska och förebygga kväve- och fosforförluster till vatten. Dessa villkor bör därför omfatta krav på att en gödselplan har fastställts på gårdsnivå, att all utförd gödsling dokumenteras i gödselredovisningen, att periodiska markanalyser görs, att täckgröda tillämpas på vintern efter majs, att särskilda bestämmelser om plöjning av gräsmark följs, att ingen stallgödsel sprids före plöjning av gräsmark, att gödslingen tar hänsyn till bidraget från baljväxter och att inget fosfat från handelsgödsel sprids på marken.

| (16) | I rapporten om effekterna av direktiv 91/676/EEG på gasformiga kväveutsläpp (10) drogs slutsatsen att undantaget kan leda till högre gasformiga utsläpp i vissa regioner med hög djurtäthet. Denna eventuella konsekvens av undantaget på ammoniakutsläpp bekräftades i en rapport av den 12 februari 2020 som utarbetats av Nederländernas ”Commissie Deskundigen Meststoffenwet” och som lämnades till kommissionen. Dessa utsläpp leder till ytterligare kvävedeposition som påverkar Natura 2000-områden negativt samt inverkar på vattenkvaliteten och leder till eutrofiering. Därför bör lämpliga åtgärder vidtas för att minska ammoniakutsläppen, bland annat spridningsmetoder som ger låga utsläpp, vid behov i kombination med en maximitemperatur för gödselspridning. |
| --- | --- |

(16)

I rapporten om effekterna av direktiv 91/676/EEG på gasformiga kväveutsläpp (10) drogs slutsatsen att undantaget kan leda till högre gasformiga utsläpp i vissa regioner med hög djurtäthet. Denna eventuella konsekvens av undantaget på ammoniakutsläpp bekräftades i en rapport av den 12 februari 2020 som utarbetats av Nederländernas ”Commissie Deskundigen Meststoffenwet” och som lämnades till kommissionen. Dessa utsläpp leder till ytterligare kvävedeposition som påverkar Natura 2000-områden negativt samt inverkar på vattenkvaliteten och leder till eutrofiering. Därför bör lämpliga åtgärder vidtas för att minska ammoniakutsläppen, bland annat spridningsmetoder som ger låga utsläpp, vid behov i kombination med en maximitemperatur för gödselspridning.

| (17) | I enlighet med kraven i genomförandebeslut (EU) 2018/820 anmälde Nederländerna sin förstärkta tillsynsstrategi den 28 september 2018. En första lägesrapport om genomförandet av strategin lämnades in den 28 juni 2019. En uppdatering av lägesrapporten lämnades in den 18 november 2019. Lägesrapporten visade att genomförandet av strategin, trots vissa ansträngningar, var försenat och att Nederländerna inte var i stånd att påvisa en minskning av fallen av bristande efterlevnad eller oegentligheter. |
| --- | --- |

(17)

I enlighet med kraven i genomförandebeslut (EU) 2018/820 anmälde Nederländerna sin förstärkta tillsynsstrategi den 28 september 2018. En första lägesrapport om genomförandet av strategin lämnades in den 28 juni 2019. En uppdatering av lägesrapporten lämnades in den 18 november 2019. Lägesrapporten visade att genomförandet av strategin, trots vissa ansträngningar, var försenat och att Nederländerna inte var i stånd att påvisa en minskning av fallen av bristande efterlevnad eller oegentligheter.

| (18) | Därför behövs ytterligare skyddsåtgärder och garantier för att strategin verkligen minimerar bedrägerier. Detta bör inbegripa fastställande av tidsfrister för ett fullständigt genomförande av strategin och av mål som gör det möjligt att bedöma dess effektivitet. Det är också nödvändigt att föreskriva en översyn av strategin före utgången av 2021, vilket bör omfatta ytterligare förstärkning av kontrollerna – om så behövs mot bakgrund av de erfarenheter som görs under genomförandet. |
| --- | --- |

(18)

Därför behövs ytterligare skyddsåtgärder och garantier för att strategin verkligen minimerar bedrägerier. Detta bör inbegripa fastställande av tidsfrister för ett fullständigt genomförande av strategin och av mål som gör det möjligt att bedöma dess effektivitet. Det är också nödvändigt att föreskriva en översyn av strategin före utgången av 2021, vilket bör omfatta ytterligare förstärkning av kontrollerna – om så behövs mot bakgrund av de erfarenheter som görs under genomförandet.

| (19) | En uppdaterad rapport om det fortsatta genomförandet av den förstärkta tillsynsstrategin bör läggas fram varje år, inklusive eventuella effekter på genomförandet av strategin till följd av åtgärderna för att förhindra spridning av coronaviruset. |
| --- | --- |

(19)

En uppdaterad rapport om det fortsatta genomförandet av den förstärkta tillsynsstrategin bör läggas fram varje år, inklusive eventuella effekter på genomförandet av strategin till följd av åtgärderna för att förhindra spridning av coronaviruset.

| (20) | I Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (11) fastställs en omfattande, gränsöverskridande strategi för vattenskydd baserad på avrinningsdistrikt, med målet att uppnå god status för Europas vattenförekomster. Att minska näringsämnen är en väsentlig del av detta mål. Undantaget enligt detta beslut påverkar inte tillämpningen av bestämmelserna i direktiv 2000/60/EG och utesluter inte att ytterligare åtgärder kan behövas för att fullgöra de skyldigheter som följer av det direktivet. |
| --- | --- |

(20)

I Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (11) fastställs en omfattande, gränsöverskridande strategi för vattenskydd baserad på avrinningsdistrikt, med målet att uppnå god status för Europas vattenförekomster. Att minska näringsämnen är en väsentlig del av detta mål. Undantaget enligt detta beslut påverkar inte tillämpningen av bestämmelserna i direktiv 2000/60/EG och utesluter inte att ytterligare åtgärder kan behövas för att fullgöra de skyldigheter som följer av det direktivet.

| (21) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG (12) innehåller allmänna bestämmelser om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i unionen, och denna är tänkt att användas för unionens miljöpolitik samt för unionens andra politikområden eller verksamheter som kan påverka miljön. I tillämpliga fall bör den rumsliga information som samlas in inom ramen för det här beslutet överensstämma med bestämmelserna i det direktivet. För att minska den administrativa bördan och öka uppgifternas enhetlighet bör Nederländerna, vid insamling av de uppgifter som krävs enligt detta beslut, använda sig av den information som erhålls genom det integrerade administrations- och kontrollsystem som upprättats i enlighet med avdelning V kapitel II i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (13). |
| --- | --- |

(21)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG (12) innehåller allmänna bestämmelser om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i unionen, och denna är tänkt att användas för unionens miljöpolitik samt för unionens andra politikområden eller verksamheter som kan påverka miljön. I tillämpliga fall bör den rumsliga information som samlas in inom ramen för det här beslutet överensstämma med bestämmelserna i det direktivet. För att minska den administrativa bördan och öka uppgifternas enhetlighet bör Nederländerna, vid insamling av de uppgifter som krävs enligt detta beslut, använda sig av den information som erhålls genom det integrerade administrations- och kontrollsystem som upprättats i enlighet med avdelning V kapitel II i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (13).

| (22) | Eftersom Nederländernas begäran avser en förlängning av det undantag som beviljats genom genomförandebeslut (EU) 2018/820 för perioden 2020–2021 bör detta beslut tillämpas under två år från och med den 1 januari 2020. |
| --- | --- |

(22)

Eftersom Nederländernas begäran avser en förlängning av det undantag som beviljats genom genomförandebeslut (EU) 2018/820 för perioden 2020–2021 bör detta beslut tillämpas under två år från och med den 1 januari 2020.

| (23) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den nitratkommitté som inrättats enligt artikel 9 i direktiv 91/676/EEG. |
| --- | --- |

(23)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den nitratkommitté som inrättats enligt artikel 9 i direktiv 91/676/EEG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Undantag

Det undantag som Nederländerna har begärt genom en skrivelse av den 4 februari 2020, i avsikt att tillåta spridning på mark av en större mängd kväve från stallgödsel från betesdjur än vad som anges i punkt 2 andra stycket första meningen i bilaga III till direktiv 91/676/EEG (nedan kallat undantaget), beviljas under förutsättning att de villkor som anges i detta beslut uppfylls.

undantaget

Beviljande av ett undantag enligt detta beslut får inte påverka tillämpningen av bestämmelserna i direktiv 2000/60/EG.

Artikel 2

Tillämpningsområde

Undantaget gäller för gårdar med gräsmark för vilka ett tillstånd har beviljats i enlighet med artikel 6.

