# Eiropas Savienības L 234/2020

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 234 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 63. gadagājums2020. gada 21. jūlijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 234

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

63. gadagājums2020. gada 21. jūlijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/1068 (2020. gada 15. maijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 649/2012 par bīstamo ķīmisko vielu eksportu un importu I un V pielikumu (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/1069 (2020. gada 19. jūnijs), ar kuru groza Deleģēto regulu (ES) Nr. 877/2013, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 473/2013 par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs | 8 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1070 (2020. gada 20. jūlijs) par tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu raksturlielumu precizēšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2018/1972 par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi 57. panta 2. punktu (
  1
  ) | 11 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Deleģētais lēmums (ES) 2020/1071 (2020. gada 18. maijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK groza attiecībā uz no Šveices ienākošo lidojumu izslēgšanu no ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (
  1
  ) | 16 |
| | * | Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2020/1072 (2020. gada 16. jūlijs) par ES misijas spēku komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai misijai, lai palīdzētu Somālijas bruņoto spēku apmācībā (EUTM Somalia), un ar ko atceļ Lēmumu (KĀDP) 2019/1264 (EUTM Somalia/1/2020) | 18 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1073 (2020. gada 17. jūlijs), ar ko Nīderlandei piešķir atkāpi, kuru tā pieprasījusi atbilstīgi Padomes Direktīvai 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti | 20 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1074 (2020. gada 17. jūlijs), ar ko Dānijai piešķir atkāpi, ko tā pieprasījusi atbilstīgi Padomes Direktīvai 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti | 29 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/1068 (2020. gada 15. maijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 649/2012 par bīstamo ķīmisko vielu eksportu un importu I un V pielikumu (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/1069 (2020. gada 19. jūnijs), ar kuru groza Deleģēto regulu (ES) Nr. 877/2013, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 473/2013 par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs

8

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1070 (2020. gada 20. jūlijs) par tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu raksturlielumu precizēšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2018/1972 par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi 57. panta 2. punktu (
  1
  )

1

11

LĒMUMI

*

Komisijas Deleģētais lēmums (ES) 2020/1071 (2020. gada 18. maijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK groza attiecībā uz no Šveices ienākošo lidojumu izslēgšanu no ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (
  1
  )

1

16

*

Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2020/1072 (2020. gada 16. jūlijs) par ES misijas spēku komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai misijai, lai palīdzētu Somālijas bruņoto spēku apmācībā (EUTM Somalia), un ar ko atceļ Lēmumu (KĀDP) 2019/1264 (EUTM Somalia/1/2020)

EUTM Somalia

18

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1073 (2020. gada 17. jūlijs), ar ko Nīderlandei piešķir atkāpi, kuru tā pieprasījusi atbilstīgi Padomes Direktīvai 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti

20

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1074 (2020. gada 17. jūlijs), ar ko Dānijai piešķir atkāpi, ko tā pieprasījusi atbilstīgi Padomes Direktīvai 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 21.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 234/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 234/1

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2020/1068

(2020. gada 15. maijs),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 649/2012 par bīstamo ķīmisko vielu eksportu un importu I un V pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 649/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par bīstamo ķīmisko vielu eksportu un importu (1) un jo īpaši tās 23. panta 4. punkta a) un c) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (ES) Nr. 649/2012 tiek īstenota Roterdamas konvencija par procedūru, saskaņā ar kuru attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem starptautiskajā tirdzniecībā dodama iepriekš norunāta piekrišana (2) (“Roterdamas konvencija”). |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (ES) Nr. 649/2012 tiek īstenota Roterdamas konvencija par procedūru, saskaņā ar kuru attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem starptautiskajā tirdzniecībā dodama iepriekš norunāta piekrišana (2) (“Roterdamas konvencija”).

| (2) | Komisija ar Īstenošanas regulām (ES) 2019/677 (3), (ES) 2019/989 (4), (ES) 2019/1100 (5), (ES) 2019/1090 (6), (ES) 2018/1532 (7), (ES) 2019/344 (8), (ES) 2018/1043 (9), (ES) 2018/1917 (10), (ES) 2018/1019 (11), (ES) 2018/309 (12), (ES) 2018/1501 (13) un (ES) 2018/1914 (14), nolēma neatjaunot apstiprinājumu attiecīgi vielām hlortalonilam, hlorprofāmam, desmedifamam, dimetoātam, dikvatam, etoprofosam, fenamidonam, flurtamonam, oksasulfuronam, propinebam, pimetrozīnam and hinoksifēnam kā darbīgajām vielām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 (15), tādējādi minētās vielas ir aizliegts lietot kategorijā “pesticīds”, jo minētajā kategorijā nav citu lietojumu. Tāpēc minētās vielas būtu jāiekļauj Regulas (ES) Nr. 649/2012 I pielikuma 1. un 2. daļas ķīmisko vielu sarakstā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija ar Īstenošanas regulām (ES) 2019/677 (3), (ES) 2019/989 (4), (ES) 2019/1100 (5), (ES) 2019/1090 (6), (ES) 2018/1532 (7), (ES) 2019/344 (8), (ES) 2018/1043 (9), (ES) 2018/1917 (10), (ES) 2018/1019 (11), (ES) 2018/309 (12), (ES) 2018/1501 (13) un (ES) 2018/1914 (14), nolēma neatjaunot apstiprinājumu attiecīgi vielām hlortalonilam, hlorprofāmam, desmedifamam, dimetoātam, dikvatam, etoprofosam, fenamidonam, flurtamonam, oksasulfuronam, propinebam, pimetrozīnam and hinoksifēnam kā darbīgajām vielām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 (15), tādējādi minētās vielas ir aizliegts lietot kategorijā “pesticīds”, jo minētajā kategorijā nav citu lietojumu. Tāpēc minētās vielas būtu jāiekļauj Regulas (ES) Nr. 649/2012 I pielikuma 1. un 2. daļas ķīmisko vielu sarakstā.

| (3) | Ar Īstenošanas regulu (ES) 2018/1500 (16) Komisija nolēma neatjaunot apstiprinājumu vielai tiramam kā darbīgai vielai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, kā rezultātā minēto vielu ir aizliegts lietot apakškategorijā “augu aizsardzības līdzekļu grupas pesticīds”, kā minēts Regulā (ES) Nr. 649/2012. Tā kā tirams ir apstiprināts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (17) tikai lietošanai 9. produkta veida biocīdos, kas ietilpst Regulā (ES) Nr. 649/2012 minētajā apakškategorijā “cits pesticīds, ietverot biocīdus”, praktiski jebkāda minētās vielas lietošana kategorijā “pesticīds” ir aizliegta. Tā rezultātā tirama lietošana kategorijā “pesticīds” ir stingri ierobežota, un tādejādi minētā viela būtu jāiekļauj Regulas (ES) Nr. 649/2012 I pielikuma 1. un 2. daļas ķīmisko vielu sarakstā. |
| --- | --- |

(3)

Ar Īstenošanas regulu (ES) 2018/1500 (16) Komisija nolēma neatjaunot apstiprinājumu vielai tiramam kā darbīgai vielai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, kā rezultātā minēto vielu ir aizliegts lietot apakškategorijā “augu aizsardzības līdzekļu grupas pesticīds”, kā minēts Regulā (ES) Nr. 649/2012. Tā kā tirams ir apstiprināts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (17) tikai lietošanai 9. produkta veida biocīdos, kas ietilpst Regulā (ES) Nr. 649/2012 minētajā apakškategorijā “cits pesticīds, ietverot biocīdus”, praktiski jebkāda minētās vielas lietošana kategorijā “pesticīds” ir aizliegta. Tā rezultātā tirama lietošana kategorijā “pesticīds” ir stingri ierobežota, un tādejādi minētā viela būtu jāiekļauj Regulas (ES) Nr. 649/2012 I pielikuma 1. un 2. daļas ķīmisko vielu sarakstā.

| (4) | Ar Īstenošanas regulu (ES) 2018/1865 (18) Komisija nolēma neatjaunot apstiprinājumu vielai propikonazolam kā darbīgai vielai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, kā rezultātā minēto vielu ir aizliegts izmantot apakškategorijā “augu aizsardzības līdzekļu grupas pesticīds”. Šis aizliegums nav uzskatāms par stingru ierobežojumu vielas izmantošanai kategorijas “pesticīds” līmenī, ņemot vērā, ka propikonazols ir apstiprināts vairākiem lietojumiem apakškategorijā “cits pesticīds, ietverot biocīdus”. Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 528/2012 propikonazols ir apstiprināts lietošanai 7., 8. un 9. produkta veida biocīdos. Tāpēc propikonazols būtu jāiekļauj Regulas (ES) Nr. 649/2012 I pielikuma 1. daļas ķīmisko vielu sarakstā. |
| --- | --- |

(4)

Ar Īstenošanas regulu (ES) 2018/1865 (18) Komisija nolēma neatjaunot apstiprinājumu vielai propikonazolam kā darbīgai vielai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, kā rezultātā minēto vielu ir aizliegts izmantot apakškategorijā “augu aizsardzības līdzekļu grupas pesticīds”. Šis aizliegums nav uzskatāms par stingru ierobežojumu vielas izmantošanai kategorijas “pesticīds” līmenī, ņemot vērā, ka propikonazols ir apstiprināts vairākiem lietojumiem apakškategorijā “cits pesticīds, ietverot biocīdus”. Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 528/2012 propikonazols ir apstiprināts lietošanai 7., 8. un 9. produkta veida biocīdos. Tāpēc propikonazols būtu jāiekļauj Regulas (ES) Nr. 649/2012 I pielikuma 1. daļas ķīmisko vielu sarakstā.

| (5) | Tika iesniegts pieteikums klotianidīna un tiametoksama apstiprinājuma atjaunošanai, bet pieteikuma iesniedzēji atsauca minēto pieteikumu pēc tam, kad bija pieņemtas Īstenošanas regulas (ES) 2018/784 (19) un (ES) 2018/785 (20), ar kurām Komisija nolēma grozīt attiecīgi darbīgo vielu klotianidīna un tiametoksama apstiprināšanas nosacījumus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009. Tā kā klotianidīna un tiametoksama apstiprinājumu termiņš ir beidzies, šo vielu izmantošana apakškategorijā “augu aizsardzības līdzekļu grupas pesticīds” ir aizliegta. Minētais aizliegums nozīmē stingru ierobežojumu vielu lietošanai kategorijas “pesticīds” līmenī, tā kā praktiski jebkāda klotianidīna un tiametoksama lietošana ir aizliegta, jo klotianidīns un tiametoksams saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 528/2012 ir apstiprināti lietošanai tikai 18. produkta veida biocīdos apakškategorijā “cits pesticīds, ietverot biocīdus”. Tāpēc klotianidīns un tiametoksams būtu jāiekļauj Regulas (ES) Nr. 649/2012 I pielikuma 1. un 2. daļas ķīmisko vielu sarakstā. |
| --- | --- |

(5)

Tika iesniegts pieteikums klotianidīna un tiametoksama apstiprinājuma atjaunošanai, bet pieteikuma iesniedzēji atsauca minēto pieteikumu pēc tam, kad bija pieņemtas Īstenošanas regulas (ES) 2018/784 (19) un (ES) 2018/785 (20), ar kurām Komisija nolēma grozīt attiecīgi darbīgo vielu klotianidīna un tiametoksama apstiprināšanas nosacījumus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009. Tā kā klotianidīna un tiametoksama apstiprinājumu termiņš ir beidzies, šo vielu izmantošana apakškategorijā “augu aizsardzības līdzekļu grupas pesticīds” ir aizliegta. Minētais aizliegums nozīmē stingru ierobežojumu vielu lietošanai kategorijas “pesticīds” līmenī, tā kā praktiski jebkāda klotianidīna un tiametoksama lietošana ir aizliegta, jo klotianidīns un tiametoksams saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 528/2012 ir apstiprināti lietošanai tikai 18. produkta veida biocīdos apakškategorijā “cits pesticīds, ietverot biocīdus”. Tāpēc klotianidīns un tiametoksams būtu jāiekļauj Regulas (ES) Nr. 649/2012 I pielikuma 1. un 2. daļas ķīmisko vielu sarakstā.

| (6) | Ar Īstenošanas regulu (ES) 2018/783 (21) Komisija nolēma grozīt darbīgās vielas imidakloprīda apstiprināšanas nosacījumus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, kā rezultātā ir stingri ierobežota minētās vielas izmantošana apakškategorijā “augu aizsardzības līdzekļu grupas pesticīds”. Šis stingrais ierobežojums nenozīmē, ka ir stingri ierobežota vielas izmantošana kategorijas “pesticīds” līmenī, ņemot vērā, ka imidakloprīds ir apstiprināts vairākiem lietojumiem apakškategorijā “cits pesticīds, ietverot biocīdus”. Imidakloprīds ir apstiprināts lietošanai 18. produkta veida biocīdos saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 528/2012. Turklāt saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/82/EK (22) imidakloprīdu lieto veterinārajās zālēs. Tāpēc imidakloprīds būtu jāiekļauj Regulas (ES) Nr. 649/2012 I pielikuma 1. daļas ķīmisko vielu sarakstā. |
| --- | --- |

(6)

Ar Īstenošanas regulu (ES) 2018/783 (21) Komisija nolēma grozīt darbīgās vielas imidakloprīda apstiprināšanas nosacījumus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, kā rezultātā ir stingri ierobežota minētās vielas izmantošana apakškategorijā “augu aizsardzības līdzekļu grupas pesticīds”. Šis stingrais ierobežojums nenozīmē, ka ir stingri ierobežota vielas izmantošana kategorijas “pesticīds” līmenī, ņemot vērā, ka imidakloprīds ir apstiprināts vairākiem lietojumiem apakškategorijā “cits pesticīds, ietverot biocīdus”. Imidakloprīds ir apstiprināts lietošanai 18. produkta veida biocīdos saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 528/2012. Turklāt saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/82/EK (22) imidakloprīdu lieto veterinārajās zālēs. Tāpēc imidakloprīds būtu jāiekļauj Regulas (ES) Nr. 649/2012 I pielikuma 1. daļas ķīmisko vielu sarakstā.

| (7) | Pēc tam, kad bija iesniegts pieteikums par darbīgās vielas glufosināta apstiprinājuma atjaunošanu, Komisija ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/404 (23) nolēma pagarināt apstiprinājuma periodu darbīgajai vielai glufosinātam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009. Tā kā minētais pieteikums ir atsaukts, glufosināts vairs nav apstiprināts kā darbīgā viela saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, kā rezultātā minēto vielu ir aizliegts izmantot visiem kategorijas “pesticīds” lietojumiem, jo minētajā kategorijā nav citu lietojumu. Tāpēc minētā viela būtu jāiekļauj Regulas (ES) Nr. 649/2012 I pielikuma 1. un 2. daļas ķīmisko vielu sarakstā. |
| --- | --- |

(7)

Pēc tam, kad bija iesniegts pieteikums par darbīgās vielas glufosināta apstiprinājuma atjaunošanu, Komisija ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/404 (23) nolēma pagarināt apstiprinājuma periodu darbīgajai vielai glufosinātam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009. Tā kā minētais pieteikums ir atsaukts, glufosināts vairs nav apstiprināts kā darbīgā viela saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, kā rezultātā minēto vielu ir aizliegts izmantot visiem kategorijas “pesticīds” lietojumiem, jo minētajā kategorijā nav citu lietojumu. Tāpēc minētā viela būtu jāiekļauj Regulas (ES) Nr. 649/2012 I pielikuma 1. un 2. daļas ķīmisko vielu sarakstā.

| (8) | Roterdamas konvencijas Pušu devītajā konferencē, kas notika 2019. gada maijā, tika pieņemts lēmums minētās konvencijas III pielikumā iekļaut forātu un heksabromciklododekānu, kā rezultātā minētajām vielām atbilstīgi minētajai konvencijai tiek piemērota iepriekš norunātas piekrišanas procedūra. Tāpēc forāts būtu jāiekļauj Regulas (ES) Nr. 649/2012 I pielikuma 1. un 3. daļas ķīmisko vielu sarakstā. Heksabromciklododekāns jau ir iekļauts Regulas (ES) Nr. 649/2012 V pielikumā, un tādējādi to ir aizliegts eksportēt. Tāpēc minētā viela būtu jāiekļauj minētās regulas I pielikuma 3. daļas ķīmisko vielu sarakstā. |
| --- | --- |

(8)

Roterdamas konvencijas Pušu devītajā konferencē, kas notika 2019. gada maijā, tika pieņemts lēmums minētās konvencijas III pielikumā iekļaut forātu un heksabromciklododekānu, kā rezultātā minētajām vielām atbilstīgi minētajai konvencijai tiek piemērota iepriekš norunātas piekrišanas procedūra. Tāpēc forāts būtu jāiekļauj Regulas (ES) Nr. 649/2012 I pielikuma 1. un 3. daļas ķīmisko vielu sarakstā. Heksabromciklododekāns jau ir iekļauts Regulas (ES) Nr. 649/2012 V pielikumā, un tādējādi to ir aizliegts eksportēt. Tāpēc minētā viela būtu jāiekļauj minētās regulas I pielikuma 3. daļas ķīmisko vielu sarakstā.

| (9) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/852 (24) ir aizliegts eksportēt dzīvsudrabu, konkrētus metāliskā dzīvsudraba maisījumus ar citām vielām, konkrētus dzīvsudraba savienojumus un konkrētus dzīvsudrabu saturošus produktus. Minētie aizliegumi eksportēt būtu jāatspoguļo Regulas (ES) Nr. 649/2012 V pielikuma 2. daļā. |
| --- | --- |

(9)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/852 (24) ir aizliegts eksportēt dzīvsudrabu, konkrētus metāliskā dzīvsudraba maisījumus ar citām vielām, konkrētus dzīvsudraba savienojumus un konkrētus dzīvsudrabu saturošus produktus. Minētie aizliegumi eksportēt būtu jāatspoguļo Regulas (ES) Nr. 649/2012 V pielikuma 2. daļā.

| (10) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 649/2012. |
| --- | --- |

(10)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 649/2012.

| (11) | Ir lietderīgi noteikt samērīgu laikposmu, kurā visas ieinteresētās personas var veikt šīs regulas izpildei nepieciešamos pasākumus un kurā dalībvalstis var veikt pasākumus, kas nepieciešami regulas īstenošanai, |
| --- | --- |

(11)

Ir lietderīgi noteikt samērīgu laikposmu, kurā visas ieinteresētās personas var veikt šīs regulas izpildei nepieciešamos pasākumus un kurā dalībvalstis var veikt pasākumus, kas nepieciešami regulas īstenošanai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES) Nr. 649/2012 groza šādi:

| a) | regulas I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu; |
| --- | --- |

a)

regulas I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu;

| b) | regulas V pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu. |
| --- | --- |

b)

regulas V pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2020. gada 1. septembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 15. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 201, 27.7.2012., 60. lpp.

1

(2)  
  OV L 63, 6.3.2003., 29. lpp.

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/677 (2019. gada 29. aprīlis) par darbīgās vielas hlortalonila apstiprinājuma neatjaunošanu, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, un par grozījumiem Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011 (OV L 114, 30.4.2019., 15. lpp.).

3

(4)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/989 (2019. gada 17. jūnijs) par darbīgās vielas hlorprofāma apstiprinājuma neatjaunošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un ar ko groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (OV L 160, 18.6.2019., 11. lpp.).

4

(5)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1100 (2019. gada 27. jūnijs) par darbīgās vielas desmedifama apstiprinājuma neatjaunošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un ar ko groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (OV L 175, 28.6.2019., 17. lpp.).

5

(6)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1090 (2019. gada 26. jūnijs) par darbīgās vielas dimetoāta apstiprinājuma neatjaunošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un ar ko groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (OV L 173, 27.6.2019., 39. lpp.).

6

(7)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1532 (2018. gada 12. oktobris) par darbīgās vielas dikvata apstiprinājuma neatjaunošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un ar ko groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (OV L 257, 15.10.2018., 10. lpp.).

7

(8)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/344 (2019. gada 28. februāris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū neatjauno apstiprinājumu darbīgajai vielai etoprofosam un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (OV L 62, 1.3.2019., 7. lpp.).

8

(9)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1043 (2018. gada 24. jūlijs), kas attiecas uz darbīgās vielas fenamidona apstiprinājuma neatjaunošanu, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, un ar ko groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (OV L 188, 25.7.2018., 9. lpp.).

9

(10)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1917 (2018. gada 6. decembris) par darbīgās vielas flurtamona apstiprinājuma neatjaunošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un ar ko groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (OV L 311, 7.12.2018., 27. lpp.).

10

(11)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1019 (2018. gada 18. jūlijs) par darbīgās vielas oksasulfurona apstiprinājuma neatjaunošanu, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, un par grozījumiem Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011 (OV L 183, 19.7.2018., 14. lpp.).

11

(12)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/309 (2018. gada 1. marts) par darbīgās vielas propineba apstiprinājuma neatjaunošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un ar ko groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (OV L 60, 2.3.2018., 16. lpp.).

12

(13)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1501 (2018. gada 9. oktobris) par darbīgās vielas pimetrozīna apstiprinājuma neatjaunošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un ar ko groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (OV L 254, 10.10.2018., 4. lpp.).

13

(14)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1914 (2018. gada 6. decembris) par darbīgās vielas hinoksifēna apstiprinājuma neatjaunošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un ar ko groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (OV L 311, 7.12.2018., 17. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1107/2009 (2009. gada 21. oktobris) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.).

15

(16)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1500 (2018. gada 9. oktobris) par darbīgās vielas tirama apstiprinājuma neatjaunošanu un tādu sēklu izmantošanas un tirdzniecības aizliegšanu, kuras apstrādātas ar augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur tiramu, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un ar ko groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (OV L 254, 10.10.2018., 1. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 528/2012 (2012. gada 22. maijs) par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.).

17

(18)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1865 (2018. gada 28. novembris) par darbīgās vielas propikonazola apstiprinājuma neatjaunošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un ar ko groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (OV L 304, 29.11.2018., 6. lpp.).

18

(19)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/784 (2018. gada 29. maijs), ar ko attiecībā uz darbīgās vielas klotianidīna apstiprināšanas nosacījumiem groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (OV L 132, 30.5.2018., 35. lpp.).

19

(20)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/785 (2018. gada 29. maijs), ar ko attiecībā uz darbīgās vielas tiametoksama apstiprināšanas nosacījumiem groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (OV L 132, 30.5.2018., 40. lpp.).

20

(21)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/783 (2018. gada 29. maijs), ar ko attiecībā uz darbīgās vielas imidakloprīda apstiprināšanas nosacījumiem groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (OV L 132, 30.5.2018., 31. lpp.).

21

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/82/EK (2001. gada 6. novembris) par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz veterinārajām zālēm (OV L 311, 28.11.2001., 1. lpp.).

22

(23)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/404 (2015. gada 11. marts), ar ko attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām beflubutamīdam, kaptānam, dimetoātam, dimetomorfam, etoprofosam, fipronilam, folpetam, formetanātam, glufosinātam, metiokarbam, metribuzīnam, fosmetam, pirimifosmetilam un propamokarbam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (OV L 67, 12.3.2015., 6. lpp.).

23

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/852 (2017. gada 17. maijs) par dzīvsudrabu un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1102/2008 (OV L 137, 24.5.2017., 1. lpp.).

24

---

I PIELIKUMS

Regulas (ES) Nr. 649/2012 I pielikumu groza šādi:

| 1) | pielikuma 1. daļā tabulā iekļauj šādus ierakstus:











  Ķīmiskā viela | CAS Nr. | Einecs numurs | KN kods (***) | Apakškategorija (*) | Lietojuma ierobežojums (**) | Valstis, uz kurām paziņošana neattiecas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “Hlortalonils (+) | 1897-45-6 | 217-588-1 | ex 2926 90 70 | p(1) | b | |
| Hlorprofāms (+) | 101-21-3 | 202-925-7 | ex 2924 29 70 | p(1) | b | |
| Klotianidīns (+) | 210880-92-5 | nepiemēro | ex 2934 10 00 | p(1) | b | |
| Desmedifāms (+) | 13684-56-5 | 237-198-5 | ex 2924 29 70 | p(1) | b | |
| Dimetoāts (+) | 60-51-5 | 200-480-3 | ex 2930 90 98 | p(1) | b | |
| Dikvats, tostarp
  dikvata dibromīds (+) | 2764-72-9
  85-00-7 | 220-433-0
  201-579-4 | ex 2933 99 80 | p(1) | b | |
| Etoprofoss (+) | 13194-48-4 | 236-152-1 | ex 2930 90 98 | p(1) | b | |
| Fenamidons (+) | 161326-34-7 | nepiemēro | ex 2933 29 90 | p(1) | b | |
| Flurtamons (+) | 96525-23-4 | nepiemēro | ex 2932 19 00 | p(1) | b | |
| Glufosināts, tostarp glufozinātamonijs (+) | 51276-47-2
  77182-82-2 | 257-102-5
  278-636-6 | ex 2931 39 90 | p(1) | b | |
| Imidakloprīds | 138261-41-3 | nepiemēro | ex 2933 39 99 | p(1) | sr | |
| Oksasulfurons (+) | 144651-06-9 | nepiemēro | ex 2935 90 90 | p(1) | b | |
| Forāts (#) | 298-02-2 | 206-052-2 | ex 2930 90 98 | p(1) | b | |
| Propikonazols | 60207-90-1 | 262-104-4 | ex 2934 99 90 | p(1) | b | |
| Propinebs (+) | 12071-83-9
  9016-72-2 | 235-134-0 | ex 2930 20 00 | p(1) | b | |
| Pimetrozīns (+) | 123312-89-0 | nepiemēro | ex 2933 69 80 | p(1) | b | |
| Hinoksifēns (+) | 124495-18-7 | nepiemēro | ex 2933 49 90 | p(1) | b | |
| Tiametoksams (+) | 153719-23-4 | nepiemēro | ex 2934 10 00 | p(1) | b | |
| Tirams (+) | 137-26-8 | 205-286-2 | ex 2930 30 00 | p(1)- p(2) | b-sr”; | |

1)

pielikuma 1. daļā tabulā iekļauj šādus ierakstus:

Ķīmiskā viela

CAS Nr.

