# Europeiska unionens L 261/2020

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 261 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 63 årgången11 augusti 2020 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 261

Svensk utgåva

Lagstiftning

63 årgången11 augusti 2020

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Information om ikraftträdandet av luftfartsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Amerikas förenta stater, å andra sidan | 1 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/1182 av den 19 maj 2020 om ändring, för anpassning till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen, av del 3 i bilaga VI till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar (
  1
  ) | 2 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2020/1183 av den 25 februari 2020 om det statliga stöd SA.34445 (2012/C) som Danmark har genomfört för överföring av fastighetsrelaterade tillgångar från FIH till Finansiel Stabilitet (
  1
  ) | 16 |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2020/1184 av den 17 juli 2020 om de nationella bestämmelser om kadmiumhalt i fosforgödselmedel som Ungern anmält i enlighet med artikel 114.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
  [delgivet med nr C(2020) 4862] | 42 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1185 av den 10 augusti 2020 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater
  (delgivet med nr C(2020) 5559)

   (
  1
  ) | 55 |
| | | REKOMMENDATIONER |
| | * | Rådets rekommendation (EU) 2020/1186 av den 7 augusti 2020 om ändring av rådets rekommendation (EU) 2020/912 om de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU och ett eventuellt avskaffande av dessa restriktioner | 83 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Information om ikraftträdandet av luftfartsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Amerikas förenta stater, å andra sidan

1

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/1182 av den 19 maj 2020 om ändring, för anpassning till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen, av del 3 i bilaga VI till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar (
  1
  )

1

2

BESLUT

*

Kommissionens beslut (EU) 2020/1183 av den 25 februari 2020 om det statliga stöd SA.34445 (2012/C) som Danmark har genomfört för överföring av fastighetsrelaterade tillgångar från FIH till Finansiel Stabilitet (
  1
  )

1

16

*

Kommissionens beslut (EU) 2020/1184 av den 17 juli 2020 om de nationella bestämmelser om kadmiumhalt i fosforgödselmedel som Ungern anmält i enlighet med artikel 114.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
  [delgivet med nr C(2020) 4862]

[delgivet med nr C(2020) 4862]

42

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1185 av den 10 augusti 2020 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater
  (delgivet med nr C(2020) 5559)

   (
  1
  )

(delgivet med nr C(2020) 5559)

1

55

REKOMMENDATIONER

*

Rådets rekommendation (EU) 2020/1186 av den 7 augusti 2020 om ändring av rådets rekommendation (EU) 2020/912 om de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU och ett eventuellt avskaffande av dessa restriktioner

83

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 11.8.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 261/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 261/1

---

Information om ikraftträdandet av luftfartsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Amerikas förenta stater, å andra sidan

Luftfartsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Amerikas förenta stater, å andra sidan, som undertecknades i Bryssel den 25 april 2007 och i Washington DC den 30 april 2007, trädde i kraft den 29 juni 2020 i enlighet med artikel 26 i avtalet, eftersom det sista meddelandet inkom den 29 maj 2020.

---

FÖRORDNINGAR

| 11.8.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 261/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 261/2

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2020/1182

av den 19 maj 2020

om ändring, för anpassning till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen, av del 3 i bilaga VI till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven 67/548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 1907/2006 (1), särskilt artikel 37.5, och

av följande skäl:

| (1) | Tabell 3 i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 innehåller förteckningen över harmoniserad klassificering och märkning av farliga ämnen utifrån kriterierna i delarna 2–5 i bilaga I till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Tabell 3 i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 innehåller förteckningen över harmoniserad klassificering och märkning av farliga ämnen utifrån kriterierna i delarna 2–5 i bilaga I till den förordningen.

| (2) | Förslag om införande av harmoniserad klassificering och märkning av vissa ämnen samt uppdatering eller strykning av den harmoniserade klassificeringen och märkningen av vissa andra ämnen har lämnats in till Europeiska kemikaliemyndigheten (nedan kallad kemikaliemyndigheten) i enlighet med artikel 37 i förordning (EG) nr 1272/2008. På grundval av de yttranden (2) som kemikaliemyndighetens riskbedömningskommitté har avgett om dessa förslag och av de synpunkter som inkommit från de berörda parterna, är det lämpligt att införa, uppdatera eller stryka den harmoniserade klassificeringen och märkningen av vissa ämnen. Dessa yttranden från riskbedömningskommittén är följande:






  — | Yttrande av den 8 juni 2018 om salpetersyra ... %[C ≤ 70 %]. |
| --- | --- | --- |

(2)