Artikel 3

Definitioner

I detta beslut gäller följande definitioner:

| 1. | gård med gräsmark: ett jordbruksföretag där minst 80 % av den areal som är tillgänglig för spridning av stallgödsel utgörs av gräsmark. |
| --- | --- |

1.

gård med gräsmark: ett jordbruksföretag där minst 80 % av den areal som är tillgänglig för spridning av stallgödsel utgörs av gräsmark.

gård med gräsmark

| 2. | betesdjur: nötkreatur (med undantag av gödkalvar), får, getter, hästar, åsnor, hjortar och vattenbuffel. |
| --- | --- |

2.

betesdjur: nötkreatur (med undantag av gödkalvar), får, getter, hästar, åsnor, hjortar och vattenbuffel.

betesdjur

| 3. | jordbruksmark: den areal som ägs, arrenderas eller förvaltas av lantbrukaren genom ett skriftligt kontrakt och för vilken lantbrukaren har ett direkt förvaltningsansvar. |
| --- | --- |

3.

jordbruksmark: den areal som ägs, arrenderas eller förvaltas av lantbrukaren genom ett skriftligt kontrakt och för vilken lantbrukaren har ett direkt förvaltningsansvar.

jordbruksmark

| 4. | gräsmark: permanent gräsmark eller tillfällig vall som ligger mindre än fem år. |
| --- | --- |

4.

gräsmark: permanent gräsmark eller tillfällig vall som ligger mindre än fem år.

gräsmark

| 5. | gödslingsplan: en beräkning av den planerade användningen av och tillgången till näringsämnen. |
| --- | --- |

5.

gödslingsplan: en beräkning av den planerade användningen av och tillgången till näringsämnen.

gödslingsplan

| 6. | gödselredovisning: näringsbalans på grundval av den faktiska tillförseln och upptagningen av näringsämnen. |
| --- | --- |

6.

gödselredovisning: näringsbalans på grundval av den faktiska tillförseln och upptagningen av näringsämnen.

gödselredovisning

| 7. | sydliga och centrala sandjordar: jordar angivna som sydliga och centrala sandjordar enligt den nederländska lagstiftning som genomför direktiv 91/676/EEG. |
| --- | --- |

7.

sydliga och centrala sandjordar: jordar angivna som sydliga och centrala sandjordar enligt den nederländska lagstiftning som genomför direktiv 91/676/EEG.

sydliga och centrala sandjordar

| 8. | lössjordar: jordar angivna som lössjordar enligt den nederländska lagstiftning som genomför direktiv 91/676/EEG. |
| --- | --- |

8.

lössjordar: jordar angivna som lössjordar enligt den nederländska lagstiftning som genomför direktiv 91/676/EEG.

lössjordar

Artikel 4

Allmänna villkor för undantaget

Undantaget beviljas på följande villkor:

| 1. | Nederländerna ska övervaka den mängd stallgödsel som produceras och ska säkerställa att gödselproduktionen på nationell nivå varken för kväve eller fosfor överstiger nivån för 2002 vilken motsvarar 504,4 miljoner kg kväve och 172,9 miljoner kg fosfat. |
| --- | --- |

1.

Nederländerna ska övervaka den mängd stallgödsel som produceras och ska säkerställa att gödselproduktionen på nationell nivå varken för kväve eller fosfor överstiger nivån för 2002 vilken motsvarar 504,4 miljoner kg kväve och 172,9 miljoner kg fosfat.

| 2. | Nederländerna ska till fullo genomföra en förstärkt tillsynsstrategi som syftar till att stärka efterlevnaden av bestämmelserna i den nederländska gödselstrategin och säkerställa att all information som tyder på bristande efterlevnad följs upp på ett effektivt sätt.
  Den förstärkta tillsynsstrategin ska minst omfatta följande element:






  a) | En oberoende bedömning av vidden och omfattningen av fall av avsiktlig överträdelse av de nationella bestämmelserna om stallgödsel. Denna bedömning bör genomföras av de behöriga nationella myndigheter som ansvarar för inspektioner av de nationella gödselbestämmelserna tillsammans med behöriga nationella myndigheter som ansvarar för att utreda och lagföra gärningar av brottslig karaktär. |
| --- | --- | --- |

2.

Nederländerna ska till fullo genomföra en förstärkt tillsynsstrategi som syftar till att stärka efterlevnaden av bestämmelserna i den nederländska gödselstrategin och säkerställa att all information som tyder på bristande efterlevnad följs upp på ett effektivt sätt.

Den förstärkta tillsynsstrategin ska minst omfatta följande element:

a)

En oberoende bedömning av vidden och omfattningen av fall av avsiktlig överträdelse av de nationella bestämmelserna om stallgödsel. Denna bedömning bör genomföras av de behöriga nationella myndigheter som ansvarar för inspektioner av de nationella gödselbestämmelserna tillsammans med behöriga nationella myndigheter som ansvarar för att utreda och lagföra gärningar av brottslig karaktär.

| b) | En identifiering av de områden för stallgödselhantering där det finns en högre risk för avsiktlig överträdelse av de nationella gödselbestämmelserna. |
| --- | --- |

b)

En identifiering av de områden för stallgödselhantering där det finns en högre risk för avsiktlig överträdelse av de nationella gödselbestämmelserna.

| c) | En förstärkning av kapaciteten för inspektioner och kontroller, som ska vara minst lika med 40 % av den kapacitet som krävs för fältinspektioner av gårdar med gräsmark som omfattas av ett tillstånd som avses i artikel 11.2, inklusive stickprovskontroller, och en bättre inriktning av denna kapacitet till riskområden för stallgödselhantering. |
| --- | --- |

c)

En förstärkning av kapaciteten för inspektioner och kontroller, som ska vara minst lika med 40 % av den kapacitet som krävs för fältinspektioner av gårdar med gräsmark som omfattas av ett tillstånd som avses i artikel 11.2, inklusive stickprovskontroller, och en bättre inriktning av denna kapacitet till riskområden för stallgödselhantering.

| d) | En tydlig metod för att fastställa tillräckligt effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner. |
| --- | --- |

d)

En tydlig metod för att fastställa tillräckligt effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner.

| e) | Fullständigt genomförande av tillsynen i högriskområdena De Peel, Gelderse Vallei och Twente under våren 2020. |
| --- | --- |

e)

Fullständigt genomförande av tillsynen i högriskområdena De Peel, Gelderse Vallei och Twente under våren 2020.

| f) | Redovisningsskyldighet i realtid för gödseltransporter genom automatisering i slutet av 2020. |
| --- | --- |

f)

Redovisningsskyldighet i realtid för gödseltransporter genom automatisering i slutet av 2020.

| g) | Beslut om översyn av sanktionssystemet i slutet av juni 2020. |
| --- | --- |

g)

Beslut om översyn av sanktionssystemet i slutet av juni 2020.

| h) | Enskild inspektion av 5,5 % av grisgårdarna. Åtgärder för att förebygga risken för spridning av coronaviruset kan påverka möjligheten att uppnå denna procentandel. |
| --- | --- |

h)

Enskild inspektion av 5,5 % av grisgårdarna. Åtgärder för att förebygga risken för spridning av coronaviruset kan påverka möjligheten att uppnå denna procentandel.

| 3. | Den förstärkta tillsynsstrategin ska ses över mot bakgrund av de erfarenheter som görs under genomförandet, särskilt om antalet oegentligheter eller fall av bristande efterlevnad som konstateras fram till december 2021 inte minskar, för att införa förstärkta kontroller och åtgärder. Kommissionen ska underrättas om den reviderade strategin. |
| --- | --- |

3.

Den förstärkta tillsynsstrategin ska ses över mot bakgrund av de erfarenheter som görs under genomförandet, särskilt om antalet oegentligheter eller fall av bristande efterlevnad som konstateras fram till december 2021 inte minskar, för att införa förstärkta kontroller och åtgärder. Kommissionen ska underrättas om den reviderade strategin.

Artikel 5

Ansökan om tillstånd

1.   Lantbrukare med gräsmark får lämna in en ansökan till den behöriga myndigheten om årligt tillstånd att sprida stallgödsel från betesdjur som innehåller högst 230 kg kväve per hektar och år för sydliga och centrala sandjordar och lössjordar eller upp till 250 kg kväve per hektar och år för andra jordar.

2.   Tillsammans med den ansökan som avses i punkt 1 ska sökanden lämna in en skriftlig förklaring om att sökanden uppfyller villkoren i artiklarna 7 och 8 och godtar att gödselspridningen samt den gödslingsplan och gödselredovisning som avses i artikel 7 kan bli föremål för kontroll.

Artikel 6

Beviljande av tillstånd

Tillstånd att sprida en mängd stallgödsel från betesdjur på gårdar med gräsmark, inklusive den gödsel som sprids av djuren själva, som innehåller högst 230 kg kväve per hektar och år för sydliga och centrala sandjordar och lössjordar eller upp till 250 kg kväve per hektar och år för andra jordar, ska beviljas på de villkor som anges i artiklarna 7 och 8.

Artikel 7

Villkor för spridning av stallgödsel och andra gödselmedel

1.   Den mängd stallgödsel från betesdjur som varje år sprids på gårdar med gräsmark, inklusive den gödsel som sprids av djuren själva, får inte överstiga den mängd gödsel som innehåller 230 kg kväve per hektar och år på sydliga och centrala sandjordar och lössjordar och 250 kg kväve per hektar och år på andra jordar, på de villkor som anges i punkterna 2–8. Den totala kväve- och fosfattillförseln ska motsvara grödans näringsbehov och tillgången från marken och får inte överskrida de gödselspridningsnormer som fastställs i det sjätte nederländska åtgärdsprogrammet.

2.   Fosfat från handelsgödsel får inte användas.

3.   Varje gård med gräsmark ska upprätta och bevara en gödslingsplan. Gödslingsplanen ska beskriva växtföljden på jordbruksarealen och den planerade spridningen av stallgödsel och andra kväve- och fosforgödselmedel. Gödslingsplanen för det första kalenderåret ska finnas tillgänglig på gården med gräsmark senast den 30 juni. Gödslingsplanen för efterföljande kalenderår ska finnas tillgänglig på gården med gräsmark senast den 28 februari.