Einecs numurs

KN kods (***)

Apakškategorija (*)

Lietojuma ierobežojums (**)

Valstis, uz kurām paziņošana neattiecas

“Hlortalonils (+)

1897-45-6

217-588-1

ex 2926 90 70

p(1)

b

Hlorprofāms (+)

101-21-3

202-925-7

ex 2924 29 70

p(1)

b

Klotianidīns (+)

210880-92-5

nepiemēro

ex 2934 10 00

p(1)

b

Desmedifāms (+)

13684-56-5

237-198-5

ex 2924 29 70

p(1)

b

Dimetoāts (+)

60-51-5

200-480-3

ex 2930 90 98

p(1)

b

Dikvats, tostarp

dikvata dibromīds (+)

2764-72-9

85-00-7

220-433-0

201-579-4

ex 2933 99 80

p(1)

b

Etoprofoss (+)

13194-48-4

236-152-1

ex 2930 90 98

p(1)

b

Fenamidons (+)

161326-34-7

nepiemēro

ex 2933 29 90

p(1)

b

Flurtamons (+)

96525-23-4

nepiemēro

ex 2932 19 00

p(1)

b

Glufosināts, tostarp glufozinātamonijs (+)

51276-47-2

77182-82-2

257-102-5

278-636-6

ex 2931 39 90

p(1)

b

Imidakloprīds

138261-41-3

nepiemēro

ex 2933 39 99

p(1)

sr

Oksasulfurons (+)

144651-06-9

nepiemēro

ex 2935 90 90

p(1)

b

Forāts (#)

298-02-2

206-052-2

ex 2930 90 98

p(1)

b

Propikonazols

60207-90-1

262-104-4

ex 2934 99 90

p(1)

b

Propinebs (+)

12071-83-9

9016-72-2

235-134-0

ex 2930 20 00

p(1)

b

Pimetrozīns (+)

123312-89-0

nepiemēro

ex 2933 69 80

p(1)

b

Hinoksifēns (+)

124495-18-7

nepiemēro

ex 2933 49 90

p(1)

b

Tiametoksams (+)

153719-23-4

nepiemēro

ex 2934 10 00

p(1)

b

Tirams (+)

137-26-8

205-286-2

ex 2930 30 00

p(1)- p(2)

b-sr”;

| 2) | pielikuma 2. daļā tabulā iekļauj šādus ierakstus:










  Ķīmiskā viela | CAS Nr. | Einecs numurs | KN kods (***) | Kategorija (*) | Lietojuma ierobežojums (**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “Hlortalonils | 1897-45-6 | 217-588-1 | ex 2926 90 70 | p | b |
| Hlorprofāms | 101-21-3 | 202-925-7 | ex 2924 29 70 | p | b |
| Klotianidīns | 210880-92-5 | nepiemēro | ex 2934 10 00 | p | sr |
| Desmedifāms | 13684-56-5 | 237-198-5 | ex 2924 29 70 | p | b |
| Dimetoāts | 60-51-5 | 200-480-3 | ex 2930 90 98 | p | b |
| Dikvats, tostarp
  dikvata dibromīds | 2764-72-9
  85-00-7 | 220-433-0
  201-579-4 | ex 2933 99 80 | p | b |
| Etoprofoss | 13194-48-4 | 236-152-1 | ex 2930 90 98 | p | b |
| Fenamidons | 161326-34-7 | nepiemēro | ex 2933 29 90 | p | b |
| Flurtamons | 96525-23-4 | nepiemēro | ex 2932 19 00 | p | b |
| Glufosināts, tostarp glufozinātamonijs | 51276-47-2
  77182-82-2 | 257-102-5
  278-636-6 | ex 2931 39 90 | p | b |
| Oksasulfurons | 144651-06-9 | nepiemēro | ex 2935 90 90 | p | b |
| Propinebs | 12071-83-9
  9016-72-2 | 235-134-0 | ex 2930 20 00 | p | b |
| Pimetrozīns | 123312-89-0 | nepiemēro | ex 2933 69 80 | p | b |
| Hinoksifēns | 124495-18-7 | nepiemēro | ex 2933 49 90 | p | b |
| Tiametoksams | 153719-23-4 | nepiemēro | ex 2934 10 00 | p | sr |
| Tirams | 137-26-8 | 205-286-2 | ex 2930 30 00 | p | sr”; |

2)

pielikuma 2. daļā tabulā iekļauj šādus ierakstus:

Ķīmiskā viela

CAS Nr.

Einecs numurs

KN kods (***)

Kategorija (*)

Lietojuma ierobežojums (**)

“Hlortalonils

1897-45-6

217-588-1

ex 2926 90 70

p

b

Hlorprofāms

101-21-3

202-925-7

ex 2924 29 70

p

b

Klotianidīns

210880-92-5

nepiemēro

ex 2934 10 00

p

sr

Desmedifāms

13684-56-5

237-198-5

ex 2924 29 70

p

b

Dimetoāts

60-51-5

200-480-3

ex 2930 90 98

p

b

Dikvats, tostarp

dikvata dibromīds

2764-72-9

85-00-7

220-433-0

201-579-4

ex 2933 99 80

p

b

Etoprofoss

13194-48-4

236-152-1

ex 2930 90 98

p

b

Fenamidons

161326-34-7

nepiemēro

ex 2933 29 90

p

b

Flurtamons

96525-23-4

nepiemēro

ex 2932 19 00

p

b

Glufosināts, tostarp glufozinātamonijs

51276-47-2

77182-82-2

257-102-5

278-636-6

ex 2931 39 90

p

b

Oksasulfurons

144651-06-9

nepiemēro

ex 2935 90 90

p

b

Propinebs

12071-83-9

9016-72-2

235-134-0

ex 2930 20 00

p

b

Pimetrozīns

123312-89-0

nepiemēro

ex 2933 69 80

p

b

Hinoksifēns

124495-18-7

nepiemēro

ex 2933 49 90

p

b

Tiametoksams

153719-23-4

nepiemēro

ex 2934 10 00

p

sr

Tirams

137-26-8

205-286-2

ex 2930 30 00

p

sr”;

| 3) | pielikuma 3. daļā tabulā iekļauj šādus ierakstus:









  Ķīmiskā viela | Attiecīgais CAS numurs | HS kods
  Viela tīrā veidā (**) | HS kods
  Maisījumi, kuru sastāvā ir viela (**) | Kategorija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “Heksabromciklododekāns | 25637-99-4,
  3194-55-6,
  134237-50-6,
  134237-51-7,
  134237-52-8
  un citi | 2903.89 | | rūpniecisks |
| Forāts | 298-02-2 | 2930.90 | 3808.50 | pesticīds” |

3)

pielikuma 3. daļā tabulā iekļauj šādus ierakstus:

Ķīmiskā viela

Attiecīgais CAS numurs

HS kods

Viela tīrā veidā (**)

HS kods

Maisījumi, kuru sastāvā ir viela (**)

Kategorija

“Heksabromciklododekāns

25637-99-4,

3194-55-6,

134237-50-6,

134237-51-7,

134237-52-8

un citi

2903.89

rūpniecisks

Forāts

298-02-2

2930.90

3808.50

pesticīds”

---

II PIELIKUMS

Regulas (ES) Nr. 649/2012 V pielikuma 2. daļā tabulu groza šādi:

| 1) | pielikuma 3. ierakstā pievieno šādu tekstu:






  Ķīmiskā viela vai izstrādājums, kuru aizliegts eksportēt | Attiecīgā gadījumā – papildu dati (piemēram, ķīmiskās vielas nosaukums, EK numurs, CAS numurs u. c.) |
| --- | --- | --- |
| “– | Dzīvsudraba (II) sulfāts (HgSO4); |

1)

pielikuma 3. ierakstā pievieno šādu tekstu:

Ķīmiskā viela vai izstrādājums, kuru aizliegts eksportēt

Attiecīgā gadījumā – papildu dati (piemēram, ķīmiskās vielas nosaukums, EK numurs, CAS numurs u. c.)

“–

Dzīvsudraba (II) sulfāts (HgSO4);

| – | Dzīvsudraba (II) nitrāts (Hg(NO3)2). |
| --- | --- |

–

Dzīvsudraba (II) nitrāts (Hg(NO3)2).

CAS Nr. 7783-35-9, 10045-94-0

EK Nr 231-992-5, 233-152-3”;

| 2) | pievieno šādus ierakstus:







  Nr. | Ķīmiskā viela vai izstrādājums, kuru aizliegts eksportēt | Attiecīgā gadījumā – papildu dati (piemēram, ķīmiskās vielas nosaukums, EK numurs, CAS numurs u. c.) |
| --- | --- | --- | --- |
| “5. | Vispārējai apgaismei paredzētas kompaktās fluorescences spuldzes (CFL):






  a) | CFL.i, kuru jauda ir ≤ 30 W un dzīvsudraba saturs pārsniedz 2,5 mg uz vienu spuldzes degli; |

2)

pievieno šādus ierakstus:

Nr.

Ķīmiskā viela vai izstrādājums, kuru aizliegts eksportēt

Attiecīgā gadījumā – papildu dati (piemēram, ķīmiskās vielas nosaukums, EK numurs, CAS numurs u. c.)

“5.

Vispārējai apgaismei paredzētas kompaktās fluorescences spuldzes (CFL):

a)

CFL.i, kuru jauda ir ≤ 30 W un dzīvsudraba saturs pārsniedz 2,5 mg uz vienu spuldzes degli;

| b) | CFL.ni, kuru jauda ir ≤ 30 W un dzīvsudraba saturs pārsniedz 3,5 mg uz vienu spuldzes degli. |
| --- | --- |

b)

CFL.ni, kuru jauda ir ≤ 30 W un dzīvsudraba saturs pārsniedz 3,5 mg uz vienu spuldzes degli.

6.

Šādas lineārās fluorescences spuldzes vispārējai apgaismei:

| a) | trīsjoslu luminofora: < 60 W, ar dzīvsudraba saturu virs 5 mg uz vienu spuldzi; |
| --- | --- |

a)

trīsjoslu luminofora: < 60 W, ar dzīvsudraba saturu virs 5 mg uz vienu spuldzi;

| b) | halofosfātu luminofora: ≤ 40 W, ar dzīvsudraba saturu virs 10 mg uz vienu spuldzi. |
| --- | --- |

b)

halofosfātu luminofora: ≤ 40 W, ar dzīvsudraba saturu virs 10 mg uz vienu spuldzi.

7.

Augstspiediena dzīvsudraba tvaiku spuldzes vispārējai apgaismei.

8.

Šādas dzīvsudrabu saturošas aukstā katoda fluorescences spuldzes un ārējā elektroda fluorescences spuldzes elektroniskajiem displejiem:

| a) | neliela garuma (≤ 500 mm), ar dzīvsudraba saturu virs 3,5 mg uz vienu spuldzi; |
| --- | --- |

a)

neliela garuma (≤ 500 mm), ar dzīvsudraba saturu virs 3,5 mg uz vienu spuldzi;

| b) | vidējs garuma (> 500 mm un ≤ 1 500 mm), dzīvsudraba saturs pārsniedz 5 mg uz vienu spuldzi; |
| --- | --- |

b)

vidējs garuma (> 500 mm un ≤ 1 500 mm), dzīvsudraba saturs pārsniedz 5 mg uz vienu spuldzi;

| c) | liela garuma (> 1 500 mm), ar dzīvsudraba saturu virs 13 mg uz vienu spuldzi.” |
| --- | --- |

c)

liela garuma (> 1 500 mm), ar dzīvsudraba saturu virs 13 mg uz vienu spuldzi.”

---

| 21.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 234/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 234/8

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2020/1069

(2020. gada 19. jūnijs),

ar kuru groza Deleģēto regulu (ES) Nr. 877/2013, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 473/2013 par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 473/2013 (2013. gada 21. maijs) par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (1) un jo īpaši tās 10. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Eiropas Stabilitātes mehānisma valdes 2020. gada 15. maija paziņojumu dalībvalstis, kuru naudas vienība ir euro, var saņemt finansiālu palīdzību – pandēmijas krīzes atbalstu, kura pamatā ir Eiropas Stabilitātes mehānisma kredītlīnija ar pastiprinātiem nosacījumiem, kas pielāgota Covid-19 pandēmijas īpašajai situācijai. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Eiropas Stabilitātes mehānisma valdes 2020. gada 15. maija paziņojumu dalībvalstis, kuru naudas vienība ir euro, var saņemt finansiālu palīdzību – pandēmijas krīzes atbalstu, kura pamatā ir Eiropas Stabilitātes mehānisma kredītlīnija ar pastiprinātiem nosacījumiem, kas pielāgota Covid-19 pandēmijas īpašajai situācijai.

| (2) | Proti, dalībvalstīm, kas izmanto pandēmijas krīzes atbalstu, nav jāīsteno jauni politikas pasākumi. Vienīgā prasība ir izmantot kredītlīniju tādu tiešu un netiešu veselības aprūpes, ārstēšanas un profilakses izmaksu finansēšanai, kas saistītas ar Covid-19 pandēmiju. |
| --- | --- |

(2)

Proti, dalībvalstīm, kas izmanto pandēmijas krīzes atbalstu, nav jāīsteno jauni politikas pasākumi. Vienīgā prasība ir izmantot kredītlīniju tādu tiešu un netiešu veselības aprūpes, ārstēšanas un profilakses izmaksu finansēšanai, kas saistītas ar Covid-19 pandēmiju.

| (3) | Atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 472/2013 (2) 2. panta 3. un 4. punktam dalībvalstij, kas izmanto pandēmijas krīzes atbalstu, ir jāpiemēro pastiprināta uzraudzība. |
| --- | --- |

(3)

Atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 472/2013 (2) 2. panta 3. un 4. punktam dalībvalstij, kas izmanto pandēmijas krīzes atbalstu, ir jāpiemēro pastiprināta uzraudzība.

| (4) | Saskaņā ar minētās regulas 3. panta 2. punktu ir jāpiemēro ziņošanas prasības, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 473/2013 10. pantā un sīkāk izklāstītas Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 877/2013 (3). |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar minētās regulas 3. panta 2. punktu ir jāpiemēro ziņošanas prasības, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 473/2013 10. pantā un sīkāk izklāstītas Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 877/2013 (3).

| (5) | Regulā (ES) Nr. 472/2013 noteikts, ka ekonomikas un budžeta uzraudzības intensitātei vajadzētu būt atbilstošai un samērīgai attiecībā pret pieredzēto finanšu grūtību pakāpi, un tajā būtu pienācīgi jāņem vērā saņemtās finansiālās palīdzības raksturs. |
| --- | --- |

(5)

Regulā (ES) Nr. 472/2013 noteikts, ka ekonomikas un budžeta uzraudzības intensitātei vajadzētu būt atbilstošai un samērīgai attiecībā pret pieredzēto finanšu grūtību pakāpi, un tajā būtu pienācīgi jāņem vērā saņemtās finansiālās palīdzības raksturs.

| (6) | Tādēļ Deleģētajā regula (ES) Nr. 877/2013 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ Deleģētajā regula (ES) Nr. 877/2013 būtu attiecīgi jāgroza.

| (7) | Ņemot vērā pandēmijas krīzes atbalsta ļoti specifisko un ierobežoto darbības jomu, ir lietderīgi noteikt šajā gadījumā piemērojamās ziņošanas prasības. Situācijās, kad dalībvalstij piemēro pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru saskaņā ar LESD 126. pantu vai kad dalībvalstij piemēro pastiprinātu uzraudzību tādu iemeslu dēļ, kas nav saistīti ar pandēmijas krīzes atbalsta izmantošanu, ziņošanas struktūra nebūtu jāietekmē, |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā pandēmijas krīzes atbalsta ļoti specifisko un ierobežoto darbības jomu, ir lietderīgi noteikt šajā gadījumā piemērojamās ziņošanas prasības. Situācijās, kad dalībvalstij piemēro pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru saskaņā ar LESD 126. pantu vai kad dalībvalstij piemēro pastiprinātu uzraudzību tādu iemeslu dēļ, kas nav saistīti ar pandēmijas krīzes atbalsta izmantošanu, ziņošanas struktūra nebūtu jāietekmē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Deleģēto regulu (ES) Nr. 877/2013 groza šādi:

| 1) | regulas 1. pantu aizstāj ar šādu:

  “1. pants
  Priekšmets
  Šajā regulā ir noteiktas specifikācijas attiecībā uz to ziņojumu saturu, kas dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, ir jāiesniedz saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 473/2013 10. panta 3. punktu.”; |
| --- | --- |

1)

regulas 1. pantu aizstāj ar šādu:

“1. pants

Priekšmets

Šajā regulā ir noteiktas specifikācijas attiecībā uz to ziņojumu saturu, kas dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, ir jāiesniedz saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 473/2013 10. panta 3. punktu.”;

| 2) | regulā iekļauj šādu jaunu 2.a pantu:

  “2.a pants
  To dalībvalstu ziņojumu struktūra un saturs, kurām piemēro pastiprinātu uzraudzību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 472/2013 2. panta 3. un 4. punktu tāpēc, ka tās izmanto Eiropas Stabilitātes mehānisma pandēmijas krīzes atbalstu

  1.   Ja dalībvalstij piemēro pastiprinātu uzraudzību tikai tāpēc, ka tā izmanto Eiropas Stabilitātes mehānisma pandēmijas krīzes atbalstu, gada ziņošanas prasība saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 473/2013 10. pantu attiecas uz pandēmijas krīzes atbalsta līdzekļu izmantošanu ar Covid-19 pandēmiju saistīto tiešo un netiešo veselības aprūpes, ārstēšanas un profilakses izmaksu segšanai.


  2.   Ziņojumos iekļauj tabulu, kas norādīta II pielikumā.”; |
| --- | --- |

2)

regulā iekļauj šādu jaunu 2.a pantu:

“2.a pants

To dalībvalstu ziņojumu struktūra un saturs, kurām piemēro pastiprinātu uzraudzību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 472/2013 2. panta 3. un 4. punktu tāpēc, ka tās izmanto Eiropas Stabilitātes mehānisma pandēmijas krīzes atbalstu

1.   Ja dalībvalstij piemēro pastiprinātu uzraudzību tikai tāpēc, ka tā izmanto Eiropas Stabilitātes mehānisma pandēmijas krīzes atbalstu, gada ziņošanas prasība saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 473/2013 10. pantu attiecas uz pandēmijas krīzes atbalsta līdzekļu izmantošanu ar Covid-19 pandēmiju saistīto tiešo un netiešo veselības aprūpes, ārstēšanas un profilakses izmaksu segšanai.

2.   Ziņojumos iekļauj tabulu, kas norādīta II pielikumā.”;

| 3) | pielikuma nosaukumu aizstāj ar šādu:

  “I PIELIKUMS”; |
| --- | --- |

3)

pielikuma nosaukumu aizstāj ar šādu:

“I PIELIKUMS”;

| 4) | pievieno šādu jaunu II pielikumu:


  “II PIELIKUMS

  Ik ceturksni nosūtāmā tabula


  Izmaksas saistībā ar Covid-19 pandēmiju | 2020. gads | 2021. gads
   (*1) | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Miljonos EUR


  Faktisko datu laikrindas, kas beidzas attiecīgā iesniedzamā ziņojuma ceturksnī | 1. cet. | 2. cet. | 3. cet. | 4. cet. | 1. cet. | 2. cet. | 3. cet. | 4. cet. |
| Veselības aprūpes, ārstēšanas un profilakses izmaksas, kas tieši saistītas ar Covid-19 pandēmiju | | | | | | | | |
| [Postenis] | | | | | | | | |
| [Pēc vajadzības – papildu posteņi]  (*2) | | | | | | | | |
| Daļa no kopējiem valsts veselības aprūpes izdevumiem, kas saskaņā ar aplēsēm ir tieši vai netieši saistīti ar Covid-19 ietekmi uz veselības aprūpes sistēmu
   (*3) | | | | | | | | |
| [Postenis] | | | | | | | | |
| [Pēc vajadzības – papildu posteņi]  (*2) | | | | | | | | |
| Citas netiešās veselības aprūpes, ārstēšanas un profilakses izmaksas, kas saistītas ar Covid-19 krīzi | | | | | | | | |
| [Postenis] | | | | | | | | |
| [Pēc vajadzības – papildu posteņi]  (*2) | | | | | | | | |

4)

pievieno šādu jaunu II pielikumu:

“II PIELIKUMS

Ik ceturksni nosūtāmā tabula

Izmaksas saistībā ar Covid-19 pandēmiju

2020. gads

2021. gads
   (*1)

Miljonos EUR

Faktisko datu laikrindas, kas beidzas attiecīgā iesniedzamā ziņojuma ceturksnī

1. cet.

2. cet.

3. cet.

4. cet.

1. cet.

2. cet.

3. cet.

4. cet.

Veselības aprūpes, ārstēšanas un profilakses izmaksas, kas tieši saistītas ar Covid-19 pandēmiju

[Postenis]

[Pēc vajadzības – papildu posteņi]  (*2)

Daļa no kopējiem valsts veselības aprūpes izdevumiem, kas saskaņā ar aplēsēm ir tieši vai netieši saistīti ar Covid-19 ietekmi uz veselības aprūpes sistēmu
   (*3)

[Postenis]

[Pēc vajadzības – papildu posteņi]  (*2)

Citas netiešās veselības aprūpes, ārstēšanas un profilakses izmaksas, kas saistītas ar Covid-19 krīzi

[Postenis]

[Pēc vajadzības – papildu posteņi]  (*2)

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

Briselē, 2020. gada 19. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 472/2013 (2013. gada 21. maijs) par to eurozonas dalībvalstu ekonomiskās un budžeta uzraudzības pastiprināšanu, kurās ir vai kurām draud nopietnas finanšu stabilitātes grūtības (OV L 140, 27.5.2013., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 877/2013 (2013. gada 27. jūnijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 473/2013 par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (OV L 244, 13.9.2013., 23. lpp.).

3

(*1)  Pieejamības perioda vai pandēmijas krīzes atbalsta iespējamās izmaksas pēdējais gads (atkarībā no tā, kas iestājas agrāk) ir arī pēdējais ziņojumu iesniegšanas gads, izņemot gadījumus, kad dalībvalsts vēl nav izmantojusi visus piešķirtos līdzekļus.

*1

(*2)  Posteņi un (pēc vajadzības) apakšposteņi, kam pievienoti attiecīgi paskaidrojumi, lai Komisija varētu veikt jēgpilnu novērtējumu.

*2

(*3)  Šie izdevumi citstarp var ietvert izdevumus par slimnīcām; ārstēšanu un rehabilitācijas aprūpi, ambulatoro ārstēšanu un rehabilitācijas aprūpi, diagnostiku, zālēm, profilaktisko aprūpi, veselības aprūpes iestādēm un ar veselību saistīto ilgtermiņa aprūpi.