4.   Gödslingsplanen ska omfatta följande element:

| a) | Antalet djur på gården med gräsmark. |
| --- | --- |

a)

Antalet djur på gården med gräsmark.

| b) | En beskrivning av inhysnings- och gödsellagringssystemet, inklusive tillgänglig lagringskapacitet för gödsel (volym). |
| --- | --- |

b)

En beskrivning av inhysnings- och gödsellagringssystemet, inklusive tillgänglig lagringskapacitet för gödsel (volym).

| c) | En beräkning av mängderna kväve (minus förluster i inhysning och lagring) och fosfor i stallgödsel som produceras på gården med gräsmark. |
| --- | --- |

c)

En beräkning av mängderna kväve (minus förluster i inhysning och lagring) och fosfor i stallgödsel som produceras på gården med gräsmark.

| d) | Växtodlingsplanen, med uppgift om arealen för varje skifte med gräsmark och skiften med andra grödor, samt en skiss över de enskilda skiftenas läge. |
| --- | --- |

d)

Växtodlingsplanen, med uppgift om arealen för varje skifte med gräsmark och skiften med andra grödor, samt en skiss över de enskilda skiftenas läge.

| e) | Grödornas beräknade kväve- och fosforbehov. |
| --- | --- |

e)

Grödornas beräknade kväve- och fosforbehov.

| f) | Mängd och typ av stallgödsel som levererats till underleverantörer och som inte används på gården med gräsmark. |
| --- | --- |

f)

Mängd och typ av stallgödsel som levererats till underleverantörer och som inte används på gården med gräsmark.

| g) | Mängd införd stallgödsel som används på gården med gräsmark. |
| --- | --- |

g)

Mängd införd stallgödsel som används på gården med gräsmark.

| h) | En beräkning av bidraget från mineralisering av organiskt material, baljväxter och atmosfäriskt nedfall samt av den mängd kväve som finns i marken vid den tidpunkt då grödan börjar ta upp kväve i betydande omfattning. |
| --- | --- |

h)

En beräkning av bidraget från mineralisering av organiskt material, baljväxter och atmosfäriskt nedfall samt av den mängd kväve som finns i marken vid den tidpunkt då grödan börjar ta upp kväve i betydande omfattning.

| i) | En beräkning av spridningen av kväve och fosfor från stallgödsel för varje skifte. |
| --- | --- |

i)

En beräkning av spridningen av kväve och fosfor från stallgödsel för varje skifte.

| j) | En beräkning av tillförseln av kväve från handelsgödsel och andra gödselmedel för varje skifte. |
| --- | --- |

j)

En beräkning av tillförseln av kväve från handelsgödsel och andra gödselmedel för varje skifte.

| k) | Beräkningar för bedömning av efterlevnaden av de gödselspridningsnormer för kväve och fosfor som anges i det sjätte nederländska åtgärdsprogrammet. |
| --- | --- |

k)

Beräkningar för bedömning av efterlevnaden av de gödselspridningsnormer för kväve och fosfor som anges i det sjätte nederländska åtgärdsprogrammet.

Gödslingsplanen ska uppdateras senast sju dagar efter varje ändring av jordbruksmetoderna på gården med gräsmark.

5.   En gödselredovisning för varje kalenderår ska upprättas och bevaras för varje gård med gräsmark. Den ska lämnas in till den behöriga myndigheten senast den 31 mars följande kalenderår.

6.   Gödselredovisningen ska omfatta följande element:

| a) | Grödarealer. |
| --- | --- |

a)

Grödarealer.

| b) | Antal och typ av djur. |
| --- | --- |

b)

Antal och typ av djur.

| c) | Gödselproduktion per djur. |
| --- | --- |

c)

Gödselproduktion per djur.

| d) | Mängd gödselmedel som förts in på gården med gräsmark. |
| --- | --- |

d)

Mängd gödselmedel som förts in på gården med gräsmark.

| e) | Mängd stallgödsel som levererats till underleverantörer och som därför inte används på gården med gräsmark samt namnet på dessa underleverantörer. |
| --- | --- |

e)

Mängd stallgödsel som levererats till underleverantörer och som därför inte används på gården med gräsmark samt namnet på dessa underleverantörer.

7.   Periodiska analyser av kväve- och fosforhalter i jorden ska göras minst vart fjärde år för varje område på gården som är likartat i fråga om växtföljd och markförhållanden. En analys per fem hektar mark ska krävas som minimum.

Om gräsmark plöjs för att förnyas ska den gödselspridningsnorm för kväve som anges i det sjätte nederländska åtgärdsprogrammet minskas med 50 kg N/ha på sand- och lössjordar efter den 31 maj varje kalenderår. Om gräsmark plöjs för odling av majs på sand- eller lössjord ska den gödselspridningsnorm för kväve för majs som anges i det sjätte nederländska åtgärdsprogrammet minskas med 65 kg N/ha.

8.   Stallgödsel får inte spridas under hösten före gräsodling.

Artikel 8

Villkor för markförvaltning

1.   På sand- och lössjord ska gräs eller andra grödor som garanterar marktäckning under vintern odlas efter majs.

2.   Fånggrödor får inte plöjas före den 1 februari.

3.   Gräsmark på sand- och lössjordar får bara plöjas på våren, med undantag för plöjning av gräsmark för förnyelse som får göras fram till och med den 31 augusti.

4.   Plöjning av gräsmark ska på alla jordtyper omedelbart följas av en gröda med högt kvävebehov och gödslingen ska baseras på jordanalys av mineraliskt kväve och andra parametrar som erbjuder referenser för uppskattning av mängden kväve som avges från mineralisering av organiskt material i jorden.

5.   Om växtföljden omfattar baljväxter eller andra växter som fixerar atmosfäriskt kväve ska gödselspridningen minskas i motsvarande grad.

6.   Genom undantag från punkt 3 ska plöjning av gräsmark vara tillåten under hösten för plantering av blomsterlökar.

Artikel 9

Villkor för minskning av ammoniakutsläpp för att minska tillförseln av näringsämnen även till vatten

1.   På gårdar med gräsmark som omfattas av ett tillstånd enligt artikel 6 ska följande villkor gälla:

| a) | Flytgödsel ska spridas på gräsmark på sand- och lössjordar med ytmyllning. |
| --- | --- |

a)

Flytgödsel ska spridas på gräsmark på sand- och lössjordar med ytmyllning.

| b) | Flytgödsel ska spridas på gräsmark på ler- och torvjordar med ytmyllning, med släpfot med en spädning 2:1 av flytgödsel med vatten eller med ”pulse track”-spridare. |
| --- | --- |

b)

Flytgödsel ska spridas på gräsmark på ler- och torvjordar med ytmyllning, med släpfot med en spädning 2:1 av flytgödsel med vatten eller med ”pulse track”-spridare.

| c) | Flytgödsel får inte spridas med släpfot om utomhustemperaturen är 20 °C eller högre. |
| --- | --- |

c)

Flytgödsel får inte spridas med släpfot om utomhustemperaturen är 20 °C eller högre.

| d) | Flytgödsel ska spridas på åkermark med myllning eller omedelbart brukas ned efter spridning i ett pass. |
| --- | --- |

d)

Flytgödsel ska spridas på åkermark med myllning eller omedelbart brukas ned efter spridning i ett pass.

| e) | Fastgödsel ska omedelbart brukas ned efter spridning i högst två pass. |
| --- | --- |

e)

Fastgödsel ska omedelbart brukas ned efter spridning i högst två pass.

2.   Punkt 1 ska tillämpas från och med den 1 januari 2021 för lantbrukare som omfattas av ett undantag och för vilka bestämmelserna i punkt 1 för närvarande inte tillämpas enligt nationell rätt (14).

3.   Alla lantbrukare med gräsmark som omfattas av ett tillstånd ska före den 31 december 2020 få vägledning om åtgärder för att minska kväveutsläppen.

Artikel 10

Övervakning

1.   De behöriga myndigheterna ska se till att det upprättas kartor som visar

| a) | procentandelen gårdar med gräsmark i varje kommun som omfattas av tillstånd, |
| --- | --- |

a)

procentandelen gårdar med gräsmark i varje kommun som omfattas av tillstånd,

| b) | procentandelen djur i varje kommun som omfattas av tillstånd, |
| --- | --- |

b)

procentandelen djur i varje kommun som omfattas av tillstånd,

| c) | procentandelen jordbruksmark i varje kommun som omfattas av tillstånd. |
| --- | --- |

c)

procentandelen jordbruksmark i varje kommun som omfattas av tillstånd.

Kartorna ska uppdateras varje år.

2.   De behöriga myndigheterna ska inrätta och upprätthålla ett övervakningsnät för provtagning av markvatten, vattendrag och ytnära grundvatten och dräneringsvatten vid övervakningsstationer på gårdar med gräsmark som omfattas av ett tillstånd. Att övervakningsnätet ska tillhandahålla data om nitrat- och fosforhalter i vatten som lämnar rotzonen och går ut i grundvatten- och ytvattensystemet.

3.   Övervakningsnätet ska omfatta minst 300 gårdar som omfattas av tillstånd och ska vara representativt för alla jordtyper (lerjordar, torvjordar, sandjordar och sandiga lössjordar) samt för gödslingsmetoder och växtföljd. Övervakningsnätets sammansättning får inte ändras under tillämpningsperioden för detta beslut.

4.   De behöriga myndigheterna ska genomföra en undersökning och en löpande näringsämnesanalys som ger uppgifter om lokal markanvändning, växtföljder och jordbruksmetoder på gårdar med gräsmark som omfattas av tillstånd. Dessa uppgifter kan användas för modellbaserade beräkningar av omfattningen av nitratutlakning och fosforförluster från fält där högst 230 kg eller högst 250 kg kväve i form av stallgödsel från betesdjur tillförs per hektar och år.

5.   De behöriga myndigheterna ska genomföra en skärpt vattenövervakning i avrinningsområden med odlade sandjordar.

Artikel 11

Kontroller och inspektioner

1.   De behöriga myndigheterna ska göra administrativa kontroller av alla ansökningar om tillstånd för bedömning av efterlevnaden av de villkor som anges i artiklarna 7 och 8. Om kontrollen visar att dessa villkor inte är uppfyllda ska ansökan avslås och sökanden underrättas om skälen för avslaget.

De behöriga myndigheterna ska genomföra administrativa kontroller för minst 5 % av de gårdar med gräsmark som omfattas av tillstånd med avseende på markanvändning, djurantal och gödselproduktion.

2.   De behöriga myndigheterna ska inrätta ett program för fältinspektioner på gårdar med gräsmark som omfattas av tillstånd, på grundval av en riskanalys och med lämplig frekvens, med hänsyn till kontrollresultaten från tidigare år och resultaten av allmänna stickprovskontroller av tillämpningen av den lagstiftning genom vilken direktiv 91/676/EEG införlivas samt all annan information som skulle kunna tyda på bristande efterlevnad av de villkor som anges i artiklarna 7 och 8 i detta beslut.

Fältinspektioner ska göras på minst 5 % av de gårdar med gräsmark som omfattas av tillstånd för att bedöma efterlevnaden av de villkor som anges i artiklarna 7 och 8. Dessa inspektioner ska kompletteras med de inspektioner och kontroller som avses i artikel 4.2 c.

3.   Om det för något år konstateras att en gård med gräsmark som omfattas av ett tillstånd inte har uppfyllt de villkor som anges i artiklarna 7 och 8, ska tillståndshavaren få en sanktion i enlighet med nationella bestämmelser och ska inte vara berättigad till ett tillstånd det påföljande året.

4.   De behöriga myndigheterna ska ges de befogenheter och resurser som krävs för att kontrollera att villkoren för ett undantag som beviljas i enlighet med detta beslut uppfylls.

Artikel 12

Rapportering

1.   De behöriga myndigheterna ska senast den 30 juni varje år lämna in en rapport till kommissionen med följande information:

| a) | Data om gödsling för alla gårdar med gräsmark som omfattas av tillstånd enligt artikel 6, inklusive information om skörderesultat och jordtyper. |
| --- | --- |

a)

Data om gödsling för alla gårdar med gräsmark som omfattas av tillstånd enligt artikel 6, inklusive information om skörderesultat och jordtyper.

| b) | Utvecklingen i fråga om antalet djur per kategori i Nederländerna och på de gårdar med gräsmark som omfattas av ett tillstånd. |
| --- | --- |

b)

Utvecklingen i fråga om antalet djur per kategori i Nederländerna och på de gårdar med gräsmark som omfattas av ett tillstånd.

| c) | Utvecklingen inom den nationella gödselproduktionen när det gäller kväve och fosfat i stallgödsel. |
| --- | --- |

c)

Utvecklingen inom den nationella gödselproduktionen när det gäller kväve och fosfat i stallgödsel.

| d) | En sammanfattning av kontrollresultaten i relation till utsöndringskoefficienter för gris- och fjäderfägödsel på nationell nivå. |
| --- | --- |

d)

En sammanfattning av kontrollresultaten i relation till utsöndringskoefficienter för gris- och fjäderfägödsel på nationell nivå.

| e) | De kartor som avses i artikel 10.1. |
| --- | --- |

e)

De kartor som avses i artikel 10.1.

| f) | Resultaten av vattenövervakningen, inklusive uppgifter om trenderna för vattenkvaliteten i grund- och ytvattnet samt om undantagets effekter på vattenkvaliteten. |
| --- | --- |

f)

Resultaten av vattenövervakningen, inklusive uppgifter om trenderna för vattenkvaliteten i grund- och ytvattnet samt om undantagets effekter på vattenkvaliteten.

| g) | De data om nitrat- och fosforhalter som avses i artikel 10.2. |
| --- | --- |

g)

De data om nitrat- och fosforhalter som avses i artikel 10.2.

| h) | Resultaten från den skärpta vattenövervakning som avses i artikel 10.5. |
| --- | --- |

h)

Resultaten från den skärpta vattenövervakning som avses i artikel 10.5.

| i) | Resultaten av undersökningarna av lokal markanvändning, växtföljder och jordbruksmetoder som avses i artikel 10.4. |
| --- | --- |

i)

Resultaten av undersökningarna av lokal markanvändning, växtföljder och jordbruksmetoder som avses i artikel 10.4.

| j) | Resultaten av de modellbaserade beräkningar som avses i artikel 10.4. |
| --- | --- |

j)

Resultaten av de modellbaserade beräkningar som avses i artikel 10.4.

| k) | En utvärdering av genomförandet av de tillståndsvillkor som anges i artiklarna 7 och 8 på grundval av kontroller på gårdsnivå, samt information om gårdar som inte uppfyller villkoren på grundval av resultaten från de administrativa kontroller och inspektioner som avses i artikel 11. |
| --- | --- |

k)

En utvärdering av genomförandet av de tillståndsvillkor som anges i artiklarna 7 och 8 på grundval av kontroller på gårdsnivå, samt information om gårdar som inte uppfyller villkoren på grundval av resultaten från de administrativa kontroller och inspektioner som avses i artikel 11.

| l) | En uppdatering om genomförandet av den förstärkta tillsynsstrategi som avses i artikel 4, särskilt vad gäller






  — | genomförandet av tillsynen i högriskområdena De Peel, Gelderse Vallei och Twente, |
| --- | --- | --- |

l)

En uppdatering om genomförandet av den förstärkta tillsynsstrategi som avses i artikel 4, särskilt vad gäller

—

genomförandet av tillsynen i högriskområdena De Peel, Gelderse Vallei och Twente,

| — | redovisningsskyldighet i realtid för gödseltransporter genom automatisering i slutet av 2020, |
| --- | --- |

—

redovisningsskyldighet i realtid för gödseltransporter genom automatisering i slutet av 2020,

| — | beslutet om översyn av sanktionssystemet i slutet av juni 2020, |
| --- | --- |

—

beslutet om översyn av sanktionssystemet i slutet av juni 2020,

| — | effekter på genomförandet av strategin till följd av åtgärderna för att förebygga risken för spridning av coronaviruset. |
| --- | --- |

—

effekter på genomförandet av strategin till följd av åtgärderna för att förebygga risken för spridning av coronaviruset.

| m) | Resultaten av den förstärkta tillsynsstrategi som avses i artikel 4, särskilt vad gäller






  — | fysiska kontroller per typ av jordbruksföretag, |
| --- | --- | --- |

m)

Resultaten av den förstärkta tillsynsstrategi som avses i artikel 4, särskilt vad gäller

—

fysiska kontroller per typ av jordbruksföretag,

| — | eventuell minskning i fall av bristande efterlevnad, |
| --- | --- |

—

eventuell minskning i fall av bristande efterlevnad,

| — | administrativa sanktioner. |
| --- | --- |

—

administrativa sanktioner.

| n) | Information om rättsliga sanktioner som har tillämpats. |
| --- | --- |

n)

Information om rättsliga sanktioner som har tillämpats.

2.   De rumsliga data som ingår i rapporten ska, i tillämpliga fall, uppfylla kraven i direktiv 2007/2/EG. Vid insamlingen av de uppgifter som krävs ska Nederländerna, i tillämpliga fall, använda den information som erhållits inom ramen för det integrerade administrations- och kontrollsystem som inrättats i enlighet med artikel 67.1 i förordning (EU) nr 1306/2013.

Artikel 13

Tillämpningsperiod

Detta beslut ska tillämpas från och med den 1 januari 2020 till och med den 31 december 2021.

Artikel 14

Adressat

Detta beslut riktar sig till Konungariket Nederländerna.

Utfärdat i Bryssel den 17 juli 2020.

På kommissionens vägnar

Virginijus SINKEVIČIUS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 375, 31.12.1991, s. 1.

1

(2)  Kommissionens beslut 2005/880/EG av den 8 december 2005 om beviljande av ett undantag på begäran av Nederländerna i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (EUT L 324, 10.12.2005, s. 89).

2

(3)  Kommissionens beslut 2010/65/EU av den 5 februari 2010 om ändring av beslut 2005/880/EG om beviljande av ett undantag på begäran av Nederländerna i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (EUT L 35, 6.2.2010, s. 18).

3

(4)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/291/EU av den 16 maj 2014 om beviljande av ett undantag på begäran av Nederländerna i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (EUT L 148, 20.5.2014, s. 88).

4

(5)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/820 av den 31 maj 2018 om beviljande av ett undantag på begäran av Nederländerna i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (EUT L 137, 4.6.2018, s. 27).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/99/EG av den 19 november 2008 om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser (EUT L 328, 6.12.2008, s. 28).

6

(7)  Nederländsk lag om gödselmedel (Meststoffenwet), artiklarna 19 och 20.

7

(8)  Nederländsk lag om gödselmedel (Meststoffenwet), artiklarna 33a–33d.

8

(9)  Nederländsk lag om gödselmedel (Meststoffenwet), artikel 21b.

9

(10)  The impact of the Nitrates Directive on gaseous N emissions. Effects of measures in nitrates action programme on gaseous N emission. Contract ENV.B.1/ETU/2010/0009.

10

(11)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG av den 14 mars 2007 om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire) (EUT L 108, 25.4.2007, s. 1).

12

(13)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 549).

13

(14)  Regeling van de Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit van 28 januari 2019, nr. WJZ/19009285, tot tijdelijke vrijstelling van artikel 5, eerste lid, van het Besluit gebruik meststoffen (Vrijstellingsregeling bovengronds aanwenden runderdrijfmest 2019–2023).