*3

---

| 21.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 234/11 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 234/11

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/1070

(2020. gada 20. jūlijs)

par tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu raksturlielumu precizēšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2018/1972 par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi 57. panta 2. punktu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/1972 (2018. gada 11. decembris) par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi (1), jo īpaši tās 57. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā (ES) 2018/1972 atzīts, ka tuvas darbības bezvadu piekļuves punktiem var būt pozitīva ietekme uz radiofrekvenču spektra izmantošanu un bezvadu sakaru attīstību Savienībā, tāpēc šādu piekļuves punktu izvēršana būtu jāveicina, izmantojot bezatļauju izvēršanas režīmu. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā (ES) 2018/1972 atzīts, ka tuvas darbības bezvadu piekļuves punktiem var būt pozitīva ietekme uz radiofrekvenču spektra izmantošanu un bezvadu sakaru attīstību Savienībā, tāpēc šādu piekļuves punktu izvēršana būtu jāveicina, izmantojot bezatļauju izvēršanas režīmu.

| (2) | Tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu veido dažādi tā darbībai nepieciešami elementi, piemēram, signālu apstrādes bloks, radiofrekvenču bloks, antenas sistēma, kabeļsavienojumi un korpuss. Dažos gadījumos antenas sistēmu vai tās daļas var uzstādīt atsevišķi no citiem tuvas darbības bezvadu piekļuves punkta elementiem un savienot ar tiem ar vienu vai vairākiem specializētiem kabeļiem. Šādu pieeju izmanto dalītām antenas sistēmām vai dalītai radiosistēmai, ko izmanto viens vai vairāki operatori. Tuvas darbības bezvadu piekļuves punkts var būt projektēts divu vai vairāku radiofrekvenču spektra lietotāju apkalpošanai. |
| --- | --- |

(2)

Tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu veido dažādi tā darbībai nepieciešami elementi, piemēram, signālu apstrādes bloks, radiofrekvenču bloks, antenas sistēma, kabeļsavienojumi un korpuss. Dažos gadījumos antenas sistēmu vai tās daļas var uzstādīt atsevišķi no citiem tuvas darbības bezvadu piekļuves punkta elementiem un savienot ar tiem ar vienu vai vairākiem specializētiem kabeļiem. Šādu pieeju izmanto dalītām antenas sistēmām vai dalītai radiosistēmai, ko izmanto viens vai vairāki operatori. Tuvas darbības bezvadu piekļuves punkts var būt projektēts divu vai vairāku radiofrekvenču spektra lietotāju apkalpošanai.

| (3) | Lai nodrošinātu sabiedrības atbalstu un ilgtspējīgu izvēršanu, tuvas darbības bezvadu piekļuves punktiem, uz kuriem attiecas Direktīvas (ES) 2018/1972 57. panta 1. punkta otrā daļa, vajadzētu būt minimālai vizuālai ietekmei. Tāpēc tiem vajadzētu būt vai nu plašai sabiedrībai neredzamiem, vai uzmontētiem uz balsta konstrukcijām vizuāli neuzkrītošā veidā. To darbībai būtu arī jānodrošina augsts sabiedrības veselības aizsardzības līmenis, kā noteikts Padomes Ieteikumā 1999/519/EK (2). |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu sabiedrības atbalstu un ilgtspējīgu izvēršanu, tuvas darbības bezvadu piekļuves punktiem, uz kuriem attiecas Direktīvas (ES) 2018/1972 57. panta 1. punkta otrā daļa, vajadzētu būt minimālai vizuālai ietekmei. Tāpēc tiem vajadzētu būt vai nu plašai sabiedrībai neredzamiem, vai uzmontētiem uz balsta konstrukcijām vizuāli neuzkrītošā veidā. To darbībai būtu arī jānodrošina augsts sabiedrības veselības aizsardzības līmenis, kā noteikts Padomes Ieteikumā 1999/519/EK (2).

| (4) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/53/ES (3) noteikts, ka radioiekārtām, tajā skaitā tuvas darbības bezvadu piekļuves punktiem, jābūt konstruētām tā, lai nodrošinātu cilvēku veselības un drošības aizsardzību. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/53/ES (3) noteikts, ka radioiekārtām, tajā skaitā tuvas darbības bezvadu piekļuves punktiem, jābūt konstruētām tā, lai nodrošinātu cilvēku veselības un drošības aizsardzību.

| (5) | Tāpēc būtu jādefinē to tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu fiziskie un tehniskie raksturlielumi, uz kuriem attiecas Direktīvas (ES) 2018/1972 57. panta 1. punkta otrā daļa, nosakot šādu piekļuves punktu maksimālo tilpumu, masas ierobežojumus un maksimālo izstarošanas jaudu. Maksimālajam tilpumam kā kritērijam tuvas darbības bezvadu piekļuves punkta vizuālās ietekmes ierobežošanai būtu jānodrošina konstrukcijas elastība un pielāgojamība balsta konstrukcijas fiziskajiem un tehniskajiem raksturlielumiem. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc būtu jādefinē to tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu fiziskie un tehniskie raksturlielumi, uz kuriem attiecas Direktīvas (ES) 2018/1972 57. panta 1. punkta otrā daļa, nosakot šādu piekļuves punktu maksimālo tilpumu, masas ierobežojumus un maksimālo izstarošanas jaudu. Maksimālajam tilpumam kā kritērijam tuvas darbības bezvadu piekļuves punkta vizuālās ietekmes ierobežošanai būtu jānodrošina konstrukcijas elastība un pielāgojamība balsta konstrukcijas fiziskajiem un tehniskajiem raksturlielumiem.

| (6) | Komisijas pasūtītais pētījums “Atvieglotais tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu (SAWAP) izvietošanas režīms” (4) apstiprina, ka 30 litru tilpumam vajadzētu būt pietiekamam tuvas darbības bezvadu piekļuves punkta galveno elementu ietveršanai, vienlaikus nodrošinot, ka tas ir vizuāli neuzkrītošs. Šis maksimālais tilpuma ierobežojums būtu jāpiemēro, izvēršot tādus tuvas darbības bezvadu piekļuves punktus, kas apkalpo vienu vai vairākus radiofrekvenču spektra lietotājus, kā arī, izvēršot vairākus tādus tuvas darbības bezvadu piekļuves punktus, kuri visi atrodas uz viena infrastruktūras objekta ar nelielu virsmu, piemēram, apgaismes staba, luksofora, informācijas stenda vai autobusu pieturas, kurš fizisko izmēru un/vai biežās sastopamības dēļ konkrētajā vietā var radīt vizuālu traucēkli. |
| --- | --- |

(6)

Komisijas pasūtītais pētījums “Atvieglotais tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu (SAWAP) izvietošanas režīms” (4) apstiprina, ka 30 litru tilpumam vajadzētu būt pietiekamam tuvas darbības bezvadu piekļuves punkta galveno elementu ietveršanai, vienlaikus nodrošinot, ka tas ir vizuāli neuzkrītošs. Šis maksimālais tilpuma ierobežojums būtu jāpiemēro, izvēršot tādus tuvas darbības bezvadu piekļuves punktus, kas apkalpo vienu vai vairākus radiofrekvenču spektra lietotājus, kā arī, izvēršot vairākus tādus tuvas darbības bezvadu piekļuves punktus, kuri visi atrodas uz viena infrastruktūras objekta ar nelielu virsmu, piemēram, apgaismes staba, luksofora, informācijas stenda vai autobusu pieturas, kurš fizisko izmēru un/vai biežās sastopamības dēļ konkrētajā vietā var radīt vizuālu traucēkli.

| (7) | Tuvas darbības bezvadu piekļuves punktiem būtu jāatbilst Eiropas standartam EN 62232: 2017 (5)“Radiofrekvences lauka intensitātes, jaudas blīvuma un īpatnējā absorbcijas ātruma (SAR) noteikšana radiosakaru bāzes staciju tuvumā, lai novērtētu iedarbību uz cilvēkiem”. Šajā standartā ir noteikta bāzes staciju uzstādīšanas metodika atkarībā no to izstarojumu jaudas, ko ņem vērā, lai novērtētu elektromagnētisko lauku (EML) iedarbību uz cilvēkiem, un tas atbilst Ieteikumā 1999/519/EK noteiktajām robežvērtībām. Šis standarts ir minēts arī Eiropas saskaņotā standarta EN 50401:2017 “Izstrādājuma standarts ekspluatācijā nodoto bāzes staciju iekārtu atbilstības radiofrekvences elektromagnētiskā lauka iedarbības robežvērtībām (110 MHz–100 GHz) apliecināšanai” 6.1. iedaļā saistībā ar novērtējumu par ekspluatācijas vidē ekspluatācijā nodota bezvadu piekļuves punkta atbilstību Ieteikumā 1999/519/EK noteiktajām EML iedarbības robežvērtībām. |
| --- | --- |

(7)

Tuvas darbības bezvadu piekļuves punktiem būtu jāatbilst Eiropas standartam EN 62232: 2017 (5)“Radiofrekvences lauka intensitātes, jaudas blīvuma un īpatnējā absorbcijas ātruma (SAR) noteikšana radiosakaru bāzes staciju tuvumā, lai novērtētu iedarbību uz cilvēkiem”. Šajā standartā ir noteikta bāzes staciju uzstādīšanas metodika atkarībā no to izstarojumu jaudas, ko ņem vērā, lai novērtētu elektromagnētisko lauku (EML) iedarbību uz cilvēkiem, un tas atbilst Ieteikumā 1999/519/EK noteiktajām robežvērtībām. Šis standarts ir minēts arī Eiropas saskaņotā standarta EN 50401:2017 “Izstrādājuma standarts ekspluatācijā nodoto bāzes staciju iekārtu atbilstības radiofrekvences elektromagnētiskā lauka iedarbības robežvērtībām (110 MHz–100 GHz) apliecināšanai” 6.1. iedaļā saistībā ar novērtējumu par ekspluatācijas vidē ekspluatācijā nodota bezvadu piekļuves punkta atbilstību Ieteikumā 1999/519/EK noteiktajām EML iedarbības robežvērtībām.

| (8) | Standartu EN 62232:2017 piemēro visu veidu bāzes stacijām, kuras iedala piecās uzstādīšanas klasēs atbilstoši to ekvivalentās izotropiski izstarotās jaudas (EIRP) dažādajām robežvērtībām, proti, daži milivati (E0 klase), 2 vati (E2 klase), 10 vati (E10 klase), 100 vati (E100 klase) un virs 100 vatiem (E+ klase). Ņemot vērā uzstādīšanas drošības attālumus, kas jāievēro saskaņā ar minēto standartu, un tā kā Direktīvā (ES) 2018/1972 noteikts, ka tuvas darbības bezvadu piekļuves punktiem jābūt mazjaudas iekārtām, šī regula būtu jāpiemēro tikai E0, E2 un E10 uzstādīšanas klašu iekārtām. Standarta EN 62232:2017 6.2.4. punkta 2. tabulā noteikts, ka E10 klases antenas zemākajai izstarojošajai daļai jāatrodas vismaz 2,2 metrus virs plašai sabiedrībai paredzētiem gājēju ceļiem, lai nodrošinātu vismaz 20 cm attālumu starp galveno antenas staru kūli un 2 m gara cilvēka ķermeni (6). |
| --- | --- |

(8)

Standartu EN 62232:2017 piemēro visu veidu bāzes stacijām, kuras iedala piecās uzstādīšanas klasēs atbilstoši to ekvivalentās izotropiski izstarotās jaudas (EIRP) dažādajām robežvērtībām, proti, daži milivati (E0 klase), 2 vati (E2 klase), 10 vati (E10 klase), 100 vati (E100 klase) un virs 100 vatiem (E+ klase). Ņemot vērā uzstādīšanas drošības attālumus, kas jāievēro saskaņā ar minēto standartu, un tā kā Direktīvā (ES) 2018/1972 noteikts, ka tuvas darbības bezvadu piekļuves punktiem jābūt mazjaudas iekārtām, šī regula būtu jāpiemēro tikai E0, E2 un E10 uzstādīšanas klašu iekārtām. Standarta EN 62232:2017 6.2.4. punkta 2. tabulā noteikts, ka E10 klases antenas zemākajai izstarojošajai daļai jāatrodas vismaz 2,2 metrus virs plašai sabiedrībai paredzētiem gājēju ceļiem, lai nodrošinātu vismaz 20 cm attālumu starp galveno antenas staru kūli un 2 m gara cilvēka ķermeni (6).

| (9) | Estētisku apsvērumu dēļ tādu E10 klases tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu, kuru tilpums varētu būt maksimāli pieļaujamie 30 litri, uzstādīšana būtu jāatļauj tikai plašās telpās, kur griestu augstums ir vismaz 4 metri, piemēram, muzejos, stadionos, konferenču centros, lidostās, metro/transporta stacijās, dzelzceļa stacijās vai tirdzniecības centros. |
| --- | --- |

(9)

Estētisku apsvērumu dēļ tādu E10 klases tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu, kuru tilpums varētu būt maksimāli pieļaujamie 30 litri, uzstādīšana būtu jāatļauj tikai plašās telpās, kur griestu augstums ir vismaz 4 metri, piemēram, muzejos, stadionos, konferenču centros, lidostās, metro/transporta stacijās, dzelzceļa stacijās vai tirdzniecības centros.

| (10) | Tuvas darbības bezvadu piekļuves punkts nedrīkstētu apdraudēt visas tās balsta konstrukcijas stabilitāti, uz kuras to uzstāda, un tādēļ tā masa vai forma nedrīkstētu radīt vajadzību pastiprināt izmantoto balsta konstrukciju. |
| --- | --- |

(10)

Tuvas darbības bezvadu piekļuves punkts nedrīkstētu apdraudēt visas tās balsta konstrukcijas stabilitāti, uz kuras to uzstāda, un tādēļ tā masa vai forma nedrīkstētu radīt vajadzību pastiprināt izmantoto balsta konstrukciju.

| (11) | Lai kompetentās iestādes varētu veikt uzraudzību un pārraudzību, jo īpaši gadījumos, kad ir daudzas blakusesošas vai kopvietotas antenu sistēmas, visiem operatoriem, kas izvērš šajā regulā noteiktajiem raksturlielumiem atbilstošus E2 vai E10 klases tuvas darbības bezvadu piekļuves punktus, būtu par šādu uzstādīšanu savlaicīgi jāinformē kompetentā iestāde. Šajā nolūkā operatoram ne vēlāk kā divas nedēļas pēc uzstādīšanas būtu jāiesniedz kompetentajai iestādei paziņojums par uzstādīšanu, norādot attiecīgo piekļuves punktu atrašanās vietas un tehniskos raksturlielumus, kā arī paziņojums par uzstādīšanas atbilstību šīs regulas noteikumiem. Lai nodrošinātu vienkāršu procesu visās dalībvalstīs, šis paziņojums būtu jāiesniedz vienotā informācijas punktā, piemēram, tajā, kas izveidots saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/61/ES (7). |
| --- | --- |

(11)

Lai kompetentās iestādes varētu veikt uzraudzību un pārraudzību, jo īpaši gadījumos, kad ir daudzas blakusesošas vai kopvietotas antenu sistēmas, visiem operatoriem, kas izvērš šajā regulā noteiktajiem raksturlielumiem atbilstošus E2 vai E10 klases tuvas darbības bezvadu piekļuves punktus, būtu par šādu uzstādīšanu savlaicīgi jāinformē kompetentā iestāde. Šajā nolūkā operatoram ne vēlāk kā divas nedēļas pēc uzstādīšanas būtu jāiesniedz kompetentajai iestādei paziņojums par uzstādīšanu, norādot attiecīgo piekļuves punktu atrašanās vietas un tehniskos raksturlielumus, kā arī paziņojums par uzstādīšanas atbilstību šīs regulas noteikumiem. Lai nodrošinātu vienkāršu procesu visās dalībvalstīs, šis paziņojums būtu jāiesniedz vienotā informācijas punktā, piemēram, tajā, kas izveidots saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/61/ES (7).

| (12) | Šai regulai nebūtu jāskar dalībvalstu pilnvaras, izmantojot līdzekļus, kas nav individuālas atļaujas saistībā ar tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu izvēršanu, noteikt to EML summāros līmeņus, ko rada tādu tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu kopvietošana vai apvienošana vienuviet, uz kuriem attiecas Direktīvas (ES) 2018/1972 57. panta 1. punkta otrā daļa, kā arī cita veida bāzes staciju kopvietošana vai apvienošana vienuviet, lai nodrošinātu to atbilstību piemērojamajām summārajām iedarbības robežvērtībām saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(12)

Šai regulai nebūtu jāskar dalībvalstu pilnvaras, izmantojot līdzekļus, kas nav individuālas atļaujas saistībā ar tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu izvēršanu, noteikt to EML summāros līmeņus, ko rada tādu tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu kopvietošana vai apvienošana vienuviet, uz kuriem attiecas Direktīvas (ES) 2018/1972 57. panta 1. punkta otrā daļa, kā arī cita veida bāzes staciju kopvietošana vai apvienošana vienuviet, lai nodrošinātu to atbilstību piemērojamajām summārajām iedarbības robežvērtībām saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.

| (13) | Ir paredzēta attiecīgo standartu turpmāka izstrāde, tāpēc, ja ar tiem paredzēts aptvert tādus tuvas darbības bezvadu piekļuves punktus, kuros izmanto aktīvās antenu sistēmas, šādiem piekļuves punktiem šajā posmā nebūtu jāpiemēro bezatļauju izvēršanas režīms. |
| --- | --- |

(13)

Ir paredzēta attiecīgo standartu turpmāka izstrāde, tāpēc, ja ar tiem paredzēts aptvert tādus tuvas darbības bezvadu piekļuves punktus, kuros izmanto aktīvās antenu sistēmas, šādiem piekļuves punktiem šajā posmā nebūtu jāpiemēro bezatļauju izvēršanas režīms.

| (14) | Šīs regulas piemērošana būtu regulāri jāuzrauga, lai atvieglotu tās pārskatīšanu, ņemot vērā iespējamus Eiropas standarta EN 62232 atjauninājumus vai citas attiecīgas norises standartizācijas jomā, jo īpaši attiecībā uz aktīvo antenu sistēmu izmantošanu, tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu tehnoloģiju modernizāciju, nepieciešamību atbalstīt daudzas joslas un koplietošanas (vairākoperatoru) risinājumus, kā arī iespējamus Ieteikuma 1999/519/EK atjauninājumus. |
| --- | --- |

(14)

Šīs regulas piemērošana būtu regulāri jāuzrauga, lai atvieglotu tās pārskatīšanu, ņemot vērā iespējamus Eiropas standarta EN 62232 atjauninājumus vai citas attiecīgas norises standartizācijas jomā, jo īpaši attiecībā uz aktīvo antenu sistēmu izmantošanu, tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu tehnoloģiju modernizāciju, nepieciešamību atbalstīt daudzas joslas un koplietošanas (vairākoperatoru) risinājumus, kā arī iespējamus Ieteikuma 1999/519/EK atjauninājumus.

| (15) | Šai regulai nebūtu jāskar valstu pasākumi attiecībā uz drošību, komunālajiem pakalpojumiem, privātīpašuma respektēšanu, tajā skaitā īpašnieku tiesībām lemt par sava īpašuma lietošanu, kā arī attiecībā uz piekļuves tiesībām, kas saistītas ar tuvas darbības bezvadu piekļuves punkta savienojumu ar plaša apgabala tīklu atbilstīgi Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(15)

Šai regulai nebūtu jāskar valstu pasākumi attiecībā uz drošību, komunālajiem pakalpojumiem, privātīpašuma respektēšanu, tajā skaitā īpašnieku tiesībām lemt par sava īpašuma lietošanu, kā arī attiecībā uz piekļuves tiesībām, kas saistītas ar tuvas darbības bezvadu piekļuves punkta savienojumu ar plaša apgabala tīklu atbilstīgi Savienības tiesību aktiem.

| (16) | Šai regulai nebūtu jāskar mazāk ierobežojošu režīmu piemērošana valstu līmenī tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu izvēršanai. |
| --- | --- |

(16)

Šai regulai nebūtu jāskar mazāk ierobežojošu režīmu piemērošana valstu līmenī tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu izvēršanai.

| (17) | Direktīvu (ES) 2018/1972 sāks piemērot no 2020. gada 21. decembra, tāpēc šī regula būtu jāpiemēro no tās pašas dienas. |
| --- | --- |

(17)

Direktīvu (ES) 2018/1972 sāks piemērot no 2020. gada 21. decembra, tāpēc šī regula būtu jāpiemēro no tās pašas dienas.

| (18) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Sakaru komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(18)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Sakaru komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šī regula nosaka Direktīvas (ES) 2018/1972 57. panta 1. punktā minēto tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu fiziskos un tehniskos raksturlielumus.

Šo regulu nepiemēro tuvas darbības bezvadu piekļuves punktiem ar aktīvās antenas sistēmu.

2. pants

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “ekvivalentā izotropiski izstarotā jauda (EIRP)” ir antenai pievadītās jaudas un antenas pastiprinājuma dotajā virzienā reizinājums attiecībā pret izotropisku antenu (absolūtais jeb izotropiskais pastiprinājums); |
| --- | --- |

1)

“ekvivalentā izotropiski izstarotā jauda (EIRP)” ir antenai pievadītās jaudas un antenas pastiprinājuma dotajā virzienā reizinājums attiecībā pret izotropisku antenu (absolūtais jeb izotropiskais pastiprinājums);

| 2) | “antenas sistēma” ir tuvas darbības bezvadu piekļuves punkta aparatūras daļa, kas izstaro enerģiju radiofrekvencē, lai galalietotājiem nodrošinātu bezvadu savienojamību; |
| --- | --- |

2)

“antenas sistēma” ir tuvas darbības bezvadu piekļuves punkta aparatūras daļa, kas izstaro enerģiju radiofrekvencē, lai galalietotājiem nodrošinātu bezvadu savienojamību;

| 3) | “aktīvās antenas sistēma (AAS)” ir tāda antenas sistēma, kur amplitūda vai/un fāze starp antenas elementiem tiek nepārtraukti koriģēta, mainot antenas izstarojuma vērsumu atkarībā no īslaicīgām izmaiņām ēterā. Tas neietver staru kūļa veidošanu ilgtermiņā, piemēram, ar pastāvīgu antenas elektrisko noliekumu. Ar AAS aprīkotā tuvas darbības bezvadu piekļuves punktā AAS ir tuvas darbības bezvadu piekļuves punkta sastāvdaļa; |
| --- | --- |

3)

“aktīvās antenas sistēma (AAS)” ir tāda antenas sistēma, kur amplitūda vai/un fāze starp antenas elementiem tiek nepārtraukti koriģēta, mainot antenas izstarojuma vērsumu atkarībā no īslaicīgām izmaiņām ēterā. Tas neietver staru kūļa veidošanu ilgtermiņā, piemēram, ar pastāvīgu antenas elektrisko noliekumu. Ar AAS aprīkotā tuvas darbības bezvadu piekļuves punktā AAS ir tuvas darbības bezvadu piekļuves punkta sastāvdaļa;

| 4) | “telpas” ir jebkāda tāda telpa, tajā skaitā transportlīdzekļi, kam ir griesti vai jumts vai jebkāda stacionāra vai pārvietojama konstrukcija vai ierīce, kas var nosegt visu šo telpu, un kura, izņemot durvis, logus un ejas, ir pastāvīgi vai uz kādu laiku norobežota ar sienām vai sānu norobežojumiem neatkarīgi no jumtam, sienām vai sānu norobežojumiem izmantotā materiāla veida un neatkarīgi no tā, vai šāda konstrukcija ir pastāvīga vai pagaidu; |
| --- | --- |

4)

“telpas” ir jebkāda tāda telpa, tajā skaitā transportlīdzekļi, kam ir griesti vai jumts vai jebkāda stacionāra vai pārvietojama konstrukcija vai ierīce, kas var nosegt visu šo telpu, un kura, izņemot durvis, logus un ejas, ir pastāvīgi vai uz kādu laiku norobežota ar sienām vai sānu norobežojumiem neatkarīgi no jumtam, sienām vai sānu norobežojumiem izmantotā materiāla veida un neatkarīgi no tā, vai šāda konstrukcija ir pastāvīga vai pagaidu;

| 5) | “ārpus telpām” ir jebkāda vieta, kas neatrodas telpās. |
| --- | --- |

5)

“ārpus telpām” ir jebkāda vieta, kas neatrodas telpās.

3. pants

1.   Direktīvas (ES) 2018/1972 57. panta 1. punkta otrajā daļā minētie tuvas darbības bezvadu piekļuves punkti atbilst šīs regulas pielikuma B punktā noteiktajām Eiropas standarta prasībām un ir vai nu:

| a) | pilnīgi un droši integrēti balsta konstrukcijās tā, ka tie nav redzami plašai sabiedrībai; vai arī |
| --- | --- |

a)

pilnīgi un droši integrēti balsta konstrukcijās tā, ka tie nav redzami plašai sabiedrībai; vai arī

| b) | atbilst šīs regulas pielikuma A punkta nosacījumiem. |
| --- | --- |

b)

atbilst šīs regulas pielikuma A punkta nosacījumiem.

2.   Šīs regulas 1. punkts neskar dalībvalstu pilnvaras, izmantojot līdzekļus, kas nav individuālas atļaujas saistībā ar tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu izvēršanu, noteikt to elektromagnētisko lauku summāros līmeņus, ko rada tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu kopvietošana vai apvienošana vienuviet, un pilnvaras nodrošināt atbilstību piemērojamajām summārajām elektromagnētisko lauku iedarbības robežvērtībām saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.

3.   Operatori, kas ir izvērsuši 1. punkta nosacījumiem atbilstošus E2 vai E10 klases tuvas darbības bezvadu piekļuves punktus, divu nedēļu laikā pēc katra šāda punkta ierīkošanas paziņo valsts kompetentajai iestādei par minēto piekļuves punktu uzstādīšanu un atrašanās vietu, kā arī par prasībām, kurām tie atbilst saskaņā ar minēto punktu.

4. pants

Dalībvalstis regulāri uzrauga šīs regulas un jo īpaši tās 3. panta 1. punkta piemērošanu un ziņo par to Komisijai, tajā skaitā par to, kādas tehnoloģijas izmantotas izvērstajos tuvas darbības bezvadu piekļuves punktos, pirmo ziņojumu iesniedzot līdz 2021. gada 31. decembrim un pēc tam katru gadu.

5. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2020. gada 21. decembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 20. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 321, 17.12.2018., 36. lpp.

1

(2)  Padomes Ieteikums 1999/519/EK (1999. gada 12. jūlijs) par ierobežojumiem elektromagnētisko lauku (0 Hz līdz 300 GHz) iedarbībai uz plašu sabiedrību (OV L 199, 30.7.1999., 59. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/53/ES (2014. gada 16. aprīlis) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz radioiekārtu pieejamību tirgū un ar ko atceļ Direktīvu 1999/5/EK (OV L 153, 22.5.2014., 62. lpp.).

3

(4)  Smart 2018/0017, https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/463e2d3d-1d8f-11ea-95ab-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-112125706

4

(5)  Attiecas uz frekvenču diapazonu 110 MHz–100 GHz.

5

(6)  EN 62232:2017 C.3 pielikums.

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/61/ES (2014. gada 15. maijs) par pasākumiem ātrdarbīgu elektronisko sakaru tīklu izvēršanas izmaksu samazināšanai (OV L 155, 23.5.2014., 1. lpp.).