14

---

| 21.7.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 234/29 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 234/29

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2020/1074

av den 17 juli 2020

om beviljande av ett undantag på begäran av Danmark i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket

(Endast den danska texten är giltig)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (1), särskilt punkt 2 tredje stycket i bilaga III, och

av följande skäl:

| (1) | Genom beslut 2002/915/EG (2) beviljade kommissionen ett undantag på begäran av Danmark i enlighet med direktiv 91/676/EEG för att tillåta spridning av stallgödsel innehållande upp till 230 kg kväve per hektar och år på vissa nötkreatursanläggningar. Undantaget förlängdes genom kommissionens beslut 2005/294/EG (3) och 2008/664/EG (4) och genom kommissionen genomförandebeslut 2012/659/EU (5), (EU) 2017/847 (6) och (EU) 2018/1928 (7). |
| --- | --- |

(1)

Genom beslut 2002/915/EG (2) beviljade kommissionen ett undantag på begäran av Danmark i enlighet med direktiv 91/676/EEG för att tillåta spridning av stallgödsel innehållande upp till 230 kg kväve per hektar och år på vissa nötkreatursanläggningar. Undantaget förlängdes genom kommissionens beslut 2005/294/EG (3) och 2008/664/EG (4) och genom kommissionen genomförandebeslut 2012/659/EU (5), (EU) 2017/847 (6) och (EU) 2018/1928 (7).

| (2) | Det undantag som beviljades genom genomförandebeslut (EU) 2018/1928 för perioden 2017/2018 berörde cirka 1 312 nötkreatursanläggningar, 396 000 djurenheter (motsvarande 39,6 miljoner kg kväve i stallgödsel) och 198 195 hektar åkerareal, vilket motsvarar 3,9 % av det totala antalet anläggningar, 18,1 % av den totala halten kväve i stallgödsel som sprids och 8,2 % av den totala nettojordbruksarealen. |
| --- | --- |

(2)

Det undantag som beviljades genom genomförandebeslut (EU) 2018/1928 för perioden 2017/2018 berörde cirka 1 312 nötkreatursanläggningar, 396 000 djurenheter (motsvarande 39,6 miljoner kg kväve i stallgödsel) och 198 195 hektar åkerareal, vilket motsvarar 3,9 % av det totala antalet anläggningar, 18,1 % av den totala halten kväve i stallgödsel som sprids och 8,2 % av den totala nettojordbruksarealen.

| (3) | Genom en skrivelse av den 20 mars 2020 lämnade Danmark in en begäran till kommissionen om en förlängning av undantaget i enlighet med punkt 2 tredje stycket i bilaga III till direktiv 91/676/EEG. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 20 mars 2020 lämnade Danmark in en begäran till kommissionen om en förlängning av undantaget i enlighet med punkt 2 tredje stycket i bilaga III till direktiv 91/676/EEG.

| (4) | Danmark har, i enlighet med artikel 5 i direktiv 91/676/EEG, upprättat ett åtgärdsprogram på grundval av delar av tillkännagivande nr 760 av den 30 juni 2019 om miljöreglering av djurhållning och förvaring och användning av gödselmedel, lag nr 338 av den 2 april 2019 om jordbrukets användning av gödselmedel och om näringsreducerande åtgärder, tillkännagivande nr 762 av den 29 juli 2019 om jordbrukets användning av gödselmedel under planeringsperioden 2019/2020 och tillkännagivande nr 66 av den 28 januari 2020 om näringsreducerande åtgärder och odlingsrelaterade åtgärder inom jordbruket för planeringsperioden 2020/2021. Som komplement till dessa åtgärder genomför Danmark ett målinriktat program från 2019 i enlighet med lag 338 av den 2 april 2019 om jordbrukets användning av gödselmedel och om näringsreducerande åtgärder, i dess ändrade lydelse. Dessutom omfattar den danska lagstiftningen en generell fosforreglering, i enlighet med lag nr 256 av den 21 mars 2017 om boskapsskötsel och användning av gödselmedel och tillkännagivande nr 865 av den 23 juni 2017 om kommersiell djurhållning, stallgödsel, ensilage etc., hädanefter tillkännagivande nr 760 av den 30 juli 2019. |
| --- | --- |

(4)

Danmark har, i enlighet med artikel 5 i direktiv 91/676/EEG, upprättat ett åtgärdsprogram på grundval av delar av tillkännagivande nr 760 av den 30 juni 2019 om miljöreglering av djurhållning och förvaring och användning av gödselmedel, lag nr 338 av den 2 april 2019 om jordbrukets användning av gödselmedel och om näringsreducerande åtgärder, tillkännagivande nr 762 av den 29 juli 2019 om jordbrukets användning av gödselmedel under planeringsperioden 2019/2020 och tillkännagivande nr 66 av den 28 januari 2020 om näringsreducerande åtgärder och odlingsrelaterade åtgärder inom jordbruket för planeringsperioden 2020/2021. Som komplement till dessa åtgärder genomför Danmark ett målinriktat program från 2019 i enlighet med lag 338 av den 2 april 2019 om jordbrukets användning av gödselmedel och om näringsreducerande åtgärder, i dess ändrade lydelse. Dessutom omfattar den danska lagstiftningen en generell fosforreglering, i enlighet med lag nr 256 av den 21 mars 2017 om boskapsskötsel och användning av gödselmedel och tillkännagivande nr 865 av den 23 juni 2017 om kommersiell djurhållning, stallgödsel, ensilage etc., hädanefter tillkännagivande nr 760 av den 30 juli 2019.

| (5) | I den danska lagstiftning som genomför direktiv 91/676/EEG anges gränser för tillförseln av kväve. Lagstiftning som begränsar tillförseln av fosfor trädde i kraft i augusti 2017. |
| --- | --- |

(5)

I den danska lagstiftning som genomför direktiv 91/676/EEG anges gränser för tillförseln av kväve. Lagstiftning som begränsar tillförseln av fosfor trädde i kraft i augusti 2017.

| (6) | Den danska lagstiftningen omfattar ett kombinerat målinriktat program för frivilliga och obligatoriska fånggrödor för den period som omfattas av detta beslut. Inom ramen för detta program bör de obligatoriska bestämmelserna för fånggrödor träda i kraft automatiskt om miljömålen inte kan uppnås genom de frivilliga avtalen. Arealerna med fånggrödor kompletterar det nationella kravet på obligatoriska fånggrödor enligt lag nr 338 av den 2 april 2019, i dess ändrade lydelse. Programmet är nödvändigt för att garantera att tillämpningen av det nuvarande undantaget inte leder till försämrad vattenkvalitet. |
| --- | --- |

(6)

Den danska lagstiftningen omfattar ett kombinerat målinriktat program för frivilliga och obligatoriska fånggrödor för den period som omfattas av detta beslut. Inom ramen för detta program bör de obligatoriska bestämmelserna för fånggrödor träda i kraft automatiskt om miljömålen inte kan uppnås genom de frivilliga avtalen. Arealerna med fånggrödor kompletterar det nationella kravet på obligatoriska fånggrödor enligt lag nr 338 av den 2 april 2019, i dess ändrade lydelse. Programmet är nödvändigt för att garantera att tillämpningen av det nuvarande undantaget inte leder till försämrad vattenkvalitet.

| (7) | Den information som Danmark lämnat beträffande det undantag som beviljats genom beslut (EU) 2018/1928 visar att undantaget inte leder till försämrad vattenkvalitet jämfört med de arealer som inte omfattas av undantaget. Uppgifter om genomförandet av direktiv 91/676/EEG för perioden 2012–2015 (8) visar att när det gäller grundvatten har 83,4 % av övervakningsstationerna genomsnittliga nitrathalter under 50 mg/l och 27,5 % av dem har genomsnittliga nitrathalter under 25 mg/l. När det gäller sött ytvatten har 99,4 % av övervakningsstationerna genomsnittliga nitrathalter under 50 mg/l och 85,8 % av dem har genomsnittliga nitrathalter under 25 mg/l. Data från övervakningen visar en generell stabil trend för nitrathalter i grundvatten och sött ytvatten jämfört med den föregående rapporteringsperioden (2008–2011). Uppgifter om eutrofieringen visar att 25 % av de övervakade sjöarna fick klassificeringen hög/god status, att 75 % av dem fick klassificeringen sämre än god status och att 2 av 119 övervakade flodmynningar eller kustvatten fick klassificeringen god status. |
| --- | --- |

(7)

Den information som Danmark lämnat beträffande det undantag som beviljats genom beslut (EU) 2018/1928 visar att undantaget inte leder till försämrad vattenkvalitet jämfört med de arealer som inte omfattas av undantaget. Uppgifter om genomförandet av direktiv 91/676/EEG för perioden 2012–2015 (8) visar att när det gäller grundvatten har 83,4 % av övervakningsstationerna genomsnittliga nitrathalter under 50 mg/l och 27,5 % av dem har genomsnittliga nitrathalter under 25 mg/l. När det gäller sött ytvatten har 99,4 % av övervakningsstationerna genomsnittliga nitrathalter under 50 mg/l och 85,8 % av dem har genomsnittliga nitrathalter under 25 mg/l. Data från övervakningen visar en generell stabil trend för nitrathalter i grundvatten och sött ytvatten jämfört med den föregående rapporteringsperioden (2008–2011). Uppgifter om eutrofieringen visar att 25 % av de övervakade sjöarna fick klassificeringen hög/god status, att 75 % av dem fick klassificeringen sämre än god status och att 2 av 119 övervakade flodmynningar eller kustvatten fick klassificeringen god status.

| (8) | Efter en prövning av Danmarks begäran på grundval av de faktorer som anges i punkt 2 tredje stycket i bilaga III till direktiv 91/676/EEG, och mot bakgrund av de erfarenheter som vunnits från det undantag som fastställs i besluten 2002/915/EG, 2005/294/EG och 2008/664/EG samt genomförandebesluten 2012/659/EU, (EU) 2017/847 och (EU) 2018/1928, anser kommissionen att den mängd stallgödsel som föreslagits av Danmark, dvs. 230 kg kväve per hektar och år, inte kommer att inverka negativt på uppnåendet av målen i direktiv 91/676/EEG, om vissa strikta villkor är uppfyllda när det gäller fånggrödor, fosfortak, växtföljd, spridning av stallgödsel och andra gödselmedel, jordprovstagning och jordanalyser. |
| --- | --- |

(8)

Efter en prövning av Danmarks begäran på grundval av de faktorer som anges i punkt 2 tredje stycket i bilaga III till direktiv 91/676/EEG, och mot bakgrund av de erfarenheter som vunnits från det undantag som fastställs i besluten 2002/915/EG, 2005/294/EG och 2008/664/EG samt genomförandebesluten 2012/659/EU, (EU) 2017/847 och (EU) 2018/1928, anser kommissionen att den mängd stallgödsel som föreslagits av Danmark, dvs. 230 kg kväve per hektar och år, inte kommer att inverka negativt på uppnåendet av målen i direktiv 91/676/EEG, om vissa strikta villkor är uppfyllda när det gäller fånggrödor, fosfortak, växtföljd, spridning av stallgödsel och andra gödselmedel, jordprovstagning och jordanalyser.

| (9) | På gårdar som har tillstånd att sprida stallgödsel som innehåller högst 230 kg kväve per hektar och år, bör gödslingsplanerna uppdateras i god tid för att säkerställa att de överensstämmer med de använda jordbruksmetoderna, medan ett permanent växttäcke och fånggrödor bör användas för att säkerställa att höstens nitratförluster återförs från de lägre markskikten och att kväveförlusterna under vintern begränsas. |
| --- | --- |

(9)

På gårdar som har tillstånd att sprida stallgödsel som innehåller högst 230 kg kväve per hektar och år, bör gödslingsplanerna uppdateras i god tid för att säkerställa att de överensstämmer med de använda jordbruksmetoderna, medan ett permanent växttäcke och fånggrödor bör användas för att säkerställa att höstens nitratförluster återförs från de lägre markskikten och att kväveförlusterna under vintern begränsas.

| (10) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG (9) innehåller allmänna bestämmelser om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i unionen, och denna är tänkt att användas för unionens miljöpolitik samt för andra politikområden eller verksamheter som kan påverka miljön. I tillämpliga fall bör den rumsliga information som samlas in inom ramen för det här beslutet överensstämma med bestämmelserna i det direktivet. För att minska den administrativa bördan och öka uppgifternas enhetlighet bör Danmark, vid insamling av de uppgifter som krävs enligt detta beslut, använda sig av den information som erhålls genom det integrerade administrations- och kontrollsystem som upprättats i enlighet med avdelning V kapitel II i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (10). |
| --- | --- |

(10)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG (9) innehåller allmänna bestämmelser om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i unionen, och denna är tänkt att användas för unionens miljöpolitik samt för andra politikområden eller verksamheter som kan påverka miljön. I tillämpliga fall bör den rumsliga information som samlas in inom ramen för det här beslutet överensstämma med bestämmelserna i det direktivet. För att minska den administrativa bördan och öka uppgifternas enhetlighet bör Danmark, vid insamling av de uppgifter som krävs enligt detta beslut, använda sig av den information som erhålls genom det integrerade administrations- och kontrollsystem som upprättats i enlighet med avdelning V kapitel II i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (10).

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den nitratkommitté som inrättats enligt artikel 9 i direktiv 91/676/EEG. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den nitratkommitté som inrättats enligt artikel 9 i direktiv 91/676/EEG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Undantag

Det undantag som Danmark har begärt genom en skrivelse av den 20 mars 2020, i avsikt att tillåta spridning på mark av en större mängd kväve från stallgödsel än vad som anges i punkt 2 andra stycket första meningen i bilaga III till direktiv 91/676/EEG (nedan kallat undantaget), beviljas under förutsättning att de villkor som anges i artiklarna 4–12 i detta beslut uppfylls.

undantaget

Artikel 2

Tillämpningsområde

Undantaget gäller för nötkreatursgårdar där minst 80 % av den areal på vilken stallgödsel sprids odlas med grödor med stort kväveupptag och lång vegetationsperiod och för vilka ett tillstånd har getts i enlighet med artikel 6.

Artikel 3

Definitioner

I detta beslut gäller följande definitioner:

| 1. | nötkreatursgård: ett jordbruksföretag med en årlig produktion av kväve i stallgödsel över 300 kg, varav minst två tredjedelar kommer från nötkreatur. |
| --- | --- |

1.

nötkreatursgård: ett jordbruksföretag med en årlig produktion av kväve i stallgödsel över 300 kg, varav minst två tredjedelar kommer från nötkreatur.

nötkreatursgård

| 2. | grödor med vallinsådd: spannmål för ensilage, ensilagemajs, vårsäd, höstsäd eller vårkorn och ärter, som insås med vall före eller efter skörd. |
| --- | --- |

2.

grödor med vallinsådd: spannmål för ensilage, ensilagemajs, vårsäd, höstsäd eller vårkorn och ärter, som insås med vall före eller efter skörd.

grödor med vallinsådd

| 3. | grödor med stort kväveupptag och lång vegetationsperiod: något av följande:






  a) | vall, |
| --- | --- | --- |

3.

grödor med stort kväveupptag och lång vegetationsperiod: något av följande:

grödor med stort kväveupptag och lång vegetationsperiod

a)

vall,

| b) | gräsfånggrödor, |
| --- | --- |

b)

gräsfånggrödor,

| c) | foderbetor, |
| --- | --- |

c)

foderbetor,

| d) | grödor med vallinsådd, |
| --- | --- |

d)

grödor med vallinsådd,

| e) | cikoria. |
| --- | --- |

e)

cikoria.

| 4. | gräsmark: permanent gräsmark eller tillfällig vall. |
| --- | --- |

4.

gräsmark: permanent gräsmark eller tillfällig vall.

gräsmark

| 5. | markprofil: jordskiktet under marknivån ned till ett djup på 0,90 m, eller till den genomsnittliga högsta grundvattennivån om den ligger mindre än 0,90 m under marknivån. |
| --- | --- |

5.

markprofil: jordskiktet under marknivån ned till ett djup på 0,90 m, eller till den genomsnittliga högsta grundvattennivån om den ligger mindre än 0,90 m under marknivån.

markprofil

Artikel 4

Villkor för undantaget

Undantaget beviljas på följande villkor:

| 1. | Den 1 augusti 2017 trädde tillkännagivande nr 865 av den 23 juni 2017 om kommersiell djurhållning, stallgödsel, ensilage etc. i kraft, varigenom det beroende på typ av gödselmedel fastställs direkta fosfortak på olika nivåer i hela landet. Taken omfattar spridning av fosfor från alla typer av gödselmedel: organiska gödselmedel, t.ex. stallgödsel, biogasrötrester, avgasad växtbiomassa och avloppsslam, samt oorganiska gödselmedel. Striktare tak för fosfortillförsel ska tillämpas i vissa avrinningsområden med fosforkänsliga vattenmiljöer. |
| --- | --- |

1.

Den 1 augusti 2017 trädde tillkännagivande nr 865 av den 23 juni 2017 om kommersiell djurhållning, stallgödsel, ensilage etc. i kraft, varigenom det beroende på typ av gödselmedel fastställs direkta fosfortak på olika nivåer i hela landet. Taken omfattar spridning av fosfor från alla typer av gödselmedel: organiska gödselmedel, t.ex. stallgödsel, biogasrötrester, avgasad växtbiomassa och avloppsslam, samt oorganiska gödselmedel. Striktare tak för fosfortillförsel ska tillämpas i vissa avrinningsområden med fosforkänsliga vattenmiljöer.

| 2. | Det ska införas ett indikator- och övervakningssystem för mängden fosfor som sprids på jordbruksmark i Danmark. Om indikator- eller övervakningssystemet visar att den faktiska årliga genomsnittliga fosfortillförseln till jordbruksmark i Danmark kan överskrida eller faktiskt har överskridit de nivåer för genomsnittlig nationell fosfortillförsel som ska nås under perioden 2018–2025, ska maximinivåerna för fosfortillförsel sänkas i motsvarande mån. |
| --- | --- |

2.

Det ska införas ett indikator- och övervakningssystem för mängden fosfor som sprids på jordbruksmark i Danmark. Om indikator- eller övervakningssystemet visar att den faktiska årliga genomsnittliga fosfortillförseln till jordbruksmark i Danmark kan överskrida eller faktiskt har överskridit de nivåer för genomsnittlig nationell fosfortillförsel som ska nås under perioden 2018–2025, ska maximinivåerna för fosfortillförsel sänkas i motsvarande mån.

| 3. | Den 5 april 2019 trädde den danska lag nr 338 av den 2 april 2019 om jordbrukets användning av gödselmedel och om näringsreducerande åtgärder i kraft (krav att införa riktade fånggrödor) i kraft, genom vilken det inrättas ett kombinerat målprogram för frivilliga och obligatoriska åtgärder baserade på behovet av att minska nitrathalterna i grundvatten och kustvatten. Från 2020 ingår programmet i Danmarks genomförande av kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (11). Där föreskrivs införande av fånggrödor eller alternativa åtgärder som föreskrivs i nationell lagstiftning. Inom ramen för programmet ska de obligatoriska bestämmelserna om kväveminskning träda i kraft automatiskt om tillräckliga miljömål inte kan nås genom de frivilliga avtalen om kväveminskning. |
| --- | --- |

3.