7

---

PIELIKUMS

A.   Regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētie nosacījumi

| 1. | Plašai sabiedrībai redzamās vienu vai vairākus radiofrekvenču spektra lietotājus apkalpojoša tuvas darbības bezvadu piekļuves punkta daļas kopējais tilpums nepārsniedz 30 litrus. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Plašai sabiedrībai redzamo daļu kopējais tilpums nepārsniedz 30 litrus tādiem vairākiem atsevišķiem tuvas darbības bezvadu piekļuves punktiem, kuri visi atrodas uz viena infrastruktūras objekta ar atsevišķu, norobežotu virsmu, piemēram, apgaismes staba, luksofora, informācijas stenda vai autobusu pieturas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ja tuvas darbības bezvadu piekļuves punkta antenas sistēma un citi elementi, piemēram, radiofrekvenču bloks, digitālais procesors, atmiņas bloks, dzeses sistēma, barošanas avots, kabeļsavienojumi, atvilces elementi vai zemējuma un stiprinājuma elementi, ir uzstādīti atsevišķi, visām šādu elementu daļām, kas pārsniedz 30 litru tilpuma robežvērtību, jābūt neredzamām plašai sabiedrībai. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tuvas darbības bezvadu piekļuves punkts ir vizuāli saderīgs ar balsta konstrukciju, tā lielums ir proporcionāls balsta konstrukcijas kopējam lielumam, tā forma ir pieskaņota, krāsas neitrālas tā, lai tās saskanētu vai saplūstu ar balsta konstrukciju, kabeļi ieslēpti, un tas kopā ar citiem tuvas darbības bezvadu piekļuves punktiem, kas jau uzstādīti tajā pašā vai piegulošos objektos, nerada vizuālu traucēkli. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tuvas darbības bezvadu piekļuves punkta masa un forma nerada vajadzību pastiprināt balsta konstrukciju. |
| --- | --- |

5.

| 6. | E10 uzstādīšanas klases tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu izvieto tikai ārpus telpām vai plašās telpās, kuru griestu augstums ir vismaz 4 m. |
| --- | --- |

6.

B.   Regulas 3. panta 1. punktā minētā Eiropas standarta prasības

| 1. | Tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu izvērš atbilstoši E0, E2 un E10 uzstādīšanas klasēm, kas noteiktas Eiropas standarta EN 62232:2017 “Radiofrekvences lauka intensitātes, jaudas blīvuma un īpatnējā absorbcijas ātruma (SAR) noteikšana radiosakaru bāzes staciju tuvumā, lai novērtētu iedarbību uz cilvēkiem” 6.2.4. punkta 2. tabulā. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ja viena vai vairāku tādu tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu, uz kuriem attiecas šī regula, vairākas antenu sistēmas (vai to daļas) ir kopvietotas, 1. punktā minētajā standartā ietvertos kritērijus attiecībā uz EIRP piemēro visu kopvietoto antenu sistēmu (vai to daļu) EIRP summai. |
| --- | --- |

2.

---

LĒMUMI

| 21.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 234/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 234/16

---

KOMISIJAS DELEĢĒTAIS LĒMUMS (ES) 2020/1071

(2020. gada 18. maijs),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK groza attiecībā uz no Šveices ienākošo lidojumu izslēgšanu no ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (1), un jo īpaši tās 25.a panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 2003/87/EK 25.a pants pilnvaro Komisiju pieņemt noteikumus no trešām valstīm ienākošu lidojumu izslēgšanai no ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ES ETS). Šādiem noteikumiem būtu jānodrošina optimāla mijiedarbība starp ES ETS un trešās valsts pasākumiem, lai samazinātu aviācijas ietekmi uz klimata pārmaiņām. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 2003/87/EK 25.a pants pilnvaro Komisiju pieņemt noteikumus no trešām valstīm ienākošu lidojumu izslēgšanai no ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ES ETS). Šādiem noteikumiem būtu jānodrošina optimāla mijiedarbība starp ES ETS un trešās valsts pasākumiem, lai samazinātu aviācijas ietekmi uz klimata pārmaiņām.

| (2) | 2017. gada 23. novembrī tika parakstīts un 2020. gada 1. janvārī stājās spēkā Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti (2) (“nolīgums”) Nolīgumā paredzēts, ka lidojumi no lidlaukiem, kas atrodas Šveices teritorijā, uz lidlaukiem Eiropas Ekonomikas zonā (EEZ), no ES ETS ir jāizslēdz. |
| --- | --- |

(2)

2017. gada 23. novembrī tika parakstīts un 2020. gada 1. janvārī stājās spēkā Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti (2) (“nolīgums”) Nolīgumā paredzēts, ka lidojumi no lidlaukiem, kas atrodas Šveices teritorijā, uz lidlaukiem Eiropas Ekonomikas zonā (EEZ), no ES ETS ir jāizslēdz.

| (3) | Tāpēc Direktīva 2003/87/EK būtu jāgroza, lai no ES ETS izslēgtu lidojumus no lidlaukiem, kas atrodas Šveicē, uz lidlaukiem EEZ. Lai saglabātu stabilitāti attiecībā uz aptvertajiem operatoriem, šādai izslēgšanai nebūtu jāietekmē noteikumi, kas no ES ETS izslēdz konkrētas aviācijas darbības, pamatojoties uz noteiktām robežvērtībām, proti, lidojumu skaitu vai emisijām uz vienu operatoru. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc Direktīva 2003/87/EK būtu jāgroza, lai no ES ETS izslēgtu lidojumus no lidlaukiem, kas atrodas Šveicē, uz lidlaukiem EEZ. Lai saglabātu stabilitāti attiecībā uz aptvertajiem operatoriem, šādai izslēgšanai nebūtu jāietekmē noteikumi, kas no ES ETS izslēdz konkrētas aviācijas darbības, pamatojoties uz noteiktām robežvērtībām, proti, lidojumu skaitu vai emisijām uz vienu operatoru.

| (4) | Tāpēc Direktīva 2003/87/EK būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc Direktīva 2003/87/EK būtu attiecīgi jāgroza.

| (5) | Nolīgums stājās spēkā 2020. gada 1. janvārī, tāpēc šis lēmums būtu jāpiemēro no minētā datuma, |
| --- | --- |

(5)

Nolīgums stājās spēkā 2020. gada 1. janvārī, tāpēc šis lēmums būtu jāpiemēro no minētā datuma,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Direktīvas 2003/87/EK I pielikuma tabulas slejā “Darbības” ieraksta “Aviācija” otro daļu groza šādi:

| 1) | j) punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

  “No šīs direktīvas piemērošanas jomas l) punktā minētos lidojumus vai lidojumus, ko veic vienīgi dalībvalstu valdošo monarhu un viņu tuvāko radinieku, valstu vadītāju, valdību vadītāju un valdību ministru pārvadāšanai oficiālos komandējumos, uz šā punkta pamata izslēgt nedrīkst;”; |
| --- | --- |

1)

j) punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“No šīs direktīvas piemērošanas jomas l) punktā minētos lidojumus vai lidojumus, ko veic vienīgi dalībvalstu valdošo monarhu un viņu tuvāko radinieku, valstu vadītāju, valdību vadītāju un valdību ministru pārvadāšanai oficiālos komandējumos, uz šā punkta pamata izslēgt nedrīkst;”;

| 2) | k) punktu aizstāj ar šādu:






  “k) | no 2013. gada 1. janvāra līdz 2030. gada 31. decembrim lidojumi, uz kuriem šī darbība attiektos, ja šā punkta nebūtu, ietilptu šajā darbībā un kurus veic nekomerciāls gaisakuģa operators, kas veic lidojumus, kuru kopējās gada emisijas ir mazākas par 1 000 tonnām gadā (ieskaitot emisijas, ko rada l) punktā minētie lidojumi);”; |
| --- | --- | --- |

2)

k) punktu aizstāj ar šādu:

“k)

no 2013. gada 1. janvāra līdz 2030. gada 31. decembrim lidojumi, uz kuriem šī darbība attiektos, ja šā punkta nebūtu, ietilptu šajā darbībā un kurus veic nekomerciāls gaisakuģa operators, kas veic lidojumus, kuru kopējās gada emisijas ir mazākas par 1 000 tonnām gadā (ieskaitot emisijas, ko rada l) punktā minētie lidojumi);”;

| 3) | pievieno šādu l) punktu:






  “l) | lidojumi no lidlaukiem, kas atrodas Šveicē, uz lidlaukiem EEZ.” |
| --- | --- | --- |

3)

pievieno šādu l) punktu:

“l)

lidojumi no lidlaukiem, kas atrodas Šveicē, uz lidlaukiem EEZ.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2020. gada 1. janvāra.

Briselē, 2020. gada 18. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.

1

(2)  
  OV L 322, 7.12.2017., 3. lpp.

2

---

| 21.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 234/18 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 234/18

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2020/1072

(2020. gada 16. jūlijs)

par ES misijas spēku komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai misijai, lai palīdzētu Somālijas bruņoto spēku apmācībā (EUTM Somalia), un ar ko atceļ Lēmumu (KĀDP) 2019/1264 (EUTM Somalia/1/2020)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. pantu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2010/96/KĀDP (2010. gada 15. februāris) par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Somālijas drošības spēku apmācībā (1), un jo īpaši tā 5. pantu,

tā kā:

| (1) | Ievērojot Lēmuma 2010/96/KĀDP 5. panta 1. punktu, Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 38. pantu pieņemt atbilstīgus lēmumus par Eiropas Savienības militārās misijas, lai palīdzētu Somālijas drošības spēku apmācībā (EUTM Somalia), politisko kontroli un stratēģisko vadību, tostarp pieņemt lēmumus, ar ko ieceļ amatā nākamos ES misijas spēku komandierus. |
| --- | --- |

(1)

Ievērojot Lēmuma 2010/96/KĀDP 5. panta 1. punktu, Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 38. pantu pieņemt atbilstīgus lēmumus par Eiropas Savienības militārās misijas, lai palīdzētu Somālijas drošības spēku apmācībā (EUTM Somalia), politisko kontroli un stratēģisko vadību, tostarp pieņemt lēmumus, ar ko ieceļ amatā nākamos ES misijas spēku komandierus.

| (2) | Ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2017/971 (2) tika grozīta EUTM Somalia komandķēde. |
| --- | --- |

(2)

Ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2017/971 (2) tika grozīta EUTM Somalia komandķēde.

| (3) | PDK 2019. gada 23. jūlijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2019/1264 (3), ar ko par EUTM Somalia ES misijas spēku komandieri tika iecelts brigādes ģenerālis Antonello DE SIO. |
| --- | --- |

(3)

PDK 2019. gada 23. jūlijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2019/1264 (3), ar ko par EUTM Somalia ES misijas spēku komandieri tika iecelts brigādes ģenerālis Antonello DE SIO.

| (4) | Militārās plānošanas un īstenošanas centra direktors 2020. gada 26. jūnijā ierosināja par EUTM Somalia ES misijas spēku komandieri no 2020. gada 9. augusta iecelt brigādes ģenerāli Fabiano ZINZONE, kas nomainītu brigādes ģenerāli Antonello DE SIO. |
| --- | --- |

(4)

Militārās plānošanas un īstenošanas centra direktors 2020. gada 26. jūnijā ierosināja par EUTM Somalia ES misijas spēku komandieri no 2020. gada 9. augusta iecelt brigādes ģenerāli Fabiano ZINZONE, kas nomainītu brigādes ģenerāli Antonello DE SIO.

| (5) | ES Militārā komiteja 2020. gada 1. jūlijā vienojās ieteikt PDK apstiprināt šo priekšlikumu. |
| --- | --- |

(5)

ES Militārā komiteja 2020. gada 1. jūlijā vienojās ieteikt PDK apstiprināt šo priekšlikumu.

| (6) | Būtu jāpieņem lēmums par brigādes ģenerāļa Fabiano ZINZONE iecelšanu amatā. Lēmums (KĀDP) 2019/1264 būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(6)

Būtu jāpieņem lēmums par brigādes ģenerāļa Fabiano ZINZONE iecelšanu amatā. Lēmums (KĀDP) 2019/1264 būtu jāatceļ.

| (7) | Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā. Tādēļ Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai tas nav saistošs un nav jāpiemēro, |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā. Tādēļ Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai tas nav saistošs un nav jāpiemēro,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo brigādes ģenerālis Fabiano ZINZONE no 2020. gada 9. augusta tiek iecelts par ES misijas spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai misijai, lai palīdzētu Somālijas drošības spēku apmācībā (EUTM Somalia).

2. pants

Lēmums (KĀDP) 2019/1264 tiek atcelts no 2020. gada 9. augusta.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2020. gada 16. jūlijā

Politikas un drošības komitejas vārdā –

Priekšsēdētāja

S. FROM-EMMESBERGER

---

(1)  
  OV L 44, 19.2.2010., 16. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/971 (2017. gada 8. jūnijs), ar ko nosaka pasākumus attiecībā uz ES KDAP militāro misiju bez izpildes pilnvarām plānošanu un īstenošanu un ar ko groza Lēmumus 2010/96/KĀDP par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Somālijas drošības spēku apmācībā, 2013/34/KĀDP par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali), un (KĀDP) 2016/610 par Eiropas Savienības KDAP militāru apmācības misiju Centrālāfrikas Republikā (EUTM RCA) (OV L 146, 9.6.2017., 133. lpp.).

2

EUTM Mali

EUTM RCA

(3)  Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2019/1264 (2019. gada 23. jūlijs) par ES misijas spēku komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai misijai, lai palīdzētu Somālijas drošības spēku apmācībā (EUTM Somalia) (EUTM Somalia/1/2019) (OV L 199, 26.7.2019., 6. lpp.).

3

EUTM Somalia

---

| 21.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 234/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 234/20

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/1073

(2020. gada 17. jūlijs),

ar ko Nīderlandei piešķir atkāpi, kuru tā pieprasījusi atbilstīgi Padomes Direktīvai 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti

(Autentisks ir tikai teksts nīderlandiešu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 12. decembra Direktīvu 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (1), un jo īpaši tās III pielikuma 2. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Lēmumu 2005/880/EK (2) Komisija Nīderlandei piešķīra atkāpi, kuru tā bija pieprasījusi atbilstīgi Direktīvai 91/676/EEK un ar kuru tai atļāva izmantot ganību dzīvnieku kūtsmēslus, kas satur līdz 250 kg slāpekļa uz vienu hektāru gadā, saimniecībās, kurās vismaz 70 % no platības ir zālāji. |
| --- | --- |

(1)

Ar Lēmumu 2005/880/EK (2) Komisija Nīderlandei piešķīra atkāpi, kuru tā bija pieprasījusi atbilstīgi Direktīvai 91/676/EEK un ar kuru tai atļāva izmantot ganību dzīvnieku kūtsmēslus, kas satur līdz 250 kg slāpekļa uz vienu hektāru gadā, saimniecībās, kurās vismaz 70 % no platības ir zālāji.

| (2) | Ar Lēmumu 2010/65/ES (3) Komisija grozīja Lēmumu 2005/880/EK un pagarināja atkāpes izmantošanas termiņu līdz 2013. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(2)

Ar Lēmumu 2010/65/ES (3) Komisija grozīja Lēmumu 2005/880/EK un pagarināja atkāpes izmantošanas termiņu līdz 2013. gada 31. decembrim.

| (3) | Ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2014/291/ES (4), kura spēkā esības termiņš beidzās 2017. gada 31. decembrī, Nīderlandei tika piešķirta atkāpe saskaņā ar Direktīvu 91/676/EEK saimniecībās, kurās vismaz 80 % no platības ir zālāji, atļaut izmantot ganību dzīvnieku kūtsmēslu daudzumu, kas atbilst līdz 230 kg slāpekļa uz vienu hektāru gadā saimniecībām dienvidu un centrālās daļas smilšainās augsnēs un lesa augsnēs un līdz 250 kg slāpekļa uz vienu hektāru gadā saimniecībām citu tipu augsnēs. Atkāpe 2016. gadā attiecās uz 19 564 saimniecībām, kuru platība atbilst 47 % no Nīderlandes lauksaimniecībā izmantojamās zemes kopējās platības. |
| --- | --- |

(3)

Ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2014/291/ES (4), kura spēkā esības termiņš beidzās 2017. gada 31. decembrī, Nīderlandei tika piešķirta atkāpe saskaņā ar Direktīvu 91/676/EEK saimniecībās, kurās vismaz 80 % no platības ir zālāji, atļaut izmantot ganību dzīvnieku kūtsmēslu daudzumu, kas atbilst līdz 230 kg slāpekļa uz vienu hektāru gadā saimniecībām dienvidu un centrālās daļas smilšainās augsnēs un lesa augsnēs un līdz 250 kg slāpekļa uz vienu hektāru gadā saimniecībām citu tipu augsnēs. Atkāpe 2016. gadā attiecās uz 19 564 saimniecībām, kuru platība atbilst 47 % no Nīderlandes lauksaimniecībā izmantojamās zemes kopējās platības.

| (4) | Ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/820 (5), kura spēkā esības termiņš beidzās 2020. gada 1. janvārī, Nīderlandei tika piešķirta atkāpe saskaņā ar Direktīvu 91/676/EEK saimniecībās, kurās vismaz 80 % no platības ir zālāji, atļaut izmantot ganību dzīvnieku kūtsmēslu daudzumu, kas atbilst līdz 230 kg slāpekļa uz vienu hektāru gadā saimniecībām dienvidu un centrālās daļas smilšainās augsnēs un lesa augsnēs un līdz 250 kg slāpekļa uz vienu hektāru gadā saimniecībām citu tipu augsnēs. Atkāpe 2019. gadā attiecās uz 18 818 saimniecībām, kuru platība atbilst 44,7 % no Nīderlandes lauksaimniecībā izmantojamās zemes kopējās platības. |
| --- | --- |

(4)

Ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/820 (5), kura spēkā esības termiņš beidzās 2020. gada 1. janvārī, Nīderlandei tika piešķirta atkāpe saskaņā ar Direktīvu 91/676/EEK saimniecībās, kurās vismaz 80 % no platības ir zālāji, atļaut izmantot ganību dzīvnieku kūtsmēslu daudzumu, kas atbilst līdz 230 kg slāpekļa uz vienu hektāru gadā saimniecībām dienvidu un centrālās daļas smilšainās augsnēs un lesa augsnēs un līdz 250 kg slāpekļa uz vienu hektāru gadā saimniecībām citu tipu augsnēs. Atkāpe 2019. gadā attiecās uz 18 818 saimniecībām, kuru platība atbilst 44,7 % no Nīderlandes lauksaimniecībā izmantojamās zemes kopējās platības.

| (5) | Kā atzīts Īstenošanas lēmumā (ES) 2018/820, pēdējos gados Nīderlande, īstenojot savu politiku kūtsmēslu pārvaldības jomā, ir saskārusies ar vairākiem kavēkļiem, un tā rezultātā ir radusies situācija, ka pastāv bažas par iespējamu krāpniecību. Šīs situācijas dēļ Nīderlandei ir jāpastiprina centieni, lai novērstu krāpniecību saistībā ar minētās politikas īstenošanu. Lai gan Nīderlandes 6. rīcības programmā jau ir noteikti pasākumi kontroles un inspekciju pastiprināšanai ar mērķi uzlabot kopējo atbilstību Nīderlandes politikas noteikumiem kūtsmēslu pārvaldības jomā, bija vajadzīgas papildu pūles, lai veicinātu efektīvu īstenošanu un pilnīgu atbilstību. Te pieminams, ka tika izveidota uzlabota izpildes stratēģija, ņemot vērā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/99/EK (6) noteikumus. Šī stratēģija bija jābalsta uz neatkarīgu novērtējumu par atbilstību Nīderlandes politikas noteikumiem kūtsmēslu pārvaldības jomā, un tajā ir jāietver konkrēti pasākumi, kuru mērķis ir vēl vairāk pastiprināt inspekcijas un kontroli, kā arī skaidra metodika pietiekami atturošu sodu un sankciju noteikšanai. Tādēļ bija pamatoti Īstenošanas lēmuma (ES) 2018/820 spēkā esības termiņu ierobežot tā, lai dotu Nīderlandei iespēju pilnībā īstenot minēto uzlaboto izpildes stratēģiju. |
| --- | --- |

(5)

Kā atzīts Īstenošanas lēmumā (ES) 2018/820, pēdējos gados Nīderlande, īstenojot savu politiku kūtsmēslu pārvaldības jomā, ir saskārusies ar vairākiem kavēkļiem, un tā rezultātā ir radusies situācija, ka pastāv bažas par iespējamu krāpniecību. Šīs situācijas dēļ Nīderlandei ir jāpastiprina centieni, lai novērstu krāpniecību saistībā ar minētās politikas īstenošanu. Lai gan Nīderlandes 6. rīcības programmā jau ir noteikti pasākumi kontroles un inspekciju pastiprināšanai ar mērķi uzlabot kopējo atbilstību Nīderlandes politikas noteikumiem kūtsmēslu pārvaldības jomā, bija vajadzīgas papildu pūles, lai veicinātu efektīvu īstenošanu un pilnīgu atbilstību. Te pieminams, ka tika izveidota uzlabota izpildes stratēģija, ņemot vērā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/99/EK (6) noteikumus. Šī stratēģija bija jābalsta uz neatkarīgu novērtējumu par atbilstību Nīderlandes politikas noteikumiem kūtsmēslu pārvaldības jomā, un tajā ir jāietver konkrēti pasākumi, kuru mērķis ir vēl vairāk pastiprināt inspekcijas un kontroli, kā arī skaidra metodika pietiekami atturošu sodu un sankciju noteikšanai. Tādēļ bija pamatoti Īstenošanas lēmuma (ES) 2018/820 spēkā esības termiņu ierobežot tā, lai dotu Nīderlandei iespēju pilnībā īstenot minēto uzlaboto izpildes stratēģiju.

| (6) | Ar 2020. gada 4. februāra vēstuli Nīderlande iesniedza Komisijai pieprasījumu atbilstīgi Direktīvas 91/676/EEK III pielikuma 2. punkta trešajai daļai par atkāpes pagarināšanu uz periodu no 2020. līdz 2021. gadam (“Nīderlandes pieprasījums”). |
| --- | --- |

(6)

Ar 2020. gada 4. februāra vēstuli Nīderlande iesniedza Komisijai pieprasījumu atbilstīgi Direktīvas 91/676/EEK III pielikuma 2. punkta trešajai daļai par atkāpes pagarināšanu uz periodu no 2020. līdz 2021. gadam (“Nīderlandes pieprasījums”).

| (7) | Nīderlande saskaņā ar Direktīvas 91/676/EEK 3. panta 5. punktu visā valsts teritorijā piemēro rīcības programmu. Nīderlandes tiesību aktos, ar ko ievieš Direktīvu 91/676/EEK, ir noteiktas gan slāpekļa, gan fosfātu izmantošanas normas. |
| --- | --- |

(7)

Nīderlande saskaņā ar Direktīvas 91/676/EEK 3. panta 5. punktu visā valsts teritorijā piemēro rīcības programmu. Nīderlandes tiesību aktos, ar ko ievieš Direktīvu 91/676/EEK, ir noteiktas gan slāpekļa, gan fosfātu izmantošanas normas.

| (8) | Saskaņā ar Nīderlandes iesniegtajiem datiem no 2016. līdz 2019. gadam liellopu skaits Nīderlandē samazinājās par 0,2 %, salīdzinot ar periodu no 2012. līdz 2015. gadam. Cūku un mājputnu skaits Nīderlandē šajā pašā periodā palielinājās par attiecīgi 0,6 % un 3,4 %. Kopš 2006. gada Nīderlandes tiesību aktos (7) ir noteikts cūku un mājputnu skaita ierobežojums. Turklāt kopš 2015. gada janvāra Nīderlandes tiesību aktos (8) ir noteikts, ka ir jāpārstrādā atbilstoša daļa no pārpalikušajiem kūtsmēsliem, kas radušies piensaimniecības nozarē. Bez tam kopš 2018. gada 1. janvāra Nīderlandē ir ieviesta fosfātu ražošanas tiesību sistēma (9) attiecībā uz piena liellopiem. Visu minēto pasākumu mērķis ir novērst ūdensobjektu piesārņošanu. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Nīderlandes iesniegtajiem datiem no 2016. līdz 2019. gadam liellopu skaits Nīderlandē samazinājās par 0,2 %, salīdzinot ar periodu no 2012. līdz 2015. gadam. Cūku un mājputnu skaits Nīderlandē šajā pašā periodā palielinājās par attiecīgi 0,6 % un 3,4 %. Kopš 2006. gada Nīderlandes tiesību aktos (7) ir noteikts cūku un mājputnu skaita ierobežojums. Turklāt kopš 2015. gada janvāra Nīderlandes tiesību aktos (8) ir noteikts, ka ir jāpārstrādā atbilstoša daļa no pārpalikušajiem kūtsmēsliem, kas radušies piensaimniecības nozarē. Bez tam kopš 2018. gada 1. janvāra Nīderlandē ir ieviesta fosfātu ražošanas tiesību sistēma (9) attiecībā uz piena liellopiem. Visu minēto pasākumu mērķis ir novērst ūdensobjektu piesārņošanu.

| (9) | Nīderlande ziņojusi, ka no 2014. līdz 2017. gadam izmantotais kūtsmēslu slāpekļa daudzums Nīderlandē bija 417 000 tonnas, kas ir pieaugums par 4,04 %, salīdzinot ar periodu no 2010. līdz 2013. gadam. Slāpekļa minerālmēslu izlietojums Nīderlandē 2014.–2017. gadā palielinājās par aptuveni 3,3 %, salīdzinot ar 2010.–2013. gadu. |
| --- | --- |

(9)

Nīderlande ziņojusi, ka no 2014. līdz 2017. gadam izmantotais kūtsmēslu slāpekļa daudzums Nīderlandē bija 417 000 tonnas, kas ir pieaugums par 4,04 %, salīdzinot ar periodu no 2010. līdz 2013. gadam. Slāpekļa minerālmēslu izlietojums Nīderlandē 2014.–2017. gadā palielinājās par aptuveni 3,3 %, salīdzinot ar 2010.–2013. gadu.