Den 5 april 2019 trädde den danska lag nr 338 av den 2 april 2019 om jordbrukets användning av gödselmedel och om näringsreducerande åtgärder i kraft (krav att införa riktade fånggrödor) i kraft, genom vilken det inrättas ett kombinerat målprogram för frivilliga och obligatoriska åtgärder baserade på behovet av att minska nitrathalterna i grundvatten och kustvatten. Från 2020 ingår programmet i Danmarks genomförande av kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (11). Där föreskrivs införande av fånggrödor eller alternativa åtgärder som föreskrivs i nationell lagstiftning. Inom ramen för programmet ska de obligatoriska bestämmelserna om kväveminskning träda i kraft automatiskt om tillräckliga miljömål inte kan nås genom de frivilliga avtalen om kväveminskning.

11

| 4. | De fånggrödor som etableras inom ramen för det programmet ska vara ett komplement till de fånggrödor som planteras för att uppfylla det nationella obligatoriska kravet på 10,7 eller 14,7 % fånggrödor på nötkreaturgårdens åkerareal eller de nationella obligatoriska kraven i motsvarande tillkännagivanden för de följande planeringsperioderna, och de får inte etableras på samma areal som används för att uppfylla kravet på fånggrödor för arealer med ekologiskt fokus. |
| --- | --- |

4.

De fånggrödor som etableras inom ramen för det programmet ska vara ett komplement till de fånggrödor som planteras för att uppfylla det nationella obligatoriska kravet på 10,7 eller 14,7 % fånggrödor på nötkreaturgårdens åkerareal eller de nationella obligatoriska kraven i motsvarande tillkännagivanden för de följande planeringsperioderna, och de får inte etableras på samma areal som används för att uppfylla kravet på fånggrödor för arealer med ekologiskt fokus.

Artikel 5

Ansökan om tillstånd

1.   Nötkreatursuppfödare kan ansöka hos de behöriga myndigheterna om årligt tillstånd att sprida stallgödsel som innehåller högst 230 kg kväve per hektar och planeringsperiod.

Tidsfristen för inlämning av ansökan ska vara samma som den nationella tidsfristen för ansökan om den gemensamma jordbrukspolitikens grundstöd och ska innehålla planen för gödselkvot och fånggrödor.

2.   Inlämnandet av en ansökan som avses i punkt 1 ska anses innebära en försäkran från den sökande om att villkoren i artiklarna 7, 8 och 9 är uppfyllda.

Artikel 6

Beviljande av tillstånd

Tillstånd att sprida en mängd stallgödsel från en nötkreatursgård, inklusive gödsel som sprids av djuren själva och separerad gödsel, som innehåller högst 230 kg kväve per hektar och planeringsperiod, ska ges på de villkor som anges i artiklarna 7, 8 och 9.

Artikel 7

Villkor för spridning av stallgödsel och andra gödselmedel

1.   Den totala kvävetillförseln får inte överstiga grödans beräknade näringsbehov med beaktande av näringstillförseln från marken. Den får inte överstiga de högsta tillåtna mängder som fastställs i tillkännagivande nr 762 den 29 juli 2019 om jordbrukets användning av gödselmedel under planeringsperioden 2019/2020 och i motsvarande föreskrifter för de efterföljande planeringsperioderna.

2.   En gödslingsplan ska upprättas för nötkreatursgårdens hela areal. Planen ska förvaras på gården. Den ska omfatta perioden från den 1 augusti till den 31 juli påföljande år. Gödslingsplanen ska omfatta följande:

| a) | En växtodlingsplan med följande uppgifter:






  i) | Areal av skiften med grödor med stort kväveupptag och lång vegetationsperiod. |
| --- | --- | --- |

a)

En växtodlingsplan med följande uppgifter:

i)

Areal av skiften med grödor med stort kväveupptag och lång vegetationsperiod.

| ii) | Areal av skiften med andra grödor än de som anges i led i. |
| --- | --- |

ii)

Areal av skiften med andra grödor än de som anges i led i.

| iii) | En översiktskarta över de skiften som avses i led i respektive ii. |
| --- | --- |

iii)

En översiktskarta över de skiften som avses i led i respektive ii.

| b) | Antalet djur på nötkreatursgården. |
| --- | --- |

b)

Antalet djur på nötkreatursgården.

| c) | En beskrivning av inhysnings- och gödsellagringssystemet, inklusive tillgänglig lagringskapacitet för gödsel (volym). |
| --- | --- |

c)

En beskrivning av inhysnings- och gödsellagringssystemet, inklusive tillgänglig lagringskapacitet för gödsel (volym).

| d) | En beräkning av kväve- och fosformängderna i den stallgödsel som produceras på nötkreatursgården. |
| --- | --- |

d)

En beräkning av kväve- och fosformängderna i den stallgödsel som produceras på nötkreatursgården.

| e) | En beskrivning av gödselsepareringen, i tillämpliga fall, och den separerade gödselns förväntade egenskaper. |
| --- | --- |

e)

En beskrivning av gödselsepareringen, i tillämpliga fall, och den separerade gödselns förväntade egenskaper.

| f) | Mängd, typ och egenskaper avseende den stallgödsel som skickas från eller tas emot på nötkreatursgården. |
| --- | --- |

f)

Mängd, typ och egenskaper avseende den stallgödsel som skickas från eller tas emot på nötkreatursgården.

| g) | Den förväntade mängden kväve och fosfor som krävs för grödan i varje skifte. |
| --- | --- |

g)

Den förväntade mängden kväve och fosfor som krävs för grödan i varje skifte.

| h) | En beräkning av tillförseln av kväve och fosfor från stallgödsel för varje skifte. |
| --- | --- |

h)

En beräkning av tillförseln av kväve och fosfor från stallgödsel för varje skifte.

| i) | En beräkning av tillförseln av kväve och fosfor från handelsgödsel och andra gödselmedel för varje skifte. |
| --- | --- |

i)

En beräkning av tillförseln av kväve och fosfor från handelsgödsel och andra gödselmedel för varje skifte.

| j) | Uppgift om tidpunkten för spridning av stallgödsel och handelsgödsel. |
| --- | --- |

j)

Uppgift om tidpunkten för spridning av stallgödsel och handelsgödsel.

Gödslingsplanen ska uppdateras senast sju dagar efter varje ändring av jordbruksmetoderna på nötkreatursgården. Gödselanvändningen ska meddelas de behöriga myndigheterna senast den 31 mars varje år.

3.   Stallgödsel får inte spridas under perioden 31 augusti–1 mars på gräsmark som kommer att plöjas påföljande vår.

4.   Spridningsnormer för kvävegödsel för grödor efter tillfällig vall ska minskas med den tidigare grödans kvävevärde enligt tillkännagivande nr 762 av den 29 juli 2019 om jordbrukets användning av gödselmedel under planeringsperioden 2019/2020, och motsvarande tillkännagivanden för påföljande planeringsperioder avseende gödslingsnormer, tabell över gödslingsnormer för jordbruksgrödor och grönsaker, och senare ändringar.

Artikel 8

Villkor för jordprovstagning och jordanalyser

1.   Prover ska tas från de översta 30 cm av jordbruksmarken och analyseras med avseende på kväve- och fosforhalt.

2.   Provtagning och analyser ska genomföras minst vart fjärde år för varje areal inom nötkreatursgården som är likartad i fråga om växtföljd och markförhållanden.

3.   Minst en provtagning och analys ska göras per fem hektar jordbruksmark.

4.   Analysresultaten ska vara tillgängliga för inspektion på nötkreatursgården.

Artikel 9

Villkor för markförvaltning

1.   Minst 80 % av den areal som är tillgänglig för spridning av stallgödsel ska odlas med grödor med stort kväveupptag och lång vegetationsperiod.

2.   Gräsfånggrödor får inte plöjas ned före den 1 mars året efter det att de har etablerats.

3.   Gräsmark ska plöjas på våren. En gröda med stort kväveupptag och lång vegetationsperiod ska sås så snart som möjligt och senast tre veckor efter det att gräsmarken har plöjts.

4.   Grödor i växtföljden får inte innehålla baljväxter eller andra växter som binder atmosfäriskt kväve, med undantag av följande:

| a) | Klöver och alfalfa i vall som tillsammans utgör mindre än 50 %. |
| --- | --- |

a)

Klöver och alfalfa i vall som tillsammans utgör mindre än 50 %.

| b) | Korn och ärter med vallinsådd. |
| --- | --- |

b)

Korn och ärter med vallinsådd.

Artikel 10

Övervakning

1.   De behöriga myndigheterna ska se till att det upprättas kartor som visar

| a) | procentandelen nötkreatursgårdar i varje kommun som omfattas av tillstånd, |
| --- | --- |

a)

procentandelen nötkreatursgårdar i varje kommun som omfattas av tillstånd,

| b) | procentandelen djur i varje kommun som omfattas av tillstånd, |
| --- | --- |

b)

procentandelen djur i varje kommun som omfattas av tillstånd,

| c) | procentandelen jordbruksmark i varje kommun som omfattas av tillstånd. |
| --- | --- |

c)

procentandelen jordbruksmark i varje kommun som omfattas av tillstånd.

Kartorna ska uppdateras varje år.