| (10) | Saskaņā ar Nīderlandes iestāžu iesniegtajiem zinātniskajiem datiem Nīderlandes klimats, kam raksturīgs vienmērīgs nokrišņu daudzums visa gada garumā un relatīvi neliels gada temperatūras izmaiņu diapazons, veicina ilgstošu zāles veģetācijas periodu, kurš ilgst 250 dienas gadā. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Nīderlandes iestāžu iesniegtajiem zinātniskajiem datiem Nīderlandes klimats, kam raksturīgs vienmērīgs nokrišņu daudzums visa gada garumā un relatīvi neliels gada temperatūras izmaiņu diapazons, veicina ilgstošu zāles veģetācijas periodu, kurš ilgst 250 dienas gadā.

| (11) | Turklāt informācija, ko Nīderlandes iestādes iesniedza saistībā ar atkāpi, kas tika piešķirta iepriekš, proti, ar Īstenošanas lēmumu 2014/291/ES, liecina, ka atkāpes piemērošanas dēļ Nīderlandes ūdensobjekti nav pasliktinājušies. Piemēram, nitrātu koncentrācija ūdenī, kas izplūst no sakņu zonas, uzraudzītajās saimniecībās, uz kurām attiecas atļaujas, kopš 2006. gada ir samazinājusies un 2017. un 2018. gadā vidēji bija zem 50 mg/l. Tomēr provizoriskie dati liecina, ka 2019. gadā dienvidu smilšainajās un lesa augsnēs palielinājās nitrātu koncentrācijas, kam par iemeslu bija 2018. gadā piedzīvotais sausums. |
| --- | --- |

(11)

Turklāt informācija, ko Nīderlandes iestādes iesniedza saistībā ar atkāpi, kas tika piešķirta iepriekš, proti, ar Īstenošanas lēmumu 2014/291/ES, liecina, ka atkāpes piemērošanas dēļ Nīderlandes ūdensobjekti nav pasliktinājušies. Piemēram, nitrātu koncentrācija ūdenī, kas izplūst no sakņu zonas, uzraudzītajās saimniecībās, uz kurām attiecas atļaujas, kopš 2006. gada ir samazinājusies un 2017. un 2018. gadā vidēji bija zem 50 mg/l. Tomēr provizoriskie dati liecina, ka 2019. gadā dienvidu smilšainajās un lesa augsnēs palielinājās nitrātu koncentrācijas, kam par iemeslu bija 2018. gadā piedzīvotais sausums.

| (12) | Dati, kurus Nīderlande paziņoja saskaņā ar Direktīvas 91/676/EEK 10. pantu, liecina, ka no 2012. līdz 2015. gadam aptuveni 88 % no Nīderlandes gruntsūdeņu monitoringa stacijām nitrātu vidējā koncentrācija bija mazāka par 50 mg/l un 79 % no šīm stacijām – mazāka par 25 mg/l. Minētie dati arī liecina, ka no 2012. līdz 2015. gadam 99 % no Nīderlandes virszemes ūdeņu monitoringa stacijām nitrātu vidējā koncentrācija bija mazāka par 50 mg/l un 96 % no šīm stacijām – mazāka par 25 mg/l. Dati liecina, ka nitrātu koncentrācija gruntsūdeņos un virszemes ūdeņos, salīdzinot ar 2008.–2011. gadu, ir stabila vai samazinās. Tomēr pārskata periodā no 2012. līdz 2015. gadam 60 % no saldūdeņiem bija eitrofiski, 13 % – iespējami eitrofiski, bet 27 % nebija eitrofiski. |
| --- | --- |

(12)

Dati, kurus Nīderlande paziņoja saskaņā ar Direktīvas 91/676/EEK 10. pantu, liecina, ka no 2012. līdz 2015. gadam aptuveni 88 % no Nīderlandes gruntsūdeņu monitoringa stacijām nitrātu vidējā koncentrācija bija mazāka par 50 mg/l un 79 % no šīm stacijām – mazāka par 25 mg/l. Minētie dati arī liecina, ka no 2012. līdz 2015. gadam 99 % no Nīderlandes virszemes ūdeņu monitoringa stacijām nitrātu vidējā koncentrācija bija mazāka par 50 mg/l un 96 % no šīm stacijām – mazāka par 25 mg/l. Dati liecina, ka nitrātu koncentrācija gruntsūdeņos un virszemes ūdeņos, salīdzinot ar 2008.–2011. gadu, ir stabila vai samazinās. Tomēr pārskata periodā no 2012. līdz 2015. gadam 60 % no saldūdeņiem bija eitrofiski, 13 % – iespējami eitrofiski, bet 27 % nebija eitrofiski.

| (13) | Izskatījusi Nīderlandes lūgumu un ņemot vērā 6. Nīderlandes rīcības programmu un pieredzi, kas gūta saistībā ar Īstenošanas lēmumā 2014/291/ES piešķirto atkāpi, Komisija uzskata, ka Nīderlandes ierosinātais ganību dzīvnieku kūtsmēslu daudzums, kas atbilst 230 kg slāpekļa uz vienu hektāru gadā saimniecībām, kurās vismaz 80 % no platības ir zālāji dienvidu un centrālās daļas smilšainās augsnēs un lesa augsnēs, un 250 kg slāpekļa uz vienu hektāru gadā saimniecībām, kurās vismaz 80 % no platības ir zālāji citu tipu augsnēs, nekavēs Direktīvas 91/676/EEK mērķu sasniegšanu, ja Nīderlande izpildīs dažus stingrus nosacījumus, un ja tas ir pamatots ar objektīviem kritērijiem. |
| --- | --- |

(13)

Izskatījusi Nīderlandes lūgumu un ņemot vērā 6. Nīderlandes rīcības programmu un pieredzi, kas gūta saistībā ar Īstenošanas lēmumā 2014/291/ES piešķirto atkāpi, Komisija uzskata, ka Nīderlandes ierosinātais ganību dzīvnieku kūtsmēslu daudzums, kas atbilst 230 kg slāpekļa uz vienu hektāru gadā saimniecībām, kurās vismaz 80 % no platības ir zālāji dienvidu un centrālās daļas smilšainās augsnēs un lesa augsnēs, un 250 kg slāpekļa uz vienu hektāru gadā saimniecībām, kurās vismaz 80 % no platības ir zālāji citu tipu augsnēs, nekavēs Direktīvas 91/676/EEK mērķu sasniegšanu, ja Nīderlande izpildīs dažus stingrus nosacījumus, un ja tas ir pamatots ar objektīviem kritērijiem.

| (14) | Nīderlandei ir jānodrošina, ka saistībā ar ganību dzīvnieku skaita palielināšanos un attiecīgi kūtsmēslu daudzuma palielināšanos nepalielinās ūdensobjektiem radītais slogs. Šai nolūkā Nīderlandei ir jānodrošina, ka kopējais kūtsmēslu daudzums nepārsniedz 2002. gada līmeni ne slāpekļa, ne fosfora daudzuma ziņā. Tādēļ jaunajos tiesību aktos, ar ko īsteno 6. Nīderlandes rīcības programmu, ir jānosaka saistošs maksimālais kūtsmēslu daudzums, kuru nedrīkst pārsniegt un uz kuru nepieciešamības gadījumā var atsaukties, piemērojot šīs prasības atsevišķiem lauksaimniekiem. |
| --- | --- |

(14)

Nīderlandei ir jānodrošina, ka saistībā ar ganību dzīvnieku skaita palielināšanos un attiecīgi kūtsmēslu daudzuma palielināšanos nepalielinās ūdensobjektiem radītais slogs. Šai nolūkā Nīderlandei ir jānodrošina, ka kopējais kūtsmēslu daudzums nepārsniedz 2002. gada līmeni ne slāpekļa, ne fosfora daudzuma ziņā. Tādēļ jaunajos tiesību aktos, ar ko īsteno 6. Nīderlandes rīcības programmu, ir jānosaka saistošs maksimālais kūtsmēslu daudzums, kuru nedrīkst pārsniegt un uz kuru nepieciešamības gadījumā var atsaukties, piemērojot šīs prasības atsevišķiem lauksaimniekiem.

| (15) | Attiecībā uz atļaujām, ko izsniedz atsevišķiem lauksaimniekiem, piemēro konkrētus nosacījumus, kuru mērķis ir nodrošināt, ka mēslošana saimniecības līmenī notiek, ņemot vērā kultūraugu vajadzības, kā arī samazināt un novērst slāpekļa un fosfora zudumus izskalošanās rezultātā. Tādēļ šajos nosacījumos ir jāietver prasības par to, ka saimniecības līmenī ir jābūt izveidotam mēslošanas plānam, ka mēslošanas darbi ir jāuzskaita, izmantojot mēslošanas pārskatus, ka ir jāveic regulāra augsnes analīze, ka ir jāizveido augu sega ziemā pēc kukurūzas audzēšanas, ka ir jāievēro īpaši noteikumi attiecībā uz zālāju uzaršanu un ka pirms zālāju uzaršanas nedrīkst izmantot kūtsmēslus, ka mēslošana tiek pielāgota, ņemot vērā pākšaugu ietekmi, un ka zemē netiek iestrādāti fosfātu minerālmēsli. |
| --- | --- |

(15)

Attiecībā uz atļaujām, ko izsniedz atsevišķiem lauksaimniekiem, piemēro konkrētus nosacījumus, kuru mērķis ir nodrošināt, ka mēslošana saimniecības līmenī notiek, ņemot vērā kultūraugu vajadzības, kā arī samazināt un novērst slāpekļa un fosfora zudumus izskalošanās rezultātā. Tādēļ šajos nosacījumos ir jāietver prasības par to, ka saimniecības līmenī ir jābūt izveidotam mēslošanas plānam, ka mēslošanas darbi ir jāuzskaita, izmantojot mēslošanas pārskatus, ka ir jāveic regulāra augsnes analīze, ka ir jāizveido augu sega ziemā pēc kukurūzas audzēšanas, ka ir jāievēro īpaši noteikumi attiecībā uz zālāju uzaršanu un ka pirms zālāju uzaršanas nedrīkst izmantot kūtsmēslus, ka mēslošana tiek pielāgota, ņemot vērā pākšaugu ietekmi, un ka zemē netiek iestrādāti fosfātu minerālmēsli.

| (16) | Ziņojumā par Direktīvas 91/676/EEK ietekmi uz N gāzveida emisijām (10) secināts, ka dažos reģionos ar augstu lauksaimniecības dzīvnieku blīvumu atkāpes rezultātā var rasties lielākas gāzveida emisijas. Tas, ka atkāpe varētu ietekmēt amonija emisijas, tika apstiprināts Commissie Deskundigen Meststoffenwet2020. gada 12. februāra ziņojumā, kas tika iesniegts Komisijai. Šo emisiju rezultātā veidotos papildu slāpekļa nosēdumi, kas nelabvēlīgi ietekmētu Natura 2000 teritorijas un ūdeņu kvalitāti, kas savukārt novestu pie eitrofikācijas. Tāpēc būtu jāveic attiecīgi amonjaka emisiju samazināšanas pasākumi, tostarp jāizmanto mazemisijas izkliedēšanas paņēmieni, vajadzības gadījumā nosakot arī maksimālo temperatūru, pie kādas kūtsmēslus drīkst izkliedēt. |
| --- | --- |

(16)

Ziņojumā par Direktīvas 91/676/EEK ietekmi uz N gāzveida emisijām (10) secināts, ka dažos reģionos ar augstu lauksaimniecības dzīvnieku blīvumu atkāpes rezultātā var rasties lielākas gāzveida emisijas. Tas, ka atkāpe varētu ietekmēt amonija emisijas, tika apstiprināts Commissie Deskundigen Meststoffenwet2020. gada 12. februāra ziņojumā, kas tika iesniegts Komisijai. Šo emisiju rezultātā veidotos papildu slāpekļa nosēdumi, kas nelabvēlīgi ietekmētu Natura 2000 teritorijas un ūdeņu kvalitāti, kas savukārt novestu pie eitrofikācijas. Tāpēc būtu jāveic attiecīgi amonjaka emisiju samazināšanas pasākumi, tostarp jāizmanto mazemisijas izkliedēšanas paņēmieni, vajadzības gadījumā nosakot arī maksimālo temperatūru, pie kādas kūtsmēslus drīkst izkliedēt.

| (17) | Saskaņā ar Īstenošanas lēmuma (ES) 2018/820 prasībām Nīderlande 2018. gada 28. septembrī paziņoja par savu uzlaboto izpildes stratēģiju. Pirmais progresa ziņojums par minētās stratēģijas īstenošanu tika iesniegts 2019. gada 28. jūnijā. Šā progresa ziņojuma nākamais atjauninājums tika iesniegts 2019. gada 18. novembrī. Progresa ziņojums liecina, ka, neraugoties uz to, ka ir pieliktas zināmas pūles, stratēģijas īstenošana aizkavējās un Nīderlande nespēja pierādīt, ka neatbilstības vai pārkāpumu gadījumu skaits ir samazinājies. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar Īstenošanas lēmuma (ES) 2018/820 prasībām Nīderlande 2018. gada 28. septembrī paziņoja par savu uzlaboto izpildes stratēģiju. Pirmais progresa ziņojums par minētās stratēģijas īstenošanu tika iesniegts 2019. gada 28. jūnijā. Šā progresa ziņojuma nākamais atjauninājums tika iesniegts 2019. gada 18. novembrī. Progresa ziņojums liecina, ka, neraugoties uz to, ka ir pieliktas zināmas pūles, stratēģijas īstenošana aizkavējās un Nīderlande nespēja pierādīt, ka neatbilstības vai pārkāpumu gadījumu skaits ir samazinājies.

| (18) | Tāpēc bija vajadzīgi papildu aizsardzības pasākumi un garantijas, ka stratēģija patiešām samazinās krāpniecību. Tas nozīmē, ka būtu jānosprauž termiņi, kādos būtu pilnā mērā jāīsteno stratēģija, un mērķrādītāji, lai būtu iespējams spriest par stratēģijas efektivitāti. Tāpat nepieciešams paredzēt, ka stratēģija ir jāpārskata līdz 2021. gada beigām, un, ja tās īstenošanas gaitā gūtā pieredze to prasa, tajā būtu jāparedz vēl stingrāki kontroles pasākumi. |
| --- | --- |

(18)

Tāpēc bija vajadzīgi papildu aizsardzības pasākumi un garantijas, ka stratēģija patiešām samazinās krāpniecību. Tas nozīmē, ka būtu jānosprauž termiņi, kādos būtu pilnā mērā jāīsteno stratēģija, un mērķrādītāji, lai būtu iespējams spriest par stratēģijas efektivitāti. Tāpat nepieciešams paredzēt, ka stratēģija ir jāpārskata līdz 2021. gada beigām, un, ja tās īstenošanas gaitā gūtā pieredze to prasa, tajā būtu jāparedz vēl stingrāki kontroles pasākumi.

| (19) | Ik gadus būtu jāiesniedz atjaunināts ziņojums par uzlabotās izpildes stratēģijas tālāko īstenošanu, tostarp par to, kā stratēģijas īstenošanu var ietekmēt pasākumi, ar kuriem novērš Covid-19 vīrusa izplatīšanos. |
| --- | --- |

(19)

Ik gadus būtu jāiesniedz atjaunināts ziņojums par uzlabotās izpildes stratēģijas tālāko īstenošanu, tostarp par to, kā stratēģijas īstenošanu var ietekmēt pasākumi, ar kuriem novērš Covid-19 vīrusa izplatīšanos.

| (20) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/60/EK (11) ir noteikta visaptveroša pārrobežu mēroga pieeja ūdens aizsardzības jautājumam, organizējot šo aizsardzību pa upju baseinu apgabaliem (UBA), lai panāktu, ka Eiropas ūdensobjekti ir labā stāvoklī. Barības vielu daudzuma samazināšana ir svarīga minētā mērķa daļa. Tas, ka saskaņā ar šo lēmumu tiek piešķirta atkāpe, neskar Direktīvas 2000/60/EK noteikumus un neizslēdz to, ka no minētās direktīvas izrietošo mērķu sasniegšanai var būt nepieciešami papildu pasākumi. |
| --- | --- |

(20)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/60/EK (11) ir noteikta visaptveroša pārrobežu mēroga pieeja ūdens aizsardzības jautājumam, organizējot šo aizsardzību pa upju baseinu apgabaliem (UBA), lai panāktu, ka Eiropas ūdensobjekti ir labā stāvoklī. Barības vielu daudzuma samazināšana ir svarīga minētā mērķa daļa. Tas, ka saskaņā ar šo lēmumu tiek piešķirta atkāpe, neskar Direktīvas 2000/60/EK noteikumus un neizslēdz to, ka no minētās direktīvas izrietošo mērķu sasniegšanai var būt nepieciešami papildu pasākumi.

| (21) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2007/2/EK (12) ir paredzēti vispārīgi noteikumi, kuru mērķis ir izveidot Savienības telpiskās informācijas infrastruktūru Savienības vides rīcībpolitiku vajadzībām un Savienības rīcībpolitikām vai pasākumiem, kuri varētu ietekmēt vidi. Attiecīgi telpiskajai informācijai, kas savākta saistībā ar šo lēmumu, būtu jāatbilst minētās direktīvas noteikumiem. Lai samazinātu administratīvo slogu un uzlabotu datu saskaņotību, Nīderlandei, vācot datus, kas nepieciešami saskaņā ar šo lēmumu, attiecīgā gadījumā ir jāizmanto informācija, kas iegūta Integrētajā administrācijas un kontroles sistēmā, kura izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1306/2013 (13) V sadaļas II nodaļu. |
| --- | --- |

(21)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2007/2/EK (12) ir paredzēti vispārīgi noteikumi, kuru mērķis ir izveidot Savienības telpiskās informācijas infrastruktūru Savienības vides rīcībpolitiku vajadzībām un Savienības rīcībpolitikām vai pasākumiem, kuri varētu ietekmēt vidi. Attiecīgi telpiskajai informācijai, kas savākta saistībā ar šo lēmumu, būtu jāatbilst minētās direktīvas noteikumiem. Lai samazinātu administratīvo slogu un uzlabotu datu saskaņotību, Nīderlandei, vācot datus, kas nepieciešami saskaņā ar šo lēmumu, attiecīgā gadījumā ir jāizmanto informācija, kas iegūta Integrētajā administrācijas un kontroles sistēmā, kura izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1306/2013 (13) V sadaļas II nodaļu.

| (22) | Tā kā Nīderlande ir pieprasījusi ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/820 piešķirto atkāpi attiecināt uz 2020.–21. gada periodu, šo lēmumu vajadzētu piemērot divus gadus no 2020. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(22)

Tā kā Nīderlande ir pieprasījusi ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/820 piešķirto atkāpi attiecināt uz 2020.–21. gada periodu, šo lēmumu vajadzētu piemērot divus gadus no 2020. gada 1. janvāra.

| (23) | Šajā lēmumā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko atbilstīgi Direktīvas 91/676/EEK 9. pantam ir sniegusi Komiteja, kas izveidota, lai īstenotu un pielāgotu zinātnes un tehnikas attīstībai direktīvu attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti, |
| --- | --- |

(23)

Šajā lēmumā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko atbilstīgi Direktīvas 91/676/EEK 9. pantam ir sniegusi Komiteja, kas izveidota, lai īstenotu un pielāgotu zinātnes un tehnikas attīstībai direktīvu attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atkāpe

Nīderlandes 2020. gada 4. februāra vēstulē prasīto atkāpi, ar ko atļautu ar ganību dzīvnieku kūtsmēsliem zemē izkliedēt vairāk slāpekļa, nekā paredzēts Direktīvas 91/676/EEK III pielikuma 2. punkta otrās daļas pirmajā teikumā (“atkāpe”), piešķir, ja tiek ievēroti šajā lēmumā noteiktie nosacījumi.

Tas, ka saskaņā ar šo lēmumu tiek piešķirta atkāpe, neskar Direktīvas 2000/60/EK noteikumus.

2. pants

Darbības joma

Šo atkāpi piemēro ganību saimniecībām, kurām ir piešķirta atļauja saskaņā ar 6. pantu.

3. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “ganību saimniecība” ir ikviena saimniecība, kurā vismaz 80 % no platības, kurā var lietot kūtsmēslus, ir zālāji; |
| --- | --- |

1)

“ganību saimniecība” ir ikviena saimniecība, kurā vismaz 80 % no platības, kurā var lietot kūtsmēslus, ir zālāji;

| 2) | “ganību dzīvnieki” ir liellopi (izņemot nobarojamos teļus), aitas, kazas, zirgi, ēzeļi, brieži un ūdensbifeļi; |
| --- | --- |

2)

“ganību dzīvnieki” ir liellopi (izņemot nobarojamos teļus), aitas, kazas, zirgi, ēzeļi, brieži un ūdensbifeļi;

| 3) | “lauksaimniecības zeme” ir platības, kuras, pamatojoties uz rakstisku individuālu līgumu, ir lauksaimnieka īpašumā, nomā vai valdījumā un par kuru apsaimniekošanu viņš ir tiešā veidā atbildīgs; |
| --- | --- |

3)

“lauksaimniecības zeme” ir platības, kuras, pamatojoties uz rakstisku individuālu līgumu, ir lauksaimnieka īpašumā, nomā vai valdījumā un par kuru apsaimniekošanu viņš ir tiešā veidā atbildīgs;

| 4) | “zālāji” ir ilggadīgie zālāji vai pagaidu zālāju platības, kuras laiž atmatā uz laiku līdz pieciem gadiem; |
| --- | --- |

4)

“zālāji” ir ilggadīgie zālāji vai pagaidu zālāju platības, kuras laiž atmatā uz laiku līdz pieciem gadiem;

| 5) | “mēslošanas plāns” ir aprēķini par barības vielu plānoto izlietojumu un pieejamību; |
| --- | --- |

5)

“mēslošanas plāns” ir aprēķini par barības vielu plānoto izlietojumu un pieejamību;

| 6) | “mēslošanas pārskats” ir barības vielu bilance, kurā atspoguļots barības vielu faktiskais izlietojums un patēriņš. |
| --- | --- |

6)

“mēslošanas pārskats” ir barības vielu bilance, kurā atspoguļots barības vielu faktiskais izlietojums un patēriņš.

| 7) | “dienvidu un centrālās daļas smilšainās augsnes” ir augsnes, kas norādītas kā dienvidu un centrālās daļas smilšainās augsnes Nīderlandes tiesību aktos, ar ko īsteno Direktīvu 91/676/EEK; |
| --- | --- |

7)

“dienvidu un centrālās daļas smilšainās augsnes” ir augsnes, kas norādītas kā dienvidu un centrālās daļas smilšainās augsnes Nīderlandes tiesību aktos, ar ko īsteno Direktīvu 91/676/EEK;

| 8) | “lesa augsnes” ir augsnes, kas norādītas kā lesa augsnes Nīderlandes tiesību aktos, ar ko īsteno Direktīvu 91/676/EEK. |
| --- | --- |

8)

“lesa augsnes” ir augsnes, kas norādītas kā lesa augsnes Nīderlandes tiesību aktos, ar ko īsteno Direktīvu 91/676/EEK.

4. pants

Vispārējie atkāpes piešķiršanas nosacījumi

Atkāpi piešķir ar turpmāk minētajiem nosacījumiem.

| 1) | Nīderlande uzrauga saražoto kūtsmēslu apjomu un nodrošina, ka kūtsmēslu daudzums valsts līmenī ne slāpekļa, ne fosfora daudzuma ziņā nepārsniegs 2002. gada līmeni, kas atbilst 504,4 miljoniem kg slāpekļa un 172,9 miljoniem kg fosfāta. |
| --- | --- |

1)

Nīderlande uzrauga saražoto kūtsmēslu apjomu un nodrošina, ka kūtsmēslu daudzums valsts līmenī ne slāpekļa, ne fosfora daudzuma ziņā nepārsniegs 2002. gada līmeni, kas atbilst 504,4 miljoniem kg slāpekļa un 172,9 miljoniem kg fosfāta.

| 2) | Nīderlande pilnā mērā īsteno uzlabotu izpildes stratēģiju, kuras mērķis ir pastiprināt Nīderlandes kūtsmēslu apsaimniekošanas politikas noteikumu ievērošanu un nodrošināt, ka uz jebkādu informāciju, kas liecina par neatbilstību, tiek efektīvi reaģēts.
  Uzlabotā izpildes stratēģija ietver vismaz šādus elementus:






  a) | veikt neatkarīgu novērtējumu par tādu gadījumu mērogu un skaitu, kad tīši nav ievēroti valsts noteikumi par kūtsmēsliem. Minēto novērtējumu veic kompetentās valsts iestādes, kas ir atbildīgas par inspekcijām saistībā ar valsts noteikumiem par kūtsmēsliem, kopā ar kompetentajām valsts iestādēm, kas ir atbildīgas par noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanu un apsūdzību celšanu; |
| --- | --- | --- |

2)

Nīderlande pilnā mērā īsteno uzlabotu izpildes stratēģiju, kuras mērķis ir pastiprināt Nīderlandes kūtsmēslu apsaimniekošanas politikas noteikumu ievērošanu un nodrošināt, ka uz jebkādu informāciju, kas liecina par neatbilstību, tiek efektīvi reaģēts.

Uzlabotā izpildes stratēģija ietver vismaz šādus elementus:

a)

veikt neatkarīgu novērtējumu par tādu gadījumu mērogu un skaitu, kad tīši nav ievēroti valsts noteikumi par kūtsmēsliem. Minēto novērtējumu veic kompetentās valsts iestādes, kas ir atbildīgas par inspekcijām saistībā ar valsts noteikumiem par kūtsmēsliem, kopā ar kompetentajām valsts iestādēm, kas ir atbildīgas par noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanu un apsūdzību celšanu;

| b) | identificēt kūtsmēslu apstrādes un apsaimniekošanas jomas, kurās ir augstāks risks, ka tīši netiks ievēroti valsts noteikumi par kūtsmēsliem; |
| --- | --- |

b)

identificēt kūtsmēslu apstrādes un apsaimniekošanas jomas, kurās ir augstāks risks, ka tīši netiks ievēroti valsts noteikumi par kūtsmēsliem;

| c) | stiprināt inspicēšanas un kontroles spēju, kas ir vismaz 40 % no spējas, kas nepieciešama, lai klātienē (tostarp pēc nejaušības principa) inspicētu ganību saimniecības, uz kurām attiecas 11. panta 2. punktā minētās atļaujas, un šo spēju koncentrēt tajās kūtsmēslu apstrādes un apsaimniekošanas jomās, kurās pastāv risks; |
| --- | --- |

c)

stiprināt inspicēšanas un kontroles spēju, kas ir vismaz 40 % no spējas, kas nepieciešama, lai klātienē (tostarp pēc nejaušības principa) inspicētu ganību saimniecības, uz kurām attiecas 11. panta 2. punktā minētās atļaujas, un šo spēju koncentrēt tajās kūtsmēslu apstrādes un apsaimniekošanas jomās, kurās pastāv risks;

| d) | noteikt skaidru metodiku, kā noteikt pietiekami efektīvus, samērīgus un atturošus sodus un sankcijas; |
| --- | --- |

d)

noteikt skaidru metodiku, kā noteikt pietiekami efektīvus, samērīgus un atturošus sodus un sankcijas;

| e) | 2020. gada pavasarī pilnā mērā panākt izpildi augsta riska teritorijās De Peel, Gelderse Vallei un Twente; |
| --- | --- |

e)

2020. gada pavasarī pilnā mērā panākt izpildi augsta riska teritorijās De Peel, Gelderse Vallei un Twente;

De Peel

Gelderse Vallei

Twente

| f) | līdz 2020. gada beigām ieviest kūtsmēslu transportēšanas automatizētu uzskaiti reāllaikā; |
| --- | --- |

f)

līdz 2020. gada beigām ieviest kūtsmēslu transportēšanas automatizētu uzskaiti reāllaikā;

| g) | līdz 2020. gada jūnija beigām pieņemt lēmumu par sankciju politikas pārskatīšanu; |
| --- | --- |

g)

līdz 2020. gada jūnija beigām pieņemt lēmumu par sankciju politikas pārskatīšanu;

| h) | nodrošināt 5,5 % cūku fermu individuālu inspicēšanu. To, cik reāli iespējams ir inspicēt šādu fermu daudzumu, var ietekmēt pasākumi, ar kuriem novērš Covid-19 vīrusa izplatīšanās risku. |
| --- | --- |

h)

nodrošināt 5,5 % cūku fermu individuālu inspicēšanu. To, cik reāli iespējams ir inspicēt šādu fermu daudzumu, var ietekmēt pasākumi, ar kuriem novērš Covid-19 vīrusa izplatīšanās risku.

| (3) | Uzlaboto izpildes stratēģiju pārskata, ņemot vērā tās īstenošanas laikā gūto pieredzi, jo īpaši tad, ja līdz 2021. gada decembrim konstatēto pārkāpumu vai neatbilstības gadījumu skaits nav samazinājies, lai tajā paredzētu vēl stingrāku kontroli un pasākumus. Par pārskatīto stratēģiju paziņo Komisijai. |
| --- | --- |

(3)

Uzlaboto izpildes stratēģiju pārskata, ņemot vērā tās īstenošanas laikā gūto pieredzi, jo īpaši tad, ja līdz 2021. gada decembrim konstatēto pārkāpumu vai neatbilstības gadījumu skaits nav samazinājies, lai tajā paredzētu vēl stingrāku kontroli un pasākumus. Par pārskatīto stratēģiju paziņo Komisijai.

5. pants

Pieteikums atļaujas saņemšanai

1.   Ganību dzīvnieku audzētāji var kompetentajai iestādei iesniegt pieteikumu par ikgadēju atļauju izmantot tādu ganību dzīvnieku kūtsmēslu daudzumu, kas atbilst līdz 230 kg slāpekļa uz vienu hektāru gadā dienvidu un centrālās daļas smilšainajās augsnēs un lesa augsnēs vai līdz 250 kg slāpekļa uz vienu hektāru gadā citās augsnēs.

2.   Pieteikuma iesniedzējs kopā ar 1. punktā minēto pieteikumu iesniedz rakstisku deklarāciju par to, ka viņa saimniecība atbilst 7. un 8. pantā definētajiem nosacījumiem un ka viņš piekrīt, ka mēslošanas līdzekļa izmantošanu un 7. pantā minēto mēslošanas plānu un mēslošanas pārskatu var kontrolēt.

6. pants

Licenču piešķiršana

Atļaujas izmantot ganību saimniecībās ganību dzīvnieku kūtsmēslu daudzumu (tostarp pašu dzīvnieku atstātos mēslus), kas satur līdz 230 kg slāpekļa uz vienu hektāru gadā dienvidu un centrālās daļas smilšainajās augsnēs vai līdz 250 kg slāpekļa uz vienu hektāru gadā citu veidu augsnēs, piešķir saskaņā ar 7. un 8. pantā izklāstītajiem nosacījumiem.

7. pants

Kūtsmēslu un citu mēslošanas līdzekļu izkliedēšanas nosacījumi

1.   Ganību dzīvnieku kūtsmēslu daudzums, ko katru gadu izkliedē zemē ganību saimniecībās, tostarp pašu dzīvnieku atstātie mēsli, nepārsniedz kūtsmēslu daudzumu, kas satur 230 kg slāpekļa uz vienu hektāru gadā dienvidu un centrālās daļas smilšainajās augsnēs un 250 kg slāpekļa uz vienu hektāru gadā citu veidu augsnēs saskaņā ar 2.–8. pantā izklāstītajiem nosacījumiem. Kopējā slāpekļa un fosfora ienese atbilst attiecīgās kultūras vajadzībām pēc barības vielām, un augsnes nodrošinātais slāpekļa daudzums nepārsniedz maksimālās mēslošanas normas, kas noteiktas 6. Nīderlandes darbības programmā.

2.   Fosfātu minerālmēslus neizmanto.

3.   Ganību saimniecība sagatavo un kārto mēslošanas plānu. Mēslošanas plānā apraksta lauksaimniecības zemesgabalu augseku un plānoto kūtsmēslu un citu slāpekļa un fosfātu mēslošanas līdzekļu izmantojumu. Mēslošanas plāns pirmajam kalendārajam gadam ir pieejams ganību saimniecībā ne vēlāk kā 30. jūnijā. Mēslošanas plāns turpmākajiem kalendārajiem gadiem ir pieejams ganību saimniecībā ne vēlāk kā 28. februārī.

4.   Mēslošanas plānā iekļauj šādus elementus:

| a) | lauksaimniecības dzīvnieku skaits ganību saimniecībā; |
| --- | --- |

a)

lauksaimniecības dzīvnieku skaits ganību saimniecībā;

| b) | lauksaimniecības dzīvnieku turēšanas un kūtsmēslu uzkrāšanas sistēmas apraksts, norādot arī kūtsmēslu krātuves tilpumu; |
| --- | --- |

b)

lauksaimniecības dzīvnieku turēšanas un kūtsmēslu uzkrāšanas sistēmas apraksts, norādot arī kūtsmēslu krātuves tilpumu;

| c) | aprēķinu par ganību saimniecībā saražoto kūtsmēslu slāpekļa (atskaitot turēšanas un glabāšanas laikā radušos zudumus) un fosfora daudzumu; |
| --- | --- |

c)

aprēķinu par ganību saimniecībā saražoto kūtsmēslu slāpekļa (atskaitot turēšanas un glabāšanas laikā radušos zudumus) un fosfora daudzumu;

| d) | augsekas plānu, kurā norādīta to individuālo lauku platība, kuros aug zālaugi un citi kultūraugi, kā arī shematiska karte, kurā attēlota individuālo lauku atrašanās vieta; |
| --- | --- |

d)

augsekas plānu, kurā norādīta to individuālo lauku platība, kuros aug zālaugi un citi kultūraugi, kā arī shematiska karte, kurā attēlota individuālo lauku atrašanās vieta;

| e) | informāciju par paredzamo kultūraugiem nepieciešamo slāpekļa un fosfora daudzumu; |
| --- | --- |

e)

informāciju par paredzamo kultūraugiem nepieciešamo slāpekļa un fosfora daudzumu;

| f) | to kūtsmēslu daudzumu un veidu, kas piegādāti līgumpartneriem un tāpēc nav izmantoti ganību saimniecībā; |
| --- | --- |

f)

to kūtsmēslu daudzumu un veidu, kas piegādāti līgumpartneriem un tāpēc nav izmantoti ganību saimniecībā;

| g) | informāciju par to ievesto kūtsmēslu daudzumu, kas izmantoti ganību saimniecībā; |
| --- | --- |

g)

informāciju par to ievesto kūtsmēslu daudzumu, kas izmantoti ganību saimniecībā;

| h) | aprēķinu par organisko vielu mineralizācijas, pākšaugu un atmosfēras pārneses devumu un par augsnē esošā slāpekļa daudzumu laikā, kad kultūraugi sāk to pastiprināti izmantot; |
| --- | --- |

h)

aprēķinu par organisko vielu mineralizācijas, pākšaugu un atmosfēras pārneses devumu un par augsnē esošā slāpekļa daudzumu laikā, kad kultūraugi sāk to pastiprināti izmantot;

| i) | aprēķinu par slāpekļa un fosfora ienesi no kūtsmēsliem katrā zemesgabalā; |
| --- | --- |

i)

aprēķinu par slāpekļa un fosfora ienesi no kūtsmēsliem katrā zemesgabalā;

| j) | aprēķinu par to, cik slāpekļa katrā laukā ienests no minerālmēsliem un citiem mēslošanas līdzekļiem; |
| --- | --- |

j)

aprēķinu par to, cik slāpekļa katrā laukā ienests no minerālmēsliem un citiem mēslošanas līdzekļiem;

| k) | aprēķinus, kas nepieciešami, lai novērtētu to slāpekļa un fosfora maksimālo ieneses normu ievērošanu, kas noteiktas 6. Nīderlandes rīcības programmā. |
| --- | --- |

k)

aprēķinus, kas nepieciešami, lai novērtētu to slāpekļa un fosfora maksimālo ieneses normu ievērošanu, kas noteiktas 6. Nīderlandes rīcības programmā.

Mēslošanas plānu pārskata ne vēlāk kā septiņas dienas pēc tam, kad ganību saimniecības lauksaimniecības praksē ir ieviestas kādas izmaiņas.

5.   Katra ganību saimniecība sagatavo un kārto mēslošanas pārskatu par katru kalendāro gadu. To iesniedz kompetentajai iestādei līdz nākamā kalendārā gada 31. martam.

6.   Mēslošanas pārskatā norāda šādus elementus:

| a) | kultūraugu platības; |
| --- | --- |

a)

kultūraugu platības;

| b) | dzīvnieku skaits un veids; |
| --- | --- |

b)

dzīvnieku skaits un veids;

| c) | viena dzīvnieka saražoto mēslu daudzums; |
| --- | --- |

c)

viena dzīvnieka saražoto mēslu daudzums;

| d) | ganību saimniecībā ievesto mēslošanas līdzekļu daudzums; |
| --- | --- |

d)

ganību saimniecībā ievesto mēslošanas līdzekļu daudzums;

| e) | to kūtsmēslu daudzums, kas piegādāti līgumpartneriem un tāpēc nav izmantoti ganību saimniecībā, kā arī šo līgumpartneru nosaukumi. |
| --- | --- |

e)

to kūtsmēslu daudzums, kas piegādāti līgumpartneriem un tāpēc nav izmantoti ganību saimniecībā, kā arī šo līgumpartneru nosaukumi.

7.   Periodiski, vismaz reizi četros gados, visos ganību saimniecības zemesgabalos, kuri augsekas un augsnes īpašību ziņā ir viendabīgi, veic slāpekļa un fosfora analīzi augsnē. Paredz vismaz vienu analīzi uz katriem pieciem hektāriem zemes.

Ja zālāju uzar tā atjaunošanas nolūkā, ar likumu noteikto slāpekļa ieneses normu, kas dota 6. Nīderlandes rīcības programmā, pēc katra kalendārā gada 31. maija samazina par 50 kilogramiem slāpekļa uz vienu hektāru smilšainās un lesa augsnēs. Ja zālāju uzar kukurūzas kultivēšanas nolūkā smilšainā vai lesa augsnē, ar likumu noteikto slāpekļa ieneses normu, kas 6. Nīderlandes rīcības programmā dota attiecībā uz kukurūzu, samazina par 65 kilogramiem slāpekļa uz vienu hektāru.

8.   Kūtsmēslus nedrīkst izkliedēt rudenī pirms zālaugu sēšanas.

8. pants

Zemes apsaimniekošanas nosacījumi

1.   Smilšu un lesa augsnēs pēc kukurūzas novākšanas audzē zālaugus vai citus kultūraugus, kas ziemā nodrošina zemes augu segu.

2.   Starpkultūras neuzar pirms 1. februāra.

3.   Smilšu un lesa augsnēs zālājus uzar tikai pavasarī, izņemot zālāja uzaršanu tā atjaunošanas nolūkā, ko var darīt ne vēlāk kā 31. augustā.

4.   Visos augšņu veidos pēc zālāja uzaršanas tūlīt iesēj tādus kultūraugus, kuriem nepieciešams daudz slāpekļa, un mēslošanu veic atbilstoši augsnes analīzēm, kurās nosaka minerālo slāpekli un citus parametrus, ko izmanto kā bāzes rādītājus, lai novērtētu slāpekļa izdalīšanos augsnes organisko vielu mineralizācijas procesā.

5.   Ja augseka ietver pākšaugus vai citus augus, kas saista atmosfēras slāpekli, attiecīgi samazina mēslošanas līdzekļu lietojumu.

6.   Atkāpjoties no 3. punkta, ir atļauta zālāju uzaršana rudenī, ja stāda puķu sīpolus.

9. pants

Nosacījumi par amonjaka emisiju samazināšanu, lai samazinātu barības vielu nosēdumus, tostarp ūdenī

1.   Ganību saimniecībās, kas saņēmušas atļauju saskaņā ar 6. pantu, ievēro šādus nosacījumus:

| a) | zālājos smilšainās un lesa augsnēs šķidrmēslus uznes ar seklo inžekciju; |
| --- | --- |

a)

zālājos smilšainās un lesa augsnēs šķidrmēslus uznes ar seklo inžekciju;

| b) | zālājos māla un kūdras augsnēs šķidrmēslus uznes ar seklo inžekciju, izmantojot vai nu šķidrmēslu izkliedētāju ar sadalītājšļūtenēm un uzgaļiem (šķidrmēslu atšķaidījums ar ūdeni attiecībā 2:1), vai impulsa inžektoru; |
| --- | --- |

b)

zālājos māla un kūdras augsnēs šķidrmēslus uznes ar seklo inžekciju, izmantojot vai nu šķidrmēslu izkliedētāju ar sadalītājšļūtenēm un uzgaļiem (šķidrmēslu atšķaidījums ar ūdeni attiecībā 2:1), vai impulsa inžektoru;

| c) | šķidrmēslus neuznes ar izkliedētāju ar sadalītājšļūtenēm un uzgaļiem, ja ārvides temperatūra ir 20 °C vai augstāka; |
| --- | --- |

c)

šķidrmēslus neuznes ar izkliedētāju ar sadalītājšļūtenēm un uzgaļiem, ja ārvides temperatūra ir 20 °C vai augstāka;

| d) | aramzemē šķidrmēslus uznes ar inžekcijas metodi vai arī pēc uznešanas vienā piegājienā nekavējoties iestrādā zemē; |
| --- | --- |

d)

aramzemē šķidrmēslus uznes ar inžekcijas metodi vai arī pēc uznešanas vienā piegājienā nekavējoties iestrādā zemē;

| e) | pakaišu kūtsmēslus pēc uznešanas nekavējoties iestrādā zemē ne vairāk kā divos piegājienos. |
| --- | --- |

e)

pakaišu kūtsmēslus pēc uznešanas nekavējoties iestrādā zemē ne vairāk kā divos piegājienos.

2.   Šā panta 1. punktu no 2021. gada 1. janvāra piemēro lauksaimniekiem, kuriem piešķirta atkāpe, bet uz kuriem saskaņā ar valsts tiesību aktiem (14) patlaban neattiecas 1. punkta noteikumi.

3.   Visus ganību dzīvnieku audzētājus, kam piešķirta atļauja, līdz 2020. gada 31. decembrim apmāca, kā īstenot slāpekļa emisiju samazināšanas pasākumus.

10. pants

Monitorings

1.   Kompetentās iestādes nodrošina, ka tiek izveidotas kartes, kurās atspoguļo:

| a) | to ganību saimniecību procentuālā daļa katrā pašvaldībā, uz kurām attiecas atļauja; |
| --- | --- |

a)

to ganību saimniecību procentuālā daļa katrā pašvaldībā, uz kurām attiecas atļauja;

| b) | atļauju aptverto liellopu procentuālā daļa katrā pašvaldībā; |
| --- | --- |

b)

atļauju aptverto liellopu procentuālā daļa katrā pašvaldībā;

| c) | tās lauksaimniecības zemes procentuālā daļa katrā pašvaldībā, uz kuru attiecas atļauja. |
| --- | --- |

c)

tās lauksaimniecības zemes procentuālā daļa katrā pašvaldībā, uz kuru attiecas atļauja.

Šīs kartes katru gadu atjaunina.

2.   Kompetentās iestādes izveido un uztur monitoringa tīklu augsnes ūdens, ūdensteču, augšējo gruntsūdeņu un notekūdeņu paraugu ņemšanai monitoringa vietās ganību saimniecībās, uz kurām attiecas atļauja. Monitoringa tīkls sniedz datus par nitrātu un fosfora koncentrāciju ūdenī, kas izplūst no sakņu zonas un ieplūst gruntsūdeņos un virszemes ūdeņu sistēmā.

3.   Monitoringa tīkls aptver vismaz 300 saimniecības, uz kurām attiecas atļaujas, un ir reprezentatīvs attiecībā uz katru augsnes tipu (mālaugsni, kūdraugsni, smilšaugsni, smilšainu lesa augsni), mēslošanas praksi un augseku. Monitoringa tīkla sastāvu šā lēmuma piemērošanas laikā nemaina.

4.   Kompetentās iestādes veic pētījumus un pastāvīgu barības vielu analīzi, kas nodrošina datus par vietējo zemes izmantojumu, augseku un lauksaimniecības praksi ganību saimniecībās, uz kurām attiecas atļaujas. Šos datus var izmantot, lai ar modelēšanas palīdzību aprēķinātu nitrātu izskalošanos un fosfora zudumus laukiem, kuros gadā uz vienu hektāru izlieto līdz 230 kg vai 250 kg slāpekļa no ganību dzīvnieku mēsliem.

5.   Smilšainās augsnēs esošajos lauksaimnieciskās sateces baseinos kompetentās iestādes veic pastiprinātu ūdens monitoringu.

11. pants

Pārbaudes un inspekcijas

1.   Kompetentās iestādes veic administratīvo kontroli attiecībā uz visiem pieteikumiem atļaujas saņemšanai, lai izvērtētu atbilstību 7. un 8. pantā izklāstītajiem nosacījumiem. Ja tiek pierādīts, ka minētie nosacījumi nav ievēroti, pieteikumu noraida un pieteikuma iesniedzēju informē par atteikuma iemesliem.

Kompetentās iestādes administratīvo kontroli attiecībā uz zemes izmantošanu, lauksaimniecības dzīvnieku skaitu un kūtsmēslu ražošanu veic vismaz 5 % ganību saimniecību, uz kurām attiecas atļaujas.

2.   Kompetentās iestādes klātienes inspekciju veikšanai ganību saimniecībās, uz kurām attiecas atļaujas, izveido plānu, kurš atbilst pastāvošajiem riskiem un kurā ir paredzēts atbilstošs inspekciju biežums, ko nosaka, ņemot vērā rezultātus, kuri gūti iepriekšējos gados veiktajās kontrolēs, un rezultātus, kas gūti vispārējās izlases veida pārbaudēs, kuras veiktas saistībā ar Direktīvas 91/676/EEK transponēšanas tiesību aktiem, un jebkuru citu informāciju, kas varētu liecināt par 7. un 8. pantā izklāstīto nosacījumu neizpildi.

Klātienes inspekcijas veic vismaz 5 % ganību saimniecību, uz kurām attiecas atļaujas, lai izvērtētu, vai tiek izpildīti 7. un 8. pantā izklāstītie nosacījumi. Papildus šīm inspekcijām veic 4. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētās inspekcijas un kontroles.

3.   Ja kādā no gadiem konstatē, ka ganību saimniecība, uz kuru attiecas atļauja, nav izpildījusi 7. un 8. pantā izklāstītos nosacījumus, atļaujas turētājam uzliek sodu saskaņā ar valsts tiesību aktiem un nākamajā gadā tas nav tiesīgs saņemt atļauju.

4.   Kompetentajām iestādēm piešķir pilnvaras un līdzekļus, kas vajadzīgi, lai pārbaudītu atbilstību šajā lēmumā paredzētajiem atļaujas piešķiršanas nosacījumiem.

12. pants

Ziņošana

1.   Kompetentās iestādes katru gadu ne vēlāk kā 30. jūnijā iesniedz Komisijai ziņojumu, kurā ir ietverta šāda informācija:

| a) | dati par mēslošanu visās ganību saimniecībās, uz kurām attiecas atļaujas saskaņā ar 6. pantu, tostarp informācija par ražu un augsnes tipiem; |
| --- | --- |

a)

dati par mēslošanu visās ganību saimniecībās, uz kurām attiecas atļaujas saskaņā ar 6. pantu, tostarp informācija par ražu un augsnes tipiem;

| b) | par katru lauksaimniecības dzīvnieku sugu – dzīvnieku skaita dinamika Nīderlandē un ganību saimniecībās, uz kurām attiecas atļauja; |
| --- | --- |

b)

par katru lauksaimniecības dzīvnieku sugu – dzīvnieku skaita dinamika Nīderlandē un ganību saimniecībās, uz kurām attiecas atļauja;

| c) | valstī vērojamās tendences saistībā ar kūtsmēslu ražošanu – attiecībā uz slāpekļa un fosfātu daudzumu kūtsmēslos; |
| --- | --- |

c)

valstī vērojamās tendences saistībā ar kūtsmēslu ražošanu – attiecībā uz slāpekļa un fosfātu daudzumu kūtsmēslos;

| d) | kopsavilkums par rezultātiem, kas gūti valsts līmenī veiktajās pārbaudēs attiecībā uz cūku un mājputnu mēslu izdalījumu koeficientu; |
| --- | --- |

d)

kopsavilkums par rezultātiem, kas gūti valsts līmenī veiktajās pārbaudēs attiecībā uz cūku un mājputnu mēslu izdalījumu koeficientu;

| e) | kartes, kas minētas 10. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

e)

kartes, kas minētas 10. panta 1. punktā;

| f) | ūdens monitoringa rezultāti, tostarp informācija par ūdens kvalitātes tendencēm gruntsūdeņos un virszemes ūdeņos, kā arī par atkāpes ietekmi uz ūdens kvalitāti; |
| --- | --- |

f)

ūdens monitoringa rezultāti, tostarp informācija par ūdens kvalitātes tendencēm gruntsūdeņos un virszemes ūdeņos, kā arī par atkāpes ietekmi uz ūdens kvalitāti;

| g) | 10. panta 2. punktā minētie dati par nitrātu un fosfora koncentrāciju; |
| --- | --- |

g)

10. panta 2. punktā minētie dati par nitrātu un fosfora koncentrāciju;

| h) | 10. panta 5. punktā minētā pastiprinātā ūdens monitoringa rezultāti; |
| --- | --- |

h)

10. panta 5. punktā minētā pastiprinātā ūdens monitoringa rezultāti;

| i) | 10. panta 4. punktā minētā apsekojuma par vietējo zemes izmantojumu, augseku un lauksaimniecības praksi rezultāti; |
| --- | --- |

i)

10. panta 4. punktā minētā apsekojuma par vietējo zemes izmantojumu, augseku un lauksaimniecības praksi rezultāti;

| j) | 10. panta 4. punktā minēto modelēšanas aprēķinu rezultāti; |
| --- | --- |

j)

10. panta 4. punktā minēto modelēšanas aprēķinu rezultāti;

| k) | 7. un 8. pantā izklāstīto atļaujas nosacījumu ievērošanas izvērtējums, kura pamatā ir veiktās kontroles saimniecību līmenī un informācija par saimniecībām, kas saskaņā ar 11. pantā minēto administratīvo kontroļu un klātienes inspekciju rezultātiem nav izpildījušas nosacījumus; |
| --- | --- |

k)

7. un 8. pantā izklāstīto atļaujas nosacījumu ievērošanas izvērtējums, kura pamatā ir veiktās kontroles saimniecību līmenī un informācija par saimniecībām, kas saskaņā ar 11. pantā minēto administratīvo kontroļu un klātienes inspekciju rezultātiem nav izpildījušas nosacījumus;

| l) | atjauninājums par 4. pantā minētās uzlabotās izpildes stratēģijas īstenošanu, jo īpaši par šādiem aspektiem:






  — | izpildes panākšana augsta riska teritorijās De Peel, Gelderse Vallei un Twente, |
| --- | --- | --- |

l)

atjauninājums par 4. pantā minētās uzlabotās izpildes stratēģijas īstenošanu, jo īpaši par šādiem aspektiem:

—

izpildes panākšana augsta riska teritorijās De Peel, Gelderse Vallei un Twente,

| — | kūtsmēslu transportēšanas automatizēta uzskaite reāllaikā līdz 2020. gada beigām, |
| --- | --- |

—

kūtsmēslu transportēšanas automatizēta uzskaite reāllaikā līdz 2020. gada beigām,

| — | lēmums par sankciju politikas pārskatīšanu līdz 2020. gada jūnija beigām, |
| --- | --- |

—

lēmums par sankciju politikas pārskatīšanu līdz 2020. gada jūnija beigām,

| — | ietekme, ko uz stratēģijas īstenošanu atstājuši pasākumi, ar kuriem novērš Covid-19 vīrusa izplatīšanos; |
| --- | --- |

—

ietekme, ko uz stratēģijas īstenošanu atstājuši pasākumi, ar kuriem novērš Covid-19 vīrusa izplatīšanos;

| m) | 4. pantā minētās uzlabotās izpildes stratēģijas rezultāti, jo īpaši šādos aspektos:






  — | fiziskā kontrole pa saimniecību veidiem, |
| --- | --- | --- |

m)

4. pantā minētās uzlabotās izpildes stratēģijas rezultāti, jo īpaši šādos aspektos:

—

fiziskā kontrole pa saimniecību veidiem,

| — | neatbilstības gadījumu skaita samazināšanās, |
| --- | --- |

—

neatbilstības gadījumu skaita samazināšanās,

| — | administratīvās sankcijas; |
| --- | --- |

—

administratīvās sankcijas;

| n) | informācija par piemērotajām tiesiskajām sankcijām. |
| --- | --- |

n)

informācija par piemērotajām tiesiskajām sankcijām.