De behöriga myndigheterna ska varje år samla in och uppdatera uppgifter om växtföljder och jordbruksmetoder på nötkreatursgårdar som omfattas av tillstånd enligt detta beslut.

2.   De behöriga myndigheterna ska övervaka rotzonsvatten, ytvatten och grundvatten och lämna uppgifter till kommissionen om kväve och fosfor i markprofilen och nitrathalter i ytvatten och grundvatten, både i områden som omfattas av undantag och i övriga områden.

Övervakningen ska göras på gårdsnivå inom ramen för det nationella programmet för övervakning av avrinningsområden i jordbruksområden. Övervakningsstationerna ska vara representativa för de viktigaste jordarterna, gödslingsmetoderna och grödorna.

Förstärkt övervakning av vattenkvaliteten ska utföras i områden med sandjordar. Dessutom ska nitrathalter i ytvatten och grundvatten övervakas på minst 3 % av alla anläggningar som omfattas av ett tillstånd.

3.   De behöriga myndigheterna ska genomföra undersökningar och löpande näringsämnesanalyser inom ramen för det nationella programmet för övervakning av avrinningsområden i jordbruksområden och ska lämna uppgifter om lokal markanvändning, växtföljder och jordbruksmetoder på nötkreatursgårdar som omfattas av ett tillstånd.

Information och uppgifter som samlats in från näringsanalyser som avses i artikel 7 och från övervakning som avses i punkt 2 ska användas för modellberäkningar av kväve- och fosforförluster från nötkreatursgårdar som omfattas av ett tillstånd, baserat på vetenskapliga principer.

4.   De behöriga myndigheterna ska beräkna och registrera hur stora procentandelar av den mark som omfattas av undantaget som täcks av

| a) | klöver eller blålusern i vall, |
| --- | --- |

a)

klöver eller blålusern i vall,

| b) | korn och ärter med vallinsådd. |
| --- | --- |

b)

korn och ärter med vallinsådd.

Artikel 11

Verifiering

1.   De behöriga myndigheterna ska se till att ansökningar om tillstånd genomgår en administrativ kontroll. Om kontrollen visar att villkoren i artiklarna 7, 8 och 9 inte uppfylls av sökanden, ska ansökan avslås och sökanden underrättas om skälen för avslaget.

2.   De behöriga myndigheterna ska inrätta ett program för inspektioner av gårdar som omfattas av tillstånd.

Programmet ska baseras på riskanalys med beaktande av resultaten av tidigare års kontroller av villkoren i artiklarna 7, 8 och 9 samt resultaten av kontroller av efterlevnaden av nationell lagstiftning som införlivar direktiv 91/676/EEG.

3.   Inspektionerna ska utgöras av fältbesiktningar och kontroller på plats avseende uppfyllelse av villkoren i artiklarna 7, 8 och 9 och ska årligen omfatta minst 7 % av de nötkreatursgårdar som omfattas av ett tillstånd. Om det konstateras att en nötkreatursgård inte uppfyller dessa villkor, ska innehavaren av tillståndet bötfällas i enlighet med nationell lag och ska inte vara berättigad till ett tillstånd för planeringsperioden under det år som följer på konstaterandet.

4.   De behöriga myndigheterna ska ges de befogenheter och resurser som krävs för att kontrollera att villkoren för det undantag som beviljas enligt detta beslut uppfylls.

Artikel 12

Rapportering

De behöriga myndigheterna ska varje år, senast den 31 december, lämna in en rapport till kommissionen med följande information:

| a) | Kartor som visar procentandelen nötkreatursgårdar, procentandelen djur och procentandelen jordbruksmark som omfattas av enskilda undantag i varje kommun samt kartor över lokal markanvändning, i enlighet med artikel 10.1. |
| --- | --- |

a)

Kartor som visar procentandelen nötkreatursgårdar, procentandelen djur och procentandelen jordbruksmark som omfattas av enskilda undantag i varje kommun samt kartor över lokal markanvändning, i enlighet med artikel 10.1.

| b) | Övervakningsresultaten för grundvatten och ytvatten vad gäller nitrat- och fosforhalter, inbegripet information om vattenkvalitetstrender, både i områden som omfattas av undantag och i övriga områden, liksom undantagets inverkan på vattenkvaliteten, i enlighet med artikel 10.2. |
| --- | --- |

b)

Övervakningsresultaten för grundvatten och ytvatten vad gäller nitrat- och fosforhalter, inbegripet information om vattenkvalitetstrender, både i områden som omfattas av undantag och i övriga områden, liksom undantagets inverkan på vattenkvaliteten, i enlighet med artikel 10.2.

| c) | Resultaten av markövervakning vad gäller kväve- och fosforhalter i rotzonsvattnet samt vad gäller kväve- och fosforhalter i marken, både i områden som omfattas av undantag och i övriga områden, i enlighet med artikel 10.2. |
| --- | --- |

c)

Resultaten av markövervakning vad gäller kväve- och fosforhalter i rotzonsvattnet samt vad gäller kväve- och fosforhalter i marken, både i områden som omfattas av undantag och i övriga områden, i enlighet med artikel 10.2.

| d) | Resultaten av undersökningarna av lokal markanvändning, växtföljder och jordbruksmetoder, i enlighet med artikel 10.3. |
| --- | --- |

d)

Resultaten av undersökningarna av lokal markanvändning, växtföljder och jordbruksmetoder, i enlighet med artikel 10.3.

| e) | Resultaten av modellberäkningar av omfattningen av kväve- och fosforförluster från nötkreatursgårdar som omfattas av ett tillstånd, i enlighet med artikel 10.3. |
| --- | --- |

e)

Resultaten av modellberäkningar av omfattningen av kväve- och fosforförluster från nötkreatursgårdar som omfattas av ett tillstånd, i enlighet med artikel 10.3.

| f) | Tabeller som visar procentandelen jordbruksmark som omfattas av undantag och som är täckt med klöver eller blålusern i vall och med korn/ärter med vallinsådd, i enlighet med artikel 10.4. |
| --- | --- |

f)

Tabeller som visar procentandelen jordbruksmark som omfattas av undantag och som är täckt med klöver eller blålusern i vall och med korn/ärter med vallinsådd, i enlighet med artikel 10.4.

| g) | En utvärdering av hur undantagets villkor tillämpas på grundval av kontroller på gårdsnivå och information om nötkreatursgårdar som inte uppfyller villkoren, på grundval av resultaten från de administrativa kontroller och fältbesiktningar som avses i artikel 11. |
| --- | --- |

g)

En utvärdering av hur undantagets villkor tillämpas på grundval av kontroller på gårdsnivå och information om nötkreatursgårdar som inte uppfyller villkoren, på grundval av resultaten från de administrativa kontroller och fältbesiktningar som avses i artikel 11.

| h) | Trender för djurantal och stallgödselproduktion per djurkategori i Danmark och på de nötkreatursgårdar som omfattas av undantaget. |
| --- | --- |

h)

Trender för djurantal och stallgödselproduktion per djurkategori i Danmark och på de nötkreatursgårdar som omfattas av undantaget.

| i) | Tillämpningen av de villkor för undantaget som anges i artikel 4. |
| --- | --- |

i)

Tillämpningen av de villkor för undantaget som anges i artikel 4.

De rumsliga data som ingår i rapporten ska, i tillämpliga fall, uppfylla kraven i direktiv 2007/2/EG. Vid insamlingen av de uppgifter som krävs ska Danmark, i tillämpliga fall, använda den information som erhållits inom ramen för det integrerade administrations- och kontrollsystem som inrättats i enlighet med artikel 67.1 i förordning (EU) nr 1306/2013.

Artikel 13

Tillämpningsperiod

Detta beslut ska tillämpas till och med den 31 juli 2024.

Artikel 14

Adressat

Detta beslut riktar sig till Konungariket Danmark.

Utfärdat i Bryssel den 17 juli 2020.

På kommissionens vägnar

Virginijus SINKEVIČIUS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 375, 31.12.1991, s. 1.

1

(2)  Kommissionens beslut 2002/915/EG av den 18 november 2002 om en begäran om undantag i enlighet med stycke 2 b i bilaga III till rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket, samt artikel 9 i detta (EGT L 319, 23.11.2002, s. 24).

2

(3)  Kommissionens beslut 2005/294/EG av den 5 april 2005 om en begäran om undantag i enlighet med stycke 2 b i bilaga III till rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket, samt artikel 9 i detta (EUT L 94, 13.4.2005, s. 34).

3

(4)  Kommissionens beslut 2008/664/EG av den 8 augusti 2008 om ändring av beslut 2005/294/EG om en begäran om undantag i enlighet med punkt 2 b i bilaga III till och artikel 9 i rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (EUT L 217, 13.8.2008, s. 16).

4

(5)  Kommissionens genomförandebeslut 2012/659/EU av den 23 oktober 2012 om beviljande av ett undantag på begäran av Konungariket Danmark i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (EUT L 295, 25.10.2012, s. 20).

5

(6)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/847 av den 16 maj 2017 om beviljande av ett undantag på begäran av Danmark i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (EUT L 125. 18.5.2017, s. 35).

6

(7)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1928 av den 6 december 2018 om beviljande av ett undantag på begäran av Danmark i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (EUT L 313. 10.12.2018, s. 45).

7

(8)  SWD(2018) 246 final – Commission Staff Working Document Accompanying the document Report from the Commission to the Council and the European Parliament on the implementation of Council Directive 91/676/EEC concerning the protection of waters against pollution caused from agricultural sources based on Member State reports for the period 2012–2015.

8

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG av den 14 mars 2007 om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire) (EUT L 108, 25.4.2007, s. 1).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 549).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

11

---