2.   Ziņojumā iekļautie telpiskie dati attiecīgos gadījumos atbilst Direktīvas 2007/2/EK noteikumiem. Vācot nepieciešamos datus, Nīderlande attiecīgā gadījumā izmanto informāciju, kas iegūta Integrētajā administrācijas un kontroles sistēmā, kura izveidota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 67. panta 1. punktu.

13. pants

Piemērošanas periods

Šo lēmumu piemēro no 2020. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. decembrim.

14. pants

Adresāts

Šis lēmums ir adresēts Nīderlandes Karalistei.

Briselē, 2020. gada 17. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Virginijus SINKEVIČIUS

---

(1)  
  OV L 375, 31.12.1991., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Lēmums 2005/880/EK (2005. gada 8. decembris), ar ko Nīderlandei piešķir atkāpi, ko tā pieprasījusi atbilstīgi Padomes Direktīvai 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (OV L 324, 10.12.2005., 89. lpp.).

2

(3)  Komisijas Lēmums 2010/65/ES (2010. gada 5. februāris) par grozījumiem Lēmumā 2005/880/EK, ar ko Nīderlandei piešķir atkāpi, ko tā pieprasījusi atbilstīgi Padomes Direktīvai 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (OV L 35, 6.2.2010., 18. lpp.).

3

(4)  Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/291/ES (2014. gada 16. maijs), ar ko Nīderlandei piešķir atkāpi, kuru tā pieprasījusi atbilstīgi Padomes Direktīvai 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (OV L 148, 20.5.2014., 88. lpp.).

4

(5)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/820 (2018. gada 31. maijs), ar ko Nīderlandei piešķir atkāpi, kuru tā pieprasījusi atbilstīgi Padomes Direktīvai 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (OV L 137, 4.6.2018., 27. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/99/EK (2008. gada 19. novembris) par vides krimināltiesisko aizsardzību (OV L 328, 6.12.2008., 28. lpp.).

6

(7)  Nīderlandes Likums par mēslošanas līdzekļiem (Meststoffenwet), 19. un 20. pants

7

Meststoffenwet

(8)  Nīderlandes Likums par mēslošanas līdzekļiem (Meststoffenwet), 33.a–33.d pants.

8

Meststoffenwet

(9)  Nīderlandes Likums par mēslošanas līdzekļiem (Meststoffenwet), 21.b pants.

9

Meststoffenwet

(10)  Nitrātu direktīvas ietekme uz N gāzveida emisijām; nitrātu rīcības programmā paredzēto pasākumu ietekme uz N gāzveida emisijām, līgums ENV.B.1/ETU/2010/0009.

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/2/EK (2007. gada 14. marts), ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā (INSPIRE) (OV L 108, 25.4.2007., 1. lpp.).

12

INSPIRE

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1306/2013 (2013. gada 17. decembris) par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.).

13

(14)  Regeling van de Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit van 28 januari 2019, nr. WJZ/19009285, tot tijdelijke vrijstelling van artikel 5, eerste lid, van het Besluit gebruik meststoffen (Vrijstellingsregeling bovengronds aanwenden runderdrijfmest 2019–2023)

14

---

| 21.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 234/29 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 234/29

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/1074

(2020. gada 17. jūlijs),

ar ko Dānijai piešķir atkāpi, ko tā pieprasījusi atbilstīgi Padomes Direktīvai 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti

(Autentisks ir tikai teksts dāņu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 12. decembra Direktīvu 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (1), un jo īpaši tās III pielikuma 2. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Lēmumu 2002/915/EK (2) Komisija Dānijai piešķīra atkāpi, kuru tā bija pieprasījusi atbilstīgi Direktīvai 91/676/EEK un ar kuru tai atļāva izmantot kūtsmēslus, kas satur līdz 230 kg slāpekļa uz vienu hektāru gadā, atsevišķās liellopu audzēšanas saimniecībās. Atkāpes piemērošanas termiņš tika pagarināts ar Komisijas Lēmumiem 2005/294/EK (3) un 2008/664/EK (4) un ar Komisijas Īstenošanas lēmumiem 2012/659/ES (5), (ES) 2017/847 (6) un (ES) 2018/1928 (7). |
| --- | --- |

(1)

Ar Lēmumu 2002/915/EK (2) Komisija Dānijai piešķīra atkāpi, kuru tā bija pieprasījusi atbilstīgi Direktīvai 91/676/EEK un ar kuru tai atļāva izmantot kūtsmēslus, kas satur līdz 230 kg slāpekļa uz vienu hektāru gadā, atsevišķās liellopu audzēšanas saimniecībās. Atkāpes piemērošanas termiņš tika pagarināts ar Komisijas Lēmumiem 2005/294/EK (3) un 2008/664/EK (4) un ar Komisijas Īstenošanas lēmumiem 2012/659/ES (5), (ES) 2017/847 (6) un (ES) 2018/1928 (7).

| (2) | Ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1928 piešķirtā atkāpe attiecās (2017./2018. gadā) uz 1 312 liellopu audzēšanas saimniecībām, 396 000 ganāmpulka vienībām (kas atbilst 39,6 milj./kg slāpekļa kūtsmēslos) un 198 195 hektāriem aramzemes, kas atbilst attiecīgi 3,9 % no saimniecību kopskaita, 18,1 % no kopējā slāpekļa (N) izmantotajos kūtsmēslos un 8,2 % no aramzemes kopējās neto platības. |
| --- | --- |

(2)

Ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1928 piešķirtā atkāpe attiecās (2017./2018. gadā) uz 1 312 liellopu audzēšanas saimniecībām, 396 000 ganāmpulka vienībām (kas atbilst 39,6 milj./kg slāpekļa kūtsmēslos) un 198 195 hektāriem aramzemes, kas atbilst attiecīgi 3,9 % no saimniecību kopskaita, 18,1 % no kopējā slāpekļa (N) izmantotajos kūtsmēslos un 8,2 % no aramzemes kopējās neto platības.

| (3) | 2020. gada 20. martā Dānija iesniedza Komisijai lūgumu pagarināt atkāpi atbilstīgi Direktīvas 91/676/EEK III pielikuma 2. punkta trešajai daļai. |
| --- | --- |

(3)

2020. gada 20. martā Dānija iesniedza Komisijai lūgumu pagarināt atkāpi atbilstīgi Direktīvas 91/676/EEK III pielikuma 2. punkta trešajai daļai.

| (4) | Dānijā saskaņā ar Direktīvas 91/676/EEK 5. pantu ir izveidota rīcības programma, kuras dažādas daļas ir iestrādātās šādos normatīvajos aktos: 2019. gada 30. jūnija Rīkojums Nr. 760 par dzīvnieku audzēšanas un mēslošanas līdzekļu glabāšanas un izmantošanas vidisko regulējumu, 2019. gada 2. aprīļa Likums (ar grozījumiem) Nr. 338 par mēslošanas līdzekļu izmantošanu lauksaimniecībā un par barības vielu samazināšanas pasākumiem, 2019. gada 29. jūlija Rīkojums Nr. 762 par mēslošanas līdzekļu izmantošanu saimniecībās 2019.–2020. gada plānošanas periodā, un 2020. gada 28. janvāra Rīkojums Nr. 66 par barības vielu samazināšanas pasākumiem un ar lauksaimniecību saistītiem pasākumiem 2020.–2021. gada plānošanas periodā. Papildus šiem pasākumiem Dānijā no 2019. gada ir spēkā specifisks regulējums saskaņā ar grozīto 2019. gada 2. aprīļa Likumu Nr. 338 par mēslošanas līdzekļu izmantošanu saimniecībās un par barības vielu samazināšanas pasākumiem. Tāpat pie Dānijas tiesību aktiem pieder arī vispārīgs fosfora izmantošanas regulējums, kas pieņemts saskaņā ar 2017. gada 21. marta Likumu Nr. 256 par liellopu audzēšanu un mēslošanas līdzekļu izmantošanu un 2017. gada 23. jūnija Rīkojumu Nr. 865 par komerciālajiem lauksaimniecības dzīvniekiem, kūtsmēsliem, skābbarību utt., kas tagad ir 2019. gada 30. jūlija Rīkojums Nr. 760. |
| --- | --- |

(4)

Dānijā saskaņā ar Direktīvas 91/676/EEK 5. pantu ir izveidota rīcības programma, kuras dažādas daļas ir iestrādātās šādos normatīvajos aktos: 2019. gada 30. jūnija Rīkojums Nr. 760 par dzīvnieku audzēšanas un mēslošanas līdzekļu glabāšanas un izmantošanas vidisko regulējumu, 2019. gada 2. aprīļa Likums (ar grozījumiem) Nr. 338 par mēslošanas līdzekļu izmantošanu lauksaimniecībā un par barības vielu samazināšanas pasākumiem, 2019. gada 29. jūlija Rīkojums Nr. 762 par mēslošanas līdzekļu izmantošanu saimniecībās 2019.–2020. gada plānošanas periodā, un 2020. gada 28. janvāra Rīkojums Nr. 66 par barības vielu samazināšanas pasākumiem un ar lauksaimniecību saistītiem pasākumiem 2020.–2021. gada plānošanas periodā. Papildus šiem pasākumiem Dānijā no 2019. gada ir spēkā specifisks regulējums saskaņā ar grozīto 2019. gada 2. aprīļa Likumu Nr. 338 par mēslošanas līdzekļu izmantošanu saimniecībās un par barības vielu samazināšanas pasākumiem. Tāpat pie Dānijas tiesību aktiem pieder arī vispārīgs fosfora izmantošanas regulējums, kas pieņemts saskaņā ar 2017. gada 21. marta Likumu Nr. 256 par liellopu audzēšanu un mēslošanas līdzekļu izmantošanu un 2017. gada 23. jūnija Rīkojumu Nr. 865 par komerciālajiem lauksaimniecības dzīvniekiem, kūtsmēsliem, skābbarību utt., kas tagad ir 2019. gada 30. jūlija Rīkojums Nr. 760.

| (5) | Dānijas tiesību aktos, ar kuriem īsteno Direktīvu 91/676/EEK, ir iekļauti slāpekļa izmantošanas ierobežojumi. Normatīvie akti, ar kuriem ierobežo fosfora izmantošanu, stājās spēkā 2017. gada augustā. |
| --- | --- |

(5)

Dānijas tiesību aktos, ar kuriem īsteno Direktīvu 91/676/EEK, ir iekļauti slāpekļa izmantošanas ierobežojumi. Normatīvie akti, ar kuriem ierobežo fosfora izmantošanu, stājās spēkā 2017. gada augustā.

| (6) | Dānijas normatīvajos aktos ir iekļauta kombinēta, specifiska shēma attiecībā uz brīvprātīgām un obligātām starpkultūru platībām šā lēmuma aptvertajā periodā. Saskaņā ar šo shēmu obligātie noteikumi par starpkultūrām stājas spēkā automātiski, ja brīvprātīgās vienošanās nav pietiekamas, lai sasniegtu vidiskos mērķus. Šīs starpkultūru platības ir papildus obligātajām starpkultūru platībām, ko paredz 2019. gada 2. aprīļa Likums Nr. 338 (ar grozījumiem). Shēma ir nepieciešama, lai nodrošinātu, ka pašreizējās atkāpes piemērošana nenovedīs pie ūdens kvalitātes pasliktināšanās. |
| --- | --- |

(6)

Dānijas normatīvajos aktos ir iekļauta kombinēta, specifiska shēma attiecībā uz brīvprātīgām un obligātām starpkultūru platībām šā lēmuma aptvertajā periodā. Saskaņā ar šo shēmu obligātie noteikumi par starpkultūrām stājas spēkā automātiski, ja brīvprātīgās vienošanās nav pietiekamas, lai sasniegtu vidiskos mērķus. Šīs starpkultūru platības ir papildus obligātajām starpkultūru platībām, ko paredz 2019. gada 2. aprīļa Likums Nr. 338 (ar grozījumiem). Shēma ir nepieciešama, lai nodrošinātu, ka pašreizējās atkāpes piemērošana nenovedīs pie ūdens kvalitātes pasliktināšanās.

| (7) | Informācija, ko Dānija sniegusi saistībā ar atkāpi, kura tika piešķirta ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1928, liecina, ka atkāpes dēļ ūdens kvalitāte salīdzinājumā ar atkāpes neaptvertajām teritorijām nav pasliktinājusies. Dati par Direktīvas 91/676/EEK īstenošanu no 2012. līdz 2015. gadam (8) liecina, ka 83,4 % no pazemes ūdeņu monitoringa objektiem nitrātu vidējā koncentrācija ir zemāka par 50 mg/l, bet 27,5 % no objektiem – zemāka par 25 mg/l. Virszemes saldūdeņos 99,4 % no monitoringa objektiem vidējā nitrātu koncentrācija ir zemāka par 50 mg/l, bet 85,8 % no objektiem – zemāka par 25 mg/l. Monitoringa dati liecina, ka salīdzinājumā ar iepriekšējo pārskata periodu (2008–2011) nitrātu koncentrācija pazemes ūdeņos un virszemes saldūdeņos ir visnotaļ stabila. Dati par eitrofikāciju liecina, ka 25 % no monitorētajiem ezeriem klasificēti kā tādi, kuru stāvoklis ir “labs”, 75 % stāvoklis ir sliktāks; no 119 monitorētajām estuārajām/piekrastes ūdenstilpēm tikai 2 klasificētas kā tādas, kuru stāvoklis ir labs. |
| --- | --- |

(7)

Informācija, ko Dānija sniegusi saistībā ar atkāpi, kura tika piešķirta ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1928, liecina, ka atkāpes dēļ ūdens kvalitāte salīdzinājumā ar atkāpes neaptvertajām teritorijām nav pasliktinājusies. Dati par Direktīvas 91/676/EEK īstenošanu no 2012. līdz 2015. gadam (8) liecina, ka 83,4 % no pazemes ūdeņu monitoringa objektiem nitrātu vidējā koncentrācija ir zemāka par 50 mg/l, bet 27,5 % no objektiem – zemāka par 25 mg/l. Virszemes saldūdeņos 99,4 % no monitoringa objektiem vidējā nitrātu koncentrācija ir zemāka par 50 mg/l, bet 85,8 % no objektiem – zemāka par 25 mg/l. Monitoringa dati liecina, ka salīdzinājumā ar iepriekšējo pārskata periodu (2008–2011) nitrātu koncentrācija pazemes ūdeņos un virszemes saldūdeņos ir visnotaļ stabila. Dati par eitrofikāciju liecina, ka 25 % no monitorētajiem ezeriem klasificēti kā tādi, kuru stāvoklis ir “labs”, 75 % stāvoklis ir sliktāks; no 119 monitorētajām estuārajām/piekrastes ūdenstilpēm tikai 2 klasificētas kā tādas, kuru stāvoklis ir labs.

| (8) | Izskatījusi Dānijas pieprasījumu, pamatojoties uz Direktīvas 91/676/EEK III pielikuma 2. punkta trešajā daļā aprakstītajiem elementiem, un ņemot vērā pieredzi, kas gūta saistībā ar Lēmumos 2002/915/EK, 2005/294/EK un 2008/664/EK un Īstenošanas lēmumos 2012/659/ES, (ES) 2017/847 un (ES) 2018/1928 paredzēto atkāpi, Komisija uzskata, ka Dānijas paredzētais kūtsmēslu daudzums – 230 kg/ha slāpekļa gadā – nekavēs Direktīvas 91/676/EEK mērķu sasniegšanu, ja tiks ievēroti daži stingri nosacījumi par starpkultūrām, fosfora robežvērtībām, augseku, kūtsmēslu un citu mēslošanas līdzekļu izmantošanu, augsnes paraugu ņemšanu un analīzi. |
| --- | --- |

(8)

Izskatījusi Dānijas pieprasījumu, pamatojoties uz Direktīvas 91/676/EEK III pielikuma 2. punkta trešajā daļā aprakstītajiem elementiem, un ņemot vērā pieredzi, kas gūta saistībā ar Lēmumos 2002/915/EK, 2005/294/EK un 2008/664/EK un Īstenošanas lēmumos 2012/659/ES, (ES) 2017/847 un (ES) 2018/1928 paredzēto atkāpi, Komisija uzskata, ka Dānijas paredzētais kūtsmēslu daudzums – 230 kg/ha slāpekļa gadā – nekavēs Direktīvas 91/676/EEK mērķu sasniegšanu, ja tiks ievēroti daži stingri nosacījumi par starpkultūrām, fosfora robežvērtībām, augseku, kūtsmēslu un citu mēslošanas līdzekļu izmantošanu, augsnes paraugu ņemšanu un analīzi.

| (9) | Saimniecībās, kurās atļauts izmantot kūtsmēslus ar slāpekļa saturu līdz 230 kg/ha gadā, mēslošanas plānus laikus atjaunina, lai nodrošinātu, ka tajos atspoguļota faktiskā lauksaimniecības prakse, un izmanto aramzemes ilggadīgo augsegu un starpkultūras, lai atgūtu nitrātu rudens zudumus aramkārtā un ierobežotu slāpekļa zudumus ziemā. |
| --- | --- |

(9)

Saimniecībās, kurās atļauts izmantot kūtsmēslus ar slāpekļa saturu līdz 230 kg/ha gadā, mēslošanas plānus laikus atjaunina, lai nodrošinātu, ka tajos atspoguļota faktiskā lauksaimniecības prakse, un izmanto aramzemes ilggadīgo augsegu un starpkultūras, lai atgūtu nitrātu rudens zudumus aramkārtā un ierobežotu slāpekļa zudumus ziemā.

| (10) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2007/2/EK (9) ir paredzēti vispārīgi noteikumi, kuru mērķis ir izveidot Savienības telpiskās informācijas infrastruktūru Savienības vidiskās rīcībpolitikas vajadzībām un rīcībpolitikai vai pasākumiem, kas var ietekmēt vidi. Attiecīgi telpiskajai informācijai, kas savākta saistībā ar šo lēmumu, būtu jāatbilst minētās direktīvas noteikumiem. Lai mazinātu administratīvo slogu un padziļinātu datu saskaņotību, Dānijai, vācot saskaņā ar šo lēmumu nepieciešamos datus, būtu jāizmanto informācija, kas ģenerēta Integrētajā administrācijas un kontroles sistēmā, kura izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1306/2013 (10) V sadaļas II nodaļu. |
| --- | --- |

(10)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2007/2/EK (9) ir paredzēti vispārīgi noteikumi, kuru mērķis ir izveidot Savienības telpiskās informācijas infrastruktūru Savienības vidiskās rīcībpolitikas vajadzībām un rīcībpolitikai vai pasākumiem, kas var ietekmēt vidi. Attiecīgi telpiskajai informācijai, kas savākta saistībā ar šo lēmumu, būtu jāatbilst minētās direktīvas noteikumiem. Lai mazinātu administratīvo slogu un padziļinātu datu saskaņotību, Dānijai, vācot saskaņā ar šo lēmumu nepieciešamos datus, būtu jāizmanto informācija, kas ģenerēta Integrētajā administrācijas un kontroles sistēmā, kura izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1306/2013 (10) V sadaļas II nodaļu.

| (11) | Šajā lēmumā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko atbilstīgi Direktīvas 91/676/EEK 9. pantam ir sniegusi Komiteja, kas izveidota, lai īstenotu un pielāgotu zinātnes un tehnikas attīstībai direktīvu attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti, |
| --- | --- |

(11)

Šajā lēmumā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko atbilstīgi Direktīvas 91/676/EEK 9. pantam ir sniegusi Komiteja, kas izveidota, lai īstenotu un pielāgotu zinātnes un tehnikas attīstībai direktīvu attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atkāpe

Dānijas 2020. gada 20. marta vēstulē prasīto atkāpi, ar ko atļautu ar kūtsmēsliem zemē iestrādāt vairāk slāpekļa, nekā paredzēts Direktīvas 91/676/EEK III pielikuma 2. punkta otrās daļas pirmajā teikumā (“atkāpe”), piešķir, ja tiek ievēroti šā lēmuma 4. līdz 12. pantā noteiktie nosacījumi.

2. pants

Darbības joma

Šo atkāpi piemēro liellopu audzēšanas saimniecībām, kurās vismaz 80 % no platības, kurā var lietot kūtsmēslus, audzē kultūraugus ar augstu slāpekļa patēriņu un ilgu veģetācijas periodu, un kurām piešķirta atļauja saskaņā ar 6. pantu.

3. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “liellopu audzēšanas saimniecība” ir saimniecība, kur gadā tiek saražots vairāk nekā 300 kg kūtsmēslos esošā slāpekļa un no šiem kūtsmēsliem vismaz divas trešdaļas ir liellopu mēsli; |
| --- | --- |

1)

“liellopu audzēšanas saimniecība” ir saimniecība, kur gadā tiek saražots vairāk nekā 300 kg kūtsmēslos esošā slāpekļa un no šiem kūtsmēsliem vismaz divas trešdaļas ir liellopu mēsli;

| 2) | “kultūraugi, kuros sēj zāli” ir skābbarības labība, skābbarības kukurūza, vasarāju labība, ziemāju labība vai vasaras mieži un zirņi, kuros pirms vai pēc ražas novākšanas iesēj zāli; |
| --- | --- |

2)

“kultūraugi, kuros sēj zāli” ir skābbarības labība, skābbarības kukurūza, vasarāju labība, ziemāju labība vai vasaras mieži un zirņi, kuros pirms vai pēc ražas novākšanas iesēj zāli;

| 3) | “kultūraugi ar lielu slāpekļa patēriņu un ilgu veģetācijas periodu” ir jebkurš no šiem:






  a) | zāle; |
| --- | --- | --- |

3)

“kultūraugi ar lielu slāpekļa patēriņu un ilgu veģetācijas periodu” ir jebkurš no šiem:

a)

zāle;

| b) | zāles starpkultūras; |
| --- | --- |

b)

zāles starpkultūras;

| c) | lopbarības bietes; |
| --- | --- |

c)

lopbarības bietes;

| d) | kultūraugi, kuros sēj zāli; |
| --- | --- |

d)

kultūraugi, kuros sēj zāli;

| e) | cigoriņi; |
| --- | --- |

e)

cigoriņi;

| 4) | “zāle” ir ilggadīgas vai pagaidu zālaugu platības; |
| --- | --- |

4)

“zāle” ir ilggadīgas vai pagaidu zālaugu platības;

| 5) | “augsnes profils” ir augsnes slānis zem zemes virskārtas, kas dziļumā ietiecas vai nu līdz 0,90 m, vai līdz vidējam augstākajam gruntsūdeņu līmenim, ja šis līmenis atrodas mazāk nekā 0,90 m dziļumā zem zemes virskārtas. |
| --- | --- |

5)

“augsnes profils” ir augsnes slānis zem zemes virskārtas, kas dziļumā ietiecas vai nu līdz 0,90 m, vai līdz vidējam augstākajam gruntsūdeņu līmenim, ja šis līmenis atrodas mazāk nekā 0,90 m dziļumā zem zemes virskārtas.

4. pants

Atkāpes piešķiršanas nosacījumi

Atkāpi piešķir ar turpmāk minētajiem nosacījumiem.

| 1) | No 2017. gada 1. augusta spēkā stājās 2017. gada 23. jūnija Rīkojums Nr. 865 par komerciālajiem lauksaimniecības dzīvniekiem, kūtsmēsliem, skābbarību utt., ar kuru tiek tieši noteiktas dažādās fosfora robežvērtības visā valstī atkarībā no mēslojuma veida. Šīs robežvērtības aptver tāda fosfora izmantošanu, ko satur visu veidu mēslojums: organiskais mēslojums, tostarp kūtsmēsli, biogāzes digestāts, degazēta biomasa, dūņas no notekūdeņu attīrīšanas iekārtām, kā arī rūpnieciski ražots mēslojums. Stingrākas fosfora izmantošanas robežvērtības piemēro sateces baseiniem ar ūdens vidi, kas jutīga pret fosforu. |
| --- | --- |

1)

No 2017. gada 1. augusta spēkā stājās 2017. gada 23. jūnija Rīkojums Nr. 865 par komerciālajiem lauksaimniecības dzīvniekiem, kūtsmēsliem, skābbarību utt., ar kuru tiek tieši noteiktas dažādās fosfora robežvērtības visā valstī atkarībā no mēslojuma veida. Šīs robežvērtības aptver tāda fosfora izmantošanu, ko satur visu veidu mēslojums: organiskais mēslojums, tostarp kūtsmēsli, biogāzes digestāts, degazēta biomasa, dūņas no notekūdeņu attīrīšanas iekārtām, kā arī rūpnieciski ražots mēslojums. Stingrākas fosfora izmantošanas robežvērtības piemēro sateces baseiniem ar ūdens vidi, kas jutīga pret fosforu.

| 2) | Dānijā ievieš lauksaimniecības zemēs izmantotā fosfora daudzuma indikatoru un monitoringa sistēmu. Ja indikatoru sistēma vai monitoringa sistēma liecina, ka gada vidējā faktiskā fosfora mēslošanas līdzekļu izmantošana Dānijas lauksaimniecības zemēs varētu pārsniegt vai jau ir pārsniegusi valsts 2018.–2025. gadam noteikto fosfora izmantošanas vidējo līmeni, fosfora izmantošanas maksimālās robežvērtības tiek attiecīgi samazinātas. |
| --- | --- |

2)

Dānijā ievieš lauksaimniecības zemēs izmantotā fosfora daudzuma indikatoru un monitoringa sistēmu. Ja indikatoru sistēma vai monitoringa sistēma liecina, ka gada vidējā faktiskā fosfora mēslošanas līdzekļu izmantošana Dānijas lauksaimniecības zemēs varētu pārsniegt vai jau ir pārsniegusi valsts 2018.–2025. gadam noteikto fosfora izmantošanas vidējo līmeni, fosfora izmantošanas maksimālās robežvērtības tiek attiecīgi samazinātas.

| 3) | No 2019. gada 5. aprīļa spēkā stājās Dānijas grozītais 2019. gada 2. aprīļa Likums Nr. 338 par mēslošanas līdzekļu izmantošanu saimniecībās un par barības vielu samazināšanas pasākumiem, ar ko tiek izveidota kombinēta, specifiska shēma attiecībā uz brīvprātīgiem un obligātiem pasākumiem ar mērķi samazināt nitrātu saturu pazemes ūdenstilpēs un piekrastes ūdeņos. No 2020. gada šī shēma ir daļa no pasākumiem, ar ko Dānija pilda prasības, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/60/EK (11). Šie pasākumi paredz, ka jāievieš starpkultūru platības vai jāveic citi valsts tiesību aktos paredzēti pasākumi. Saskaņā ar šo shēmu obligātie noteikumi par slāpekļa satura samazināšanu stājas spēkā automātiski, ja brīvprātīgās vienošanās par slāpekļa satura samazināšanu nav pietiekamas, lai pienācīgi sasniegtu vidiskos mērķus. |
| --- | --- |

3)

No 2019. gada 5. aprīļa spēkā stājās Dānijas grozītais 2019. gada 2. aprīļa Likums Nr. 338 par mēslošanas līdzekļu izmantošanu saimniecībās un par barības vielu samazināšanas pasākumiem, ar ko tiek izveidota kombinēta, specifiska shēma attiecībā uz brīvprātīgiem un obligātiem pasākumiem ar mērķi samazināt nitrātu saturu pazemes ūdenstilpēs un piekrastes ūdeņos. No 2020. gada šī shēma ir daļa no pasākumiem, ar ko Dānija pilda prasības, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/60/EK (11). Šie pasākumi paredz, ka jāievieš starpkultūru platības vai jāveic citi valsts tiesību aktos paredzēti pasākumi. Saskaņā ar šo shēmu obligātie noteikumi par slāpekļa satura samazināšanu stājas spēkā automātiski, ja brīvprātīgās vienošanās par slāpekļa satura samazināšanu nav pietiekamas, lai pienācīgi sasniegtu vidiskos mērķus.

11

| 4) | Saskaņā ar šo shēmu izveidotās starpkultūru platības ir papildus tām starpkultūru platībām, kas stādītas, lai izpildītu valsts obligāto prasību par to, ka 10,7 % vai 14,7 % no liellopu audzēšanas saimniecības kultūraugu platības ir jāatvēl starpkultūrām, vai attiecīgajos rīkojumos noteikto valsts obligāto prasību nākamajiem plānošanas periodiem, un tās nav obligāti izveidot tajā pašā platībā, ko izmanto, lai izpildītu prasību par starpkultūru stādīšanu ekoloģiski nozīmīgās platībās. |
| --- | --- |

4)

Saskaņā ar šo shēmu izveidotās starpkultūru platības ir papildus tām starpkultūru platībām, kas stādītas, lai izpildītu valsts obligāto prasību par to, ka 10,7 % vai 14,7 % no liellopu audzēšanas saimniecības kultūraugu platības ir jāatvēl starpkultūrām, vai attiecīgajos rīkojumos noteikto valsts obligāto prasību nākamajiem plānošanas periodiem, un tās nav obligāti izveidot tajā pašā platībā, ko izmanto, lai izpildītu prasību par starpkultūru stādīšanu ekoloģiski nozīmīgās platībās.

5. pants

Pieteikums atļaujas saņemšanai

1.   Liellopu audzētāji var kompetentajām iestādēm iesniegt pieteikumu atļaujai izmantot kūtsmēslus, kas satur līdz 230 kg/ha slāpekļa plānošanas periodā.

Pieteikuma iesniegšanas termiņš ir tas pats, kas valstī noteiktais termiņš, līdz kuram jāpiesakās KLP pamata maksājumam, un pieteikumam jāpievieno mēslošanas līdzekļu kvota un starpkultūru plāns.

2.   Uzskata, ka 1. punktā minētā pieteikuma iesniegšana ir arī pieteikuma iesniedzēja deklarācija, ka ir izpildīti 7., 8. un 9. panta nosacījumi.

6. pants

Licenču piešķiršana

Atļaujas izmantot noteiktu daudzumu tādu liellopu audzēšanas saimniecībā radušos kūtsmēslu (ieskaitot pašu dzīvnieku atstātos mēslus un apstrādātus kūtsmēslus), kas satur līdz 230 kg/ha slāpekļa gadā, piešķir saskaņā ar 7., 8. un 9. panta nosacījumiem.

7. pants

Kūtsmēslu un citu mēslošanas līdzekļu izkliedēšanas nosacījumi

1.   Kopējais slāpekļa ieneses daudzums nepārsniedz kultūraugiem plānoto nepieciešamo barības vielu daudzumu, ņemot vērā arī barības vielu uzņemšanu no augsnes. Tas nepārsniedz maksimālās izmantošanas normas, kas norādītas 2019. gada 29. jūlija Rīkojumā Nr. 762 par mēslošanas līdzekļu izmantošanu saimniecībās 2019.–2020. gada plānošanas periodā un attiecīgajos rīkojumos nākamajiem plānošanas periodiem.

2.   Sagatavo mēslošanas plānu, kas aptver visu liellopu audzēšanas saimniecības platību. Plānu glabā saimniecībā. Tas aptver laiku no 1. augusta līdz nākamā gada 31. jūlijam. Mēslošanas plānā ir jāiekļauj šādi dati:

| a) | augsekas plāns, kurā uzrādīta:






  i) | to zemesgabalu platība, kuros audzē kultūraugus ar lielu slāpekļa patēriņu un ilgu veģetācijas periodu; |
| --- | --- | --- |

a)

augsekas plāns, kurā uzrādīta:

i)

to zemesgabalu platība, kuros audzē kultūraugus ar lielu slāpekļa patēriņu un ilgu veģetācijas periodu;

| ii) | to zemesgabalu platība, kuros audzē citus, šā apakšpunkta i) punktā neminētus kultūraugus; |
| --- | --- |

ii)

to zemesgabalu platība, kuros audzē citus, šā apakšpunkta i) punktā neminētus kultūraugus;

| iii) | shematiska karte, kurā norādīts attiecīgi šā apakšpunkta i) un ii) punktā minēto zemesgabalu izvietojums; |
| --- | --- |

iii)

shematiska karte, kurā norādīts attiecīgi šā apakšpunkta i) un ii) punktā minēto zemesgabalu izvietojums;

| b) | lauksaimniecības dzīvnieku skaits saimniecībā; |
| --- | --- |

b)

lauksaimniecības dzīvnieku skaits saimniecībā;

| c) | lauksaimniecības dzīvnieku turēšanas un kūtsmēslu uzkrāšanas sistēmas apraksts, norādot arī kūtsmēslu krātuves tilpumu; |
| --- | --- |

c)

lauksaimniecības dzīvnieku turēšanas un kūtsmēslu uzkrāšanas sistēmas apraksts, norādot arī kūtsmēslu krātuves tilpumu;

| d) | liellopu audzēšanas saimniecībā saražotā kūtsmēslu slāpekļa un fosfora aprēķins; |
| --- | --- |

d)

liellopu audzēšanas saimniecībā saražotā kūtsmēslu slāpekļa un fosfora aprēķins;

| e) | attiecīgā gadījumā – kūtsmēslu apstrādes apraksts un paredzamās apstrādāto kūtsmēslu īpašības; |
| --- | --- |

e)

attiecīgā gadījumā – kūtsmēslu apstrādes apraksts un paredzamās apstrādāto kūtsmēslu īpašības;

| f) | no liellopu audzēšanas saimniecības izvesto vai tai piegādāto kūtsmēslu daudzums, veids un raksturlielumi; |
| --- | --- |

f)

no liellopu audzēšanas saimniecības izvesto vai tai piegādāto kūtsmēslu daudzums, veids un raksturlielumi;

| g) | paredzamais kultūraugiem vajadzīgais slāpekļa un fosfora daudzums katrā zemesgabalā; |
| --- | --- |

g)

paredzamais kultūraugiem vajadzīgais slāpekļa un fosfora daudzums katrā zemesgabalā;

| h) | aprēķinātais izkliedējamā kūtsmēslu slāpekļa un fosfora daudzums katrā zemesgabalā; |
| --- | --- |

h)

aprēķinātais izkliedējamā kūtsmēslu slāpekļa un fosfora daudzums katrā zemesgabalā;

| i) | aprēķins par slāpekļa un fosfora izmantošanas daudzumu katrā zemes gabalā, lietojot mākslīgos un citus mēslošanas līdzekļus; |
| --- | --- |

i)

aprēķins par slāpekļa un fosfora izmantošanas daudzumu katrā zemes gabalā, lietojot mākslīgos un citus mēslošanas līdzekļus;

| j) | norāde par kūtsmēslu un mākslīgo mēslu izmantošanas laiku. |
| --- | --- |

j)

norāde par kūtsmēslu un mākslīgo mēslu izmantošanas laiku.

Mēslošanas plānu atjaunina ne vēlāk kā septiņas dienas pēc jebkādu pārmaiņu ieviešanas liellopu audzēšanas saimniecības lauksaimniecības praksē. Mēslošanas plānu kompetentajām iestādēm iesniedz ne vēlāk kā līdz katra gada 31. martam.

3.   No 31. augusta līdz 1. martam kūtsmēslus neizkliedē uz zālaugu platībām, kas nākamajā pavasarī tiks apartas.

4.   Normas kultūru mēslošanai ar slāpekli platībās, kas pirms tam bijušas pagaidu zālaugu platības, samazina par iepriekšējās kultūras slāpekļa vērtību saskaņā ar 2019. gada 29. jūlija Rīkojumu Nr. 762 par mēslošanas līdzekļu izmantošanu saimniecībās 2019.–2020. gada plānošanas periodā un attiecīgajiem rīkojumiem par mēslošanas normām un lauksaimniecības kultūru un dārzeņu mēslošanas normu tabulām nākamajos plānošanas periodos, un šo normatīvo aktu turpmākiem grozījumiem.

8. pants

Augsnes paraugu ņemšanas un analīzes nosacījumi

1.   Paraugus ņem no saimniecības augsnes augšējā slāņa līdz 30 cm dziļumā, un analizē to slāpekļa un fosfora saturu.

2.   Paraugu ņemšanu un analīzi veic vismaz reizi četros gados visos liellopu audzēšanas saimniecības zemesgabalos, kuri augsekas un augsnes īpašību ziņā ir viendabīgi.

3.   Uz katriem pieciem lauksaimniecības zemes hektāriem veic vismaz vienu paraugu ņemšanu un analīzi.

4.   Analīžu rezultāti ir pieejami pārbaudei liellopu audzēšanas saimniecībā.

9. pants

Zemes apsaimniekošanas nosacījumi

1.   80 % vai vairāk no platības, kurā var lietot kūtsmēslus, audzē kultūraugus ar augstu slāpekļa patēriņu un ilgu veģetācijas periodu.

2.   Zālaugu starpkultūras neuzar pirms 1. marta nākamajā gadā pēc to izveidošanas.

3.   Zālaugu platības uzar pavasarī. Kultūraugus ar augstu slāpekļa patēriņu un ilgu veģetācijas periodu sēj pēc iespējas drīzāk un ne vēlāk kā 3 nedēļas pēc zālaugu platības uzaršanas.

4.   Augsekā neizmanto pākšaugus vai citus augus, kas piesaista atmosfēras slāpekli, izņemot šādus:

| a) | āboliņš un lucerna zālaugu platībās, kur tie kopā nepārsniedz 50 %; |
| --- | --- |

a)

āboliņš un lucerna zālaugu platībās, kur tie kopā nepārsniedz 50 %;

| b) | mieži un zirņi, kuros iesēta zāle. |
| --- | --- |

b)

mieži un zirņi, kuros iesēta zāle.

10. pants

Monitorings

1.   Kompetentās iestādes nodrošina, ka tiek izveidotas kartes, kurās atspoguļo:

| a) | atļauju aptverto liellopu audzēšanas saimniecību procentuālā daļa katrā pašvaldībā; |
| --- | --- |

a)

atļauju aptverto liellopu audzēšanas saimniecību procentuālā daļa katrā pašvaldībā;

| b) | atļauju aptverto liellopu procentuālā daļa katrā pašvaldībā; |
| --- | --- |

b)

atļauju aptverto liellopu procentuālā daļa katrā pašvaldībā;

| c) | tās lauksaimniecības zemes procentuālā daļa katrā pašvaldībā, uz kuru attiecas atļauja. |
| --- | --- |

c)

tās lauksaimniecības zemes procentuālā daļa katrā pašvaldībā, uz kuru attiecas atļauja.

Šīs kartes katru gadu atjaunina.

Kompetentās iestādes apkopo un ik gadus atjaunina datus par augseku un lauksaimniecības metodēm liellopu audzēšanas saimniecībās, kam piešķirta atļauja saskaņā ar šo lēmumu.

2.   Kompetentās iestādes veic sakņu zonas ūdens, virszemes ūdeņu un pazemes ūdeņu monitoringu un sniedz Komisijai datus par slāpekli un fosforu augsnes profilā un nitrātu koncentrāciju virszemes ūdeņos un pazemes ūdeņos gan apstākļos, ja atkāpi piemēro, gan tad, ja to nepiemēro.

Monitoringu veic saimniecības lauku mērogā lauksaimnieciskajos sateces baseinos valsts monitoringa programmas ietvaros. Monitoringa objekti ir reprezentatīvi galvenajiem augsnes tipiem, mēslošanas paņēmieniem un kultūraugiem.

Teritorijās ar smilšainām augsnēm veic pastiprinātu ūdens kvalitātes monitoringu. Bez tam vismaz 3 % no visām atļauju saņēmušajām saimniecībām ir jāveic nitrātu koncentrācijas monitorings virszemes un pazemes ūdeņos.

3.   Atļauju saņēmušajās liellopu audzēšanas saimniecībās kompetentās iestādes veic apsekojumus un pastāvīgu barības vielu analīzi lauksaimnieciskajos sateces baseinos valsts monitoringa programmas ietvaros un nodrošina datus par vietējo zemes izmantojumu, augseku un lauksaimniecības praksi.

Savākto informāciju un datus no barības vielu analīzes, kas minēta šā lēmuma 7. pantā, un monitoringa, kas minēts šā panta 2. punktā, izmanto uz zinātniskiem principiem balstītos slāpekļa daudzuma un fosfora zudumu modelēšanas aprēķinos liellopu audzēšanas saimniecībās, kam izsniegta atļauja.

4.   Kompetentās iestādes nosaka un reģistrē atkāpes aptvertās zemes platības procentuālo daļu, ko klāj:

| a) | lucerna vai āboliņš zālaugu platībās; |
| --- | --- |

a)

lucerna vai āboliņš zālaugu platībās;

| b) | mieži un zirņi, kuros iesēta zāle. |
| --- | --- |

b)

mieži un zirņi, kuros iesēta zāle.

11. pants

Verifikācija

1.   Kompetentās iestādes nodrošina, ka visiem atļaujas pieteikumiem piemēro administratīvo kontroli. Ja kontroles rezultāti liecina, ka pieteikuma iesniedzējs nav ievērojis 7., 8. un 9. pantā paredzētos nosacījumus, pieteikumu atsaka un pieteikuma iesniedzēju informē par atteikuma iemesliem.

2.   Kompetentās iestādes izveido atļauju saņēmušo saimniecību inspicēšanas programmu.

Programmas pamatā ir riska analīze, kurā ņem vērā 7., 8. un 9. pantā paredzēto nosacījumu ievērošanas kontroles rezultātus iepriekšējos gados un to valsts tiesību aktu ievērošanas kontroles rezultātus, ar kuriem transponē Direktīvu 91/676/EEK.

3.   Inspicēšana sastāv no lauka apskates un klātienes kontroles, un to ik gadu veic vismaz 7 % atļauju saņēmušo liellopu audzēšanas saimniecību, pārbaudot, vai tiek izpildīti 7., 8. un 9. pantā izklāstītie nosacījumi. Ja konstatē, ka liellopu audzēšanas saimniecība šos nosacījumus nav izpildījusi, atļaujas turētājam uzliek sodu saskaņā ar valsts tiesību aktiem, un tas nav tiesīgs nākamajā gadā pēc konstatācijas saņemt atļauju plānošanas periodā.

4.   Kompetentajām iestādēm piešķir vajadzīgās pilnvaras un līdzekļus, lai pārbaudītu atbilstību ar šo lēmumu piešķirtās atkāpes nosacījumiem.

12. pants

Ziņošana

Kompetentās iestādes katru gadu ne vēlāk kā līdz 31. decembrim Komisijai iesniedz ziņojumu, kurā ietver šādu informāciju:

| a) | kartes, kurās attēlota individuālās atkāpes aptverto liellopu audzēšanas saimniecību procentuālā daļa, liellopu procentuālā daļa un lauksaimniecības zemes procentuālā daļa katrā pašvaldībā, kā arī vietējā zemes izmantojuma kartes, kā minēts 10. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

a)

kartes, kurās attēlota individuālās atkāpes aptverto liellopu audzēšanas saimniecību procentuālā daļa, liellopu procentuālā daļa un lauksaimniecības zemes procentuālā daļa katrā pašvaldībā, kā arī vietējā zemes izmantojuma kartes, kā minēts 10. panta 1. punktā;

| b) | pazemes un virszemes ūdeņu monitoringa rezultāti attiecībā uz nitrātu un fosfora koncentrācijām, tostarp informācija par ūdens kvalitātes tendencēm, gan apstākļos, ja atkāpi piemēro, gan tad, ja to nepiemēro, kā arī dati par atkāpes ietekmi uz ūdens kvalitāti, kā minēts 10. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

b)

pazemes un virszemes ūdeņu monitoringa rezultāti attiecībā uz nitrātu un fosfora koncentrācijām, tostarp informācija par ūdens kvalitātes tendencēm, gan apstākļos, ja atkāpi piemēro, gan tad, ja to nepiemēro, kā arī dati par atkāpes ietekmi uz ūdens kvalitāti, kā minēts 10. panta 2. punktā;

| c) | augsnes monitoringa rezultāti attiecībā uz nitrātu un fosfora koncentrāciju sakņu zonas ūdenī un slāpekļa un fosfora saturu augsnē gan apstākļos, ja atkāpi piemēro, gan tad, ja to nepiemēro, kā minēts 10. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

c)

augsnes monitoringa rezultāti attiecībā uz nitrātu un fosfora koncentrāciju sakņu zonas ūdenī un slāpekļa un fosfora saturu augsnē gan apstākļos, ja atkāpi piemēro, gan tad, ja to nepiemēro, kā minēts 10. panta 2. punktā;

| d) | 10. panta 3. punktā minēto vietējā zemes izmantojuma, augsekas un lauksaimniecības prakses apsekojumu rezultāti; |
| --- | --- |

d)

10. panta 3. punktā minēto vietējā zemes izmantojuma, augsekas un lauksaimniecības prakses apsekojumu rezultāti;

| e) | 10. panta 3. punktā minēto modelēšanas aprēķinu rezultāti par nitrātu un fosfora zudumu no atļauju saņēmušajām liellopu audzēšanas saimniecībām; |
| --- | --- |

e)

10. panta 3. punktā minēto modelēšanas aprēķinu rezultāti par nitrātu un fosfora zudumu no atļauju saņēmušajām liellopu audzēšanas saimniecībām;

| f) | 10. panta 4. punktā minētās tabulas, kurās uzrādīta individuālās atkāpes aptvertās lauksaimniecības zemes procentuālā daļa, ko klāj lucerna vai āboliņš zālaugu platībās un mieži/zirņi, kuros iesēta zāle; |
| --- | --- |

f)

10. panta 4. punktā minētās tabulas, kurās uzrādīta individuālās atkāpes aptvertās lauksaimniecības zemes procentuālā daļa, ko klāj lucerna vai āboliņš zālaugu platībās un mieži/zirņi, kuros iesēta zāle;

| g) | atkāpes nosacījumu ievērošanas novērtējums, kura pamatā ir kontrole saimniecību līmenī un informācija par liellopu audzēšanas saimniecībām, kas nav ievērojušas nosacījumus, pamatojoties uz 11. pantā minēto administratīvo kontroļu un inspekciju rezultātiem; |
| --- | --- |

g)

atkāpes nosacījumu ievērošanas novērtējums, kura pamatā ir kontrole saimniecību līmenī un informācija par liellopu audzēšanas saimniecībām, kas nav ievērojušas nosacījumus, pamatojoties uz 11. pantā minēto administratīvo kontroļu un inspekciju rezultātiem;

| h) | par katru lauksaimniecības dzīvnieku kategoriju – dzīvnieku skaita un saražotā kūtsmēslu daudzuma tendences Dānijā un saimniecībās, kam piešķirta atkāpe; |
| --- | --- |

h)

par katru lauksaimniecības dzīvnieku kategoriju – dzīvnieku skaita un saražotā kūtsmēslu daudzuma tendences Dānijā un saimniecībās, kam piešķirta atkāpe;

| i) | 4. pantā minēto atkāpes piešķiršanas nosacījumu izpilde. |
| --- | --- |

i)

4. pantā minēto atkāpes piešķiršanas nosacījumu izpilde.

Ziņojumā iekļautie telpiskie dati attiecīgos gadījumos atbilst Direktīvas 2007/2/EK noteikumiem. Vācot nepieciešamos datus, Dānija attiecīgā gadījumā izmanto informāciju, kas iegūta Integrētajā administrācijas un kontroles sistēmā, kura izveidota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 67. panta 1. punktu.

13. pants

Piemērošanas periods

Šo lēmumu piemēro līdz 2024. gada 31. jūlijam.

14. pants

Adresāts

Šis lēmums ir adresēts Dānijas Karalistei.

Briselē, 2020. gada 17. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Virginijus SINKEVIČIUS

---

(1)  
  OV L 375, 31.12.1991., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Lēmums 2002/915/EK (2002. gada 18. novembris) par atkāpes pieprasījumu saskaņā ar III pielikuma 2. punkta b) apakšpunktu un 9. pantu Padomes Direktīvā 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (OV L 319, 23.11.2002., 24. lpp.).

2

(3)  Komisijas Lēmums 2005/294/EK (2005. gada 5. aprīlis) par atkāpes pieprasījumu saskaņā ar III pielikuma 2. punkta b) apakšpunktu un 9. pantu Padomes Direktīvā 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (OV L 94, 13.4.2005., 34. lpp.).

3

(4)  Komisijas Lēmums 2008/664/EK (2008. gada 8. augusts) par Lēmuma 2005/294/EK grozījumiem attiecībā uz atkāpes pieprasījumu saskaņā ar III pielikuma 2. punkta b) apakšpunktu un 9. pantu Padomes Direktīvā 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (OV L 217, 13.8.2008., 16. lpp.).

4

(5)  Komisijas Īstenošanas lēmums 2012/659/ES (2012. gada 23. oktobris), ar ko Dānijas Karalistei piešķir atkāpi, ko tā pieprasījusi atbilstīgi Padomes Direktīvai 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (OV L 295, 25.10.2012., 20. lpp.).

5

(6)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/847 (2017. gada 16. maijs), ar ko Dānijai piešķir atkāpi, ko tā pieprasījusi atbilstīgi Padomes Direktīvai 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (OV L 125, 18.5.2017., 35. lpp.).

6

(7)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/1928 (2018. gada 6. decembris), ar ko Dānijai piešķir atkāpi, ko tā pieprasījusi atbilstīgi Padomes Direktīvai 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (OV L 313, 10.12.2018., 45. lpp.).

7

(8)  SWD(2018) 246 final: Komisijas dienestu darba dokuments, kas pievienots Komisijas ziņojumam Padomei un Eiropas Parlamentam par to, kā īstenota Padomes Direktīva 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (balstoties uz dalībvalstu ziņojumiem par 2012.–2015. gada periodu).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/2/EK (2007. gada 14. marts), ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā (INSPIRE) (OV L 108, 25.4.2007., 1. lpp.).

9

INSPIRE

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1306/2013 (2013. gada 17. decembris) par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

11

---