Förslag om införande av harmoniserad klassificering och märkning av vissa ämnen samt uppdatering eller strykning av den harmoniserade klassificeringen och märkningen av vissa andra ämnen har lämnats in till Europeiska kemikaliemyndigheten (nedan kallad kemikaliemyndigheten) i enlighet med artikel 37 i förordning (EG) nr 1272/2008. På grundval av de yttranden (2) som kemikaliemyndighetens riskbedömningskommitté har avgett om dessa förslag och av de synpunkter som inkommit från de berörda parterna, är det lämpligt att införa, uppdatera eller stryka den harmoniserade klassificeringen och märkningen av vissa ämnen. Dessa yttranden från riskbedömningskommittén är följande:

—

Yttrande av den 8 juni 2018 om salpetersyra ... %[C ≤ 70 %].

| — | Yttrande av den 9 mars 2018 om kiselkarbidfibrer (med diameter < 3 μm, längd > 5 μm och profilförhållande ≥ 3:1). |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 9 mars 2018 om kiselkarbidfibrer (med diameter < 3 μm, längd > 5 μm och profilförhållande ≥ 3:1).

| — | Yttrande av den 8 juni 2018 om trimetoxivinylsilan; trimetoxi(vinyl)silan. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 8 juni 2018 om trimetoxivinylsilan; trimetoxi(vinyl)silan.

| — | Yttrande av den 8 juni 2018 om tris(2-metoxietoxi)vinylsilan; 6-(2-metoxetoxi)-6-vinyl-2,5,7,10-tetraoxa-6-silaundekan. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 8 juni 2018 om tris(2-metoxietoxi)vinylsilan; 6-(2-metoxetoxi)-6-vinyl-2,5,7,10-tetraoxa-6-silaundekan.

| — | Yttrande av den 8 juni 2018 om dimetyldisulfid. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 8 juni 2018 om dimetyldisulfid.

| — | Yttrande av den 8 juni 2018 om koppargranulat. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 8 juni 2018 om koppargranulat.

| — | Yttrande av den 30 november 2018 om bis(N-hydroxi-N-nitrosocyklohexylaminato-O,O’)koppar; bis(N-cyklohexyl-diazenium-dioxi)-koppar; [Cu-HDO]. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 30 november 2018 om bis(N-hydroxi-N-nitrosocyklohexylaminato-O,O’)koppar; bis(N-cyklohexyl-diazenium-dioxi)-koppar; [Cu-HDO].

| — | Yttrande av den 14 september 2018 om dioktyltenndilaurat; [1] dioktyltenndikokosacyloxi-derivat [2]. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 14 september 2018 om dioktyltenndilaurat; [1] dioktyltenndikokosacyloxi-derivat [2].

| — | Yttrande av den 30 november 2018 om dibenso[def,p]krysen; dibenso[a,l]pyren. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 30 november 2018 om dibenso[def,p]krysen; dibenso[a,l]pyren.

| — | Yttrande av den 9 mars 2018 om ipkonazol (ISO); (1RS,2SR,5RS;1RS,2SR,5SR)-2-(4-klorbensyl)-5-isopropyl-1-(1H-1,2,4-triazol-1-ylmetyl)cyklopentanol. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 9 mars 2018 om ipkonazol (ISO); (1RS,2SR,5RS;1RS,2SR,5SR)-2-(4-klorbensyl)-5-isopropyl-1-(1H-1,2,4-triazol-1-ylmetyl)cyklopentanol.

| — | Yttrande av den 8 juni 2018 om bis(2-(2-metoxietoxi)etyl)eter; tetraglym. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 8 juni 2018 om bis(2-(2-metoxietoxi)etyl)eter; tetraglym.

| — | Yttrande av den 8 juni 2018 om paklobutrazol (ISO); (2RS,3RS)-1-(4-klorfenyl)-4,4-dimetyl-2-(1H-1,2,4-triazol-1-yl)pentan-3-ol. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 8 juni 2018 om paklobutrazol (ISO); (2RS,3RS)-1-(4-klorfenyl)-4,4-dimetyl-2-(1H-1,2,4-triazol-1-yl)pentan-3-ol.

| — | Yttrande av den 8 juni 2018 om 2,2-bis(brommetyl)propan-1,3-diol. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 8 juni 2018 om 2,2-bis(brommetyl)propan-1,3-diol.

| — | Yttrande av den 14 september 2018 om geraniol; (2E)-3,7-dimetylokta-2,6-dien-1-ol. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 14 september 2018 om geraniol; (2E)-3,7-dimetylokta-2,6-dien-1-ol.

| — | Yttrande av den 28 januari 2019 om 2-(4-tert-butylbensyl)propionaldehyd. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 28 januari 2019 om 2-(4-tert-butylbensyl)propionaldehyd.

| — | Yttrande av den 9 mars 2018 om MCPA-tioetyl (ISO); S-etyl(4-klor-2-metylfenoxi)etantioat; S-etyl(4-klor-o-tolyloxitioacetat. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 9 mars 2018 om MCPA-tioetyl (ISO); S-etyl(4-klor-2-metylfenoxi)etantioat; S-etyl(4-klor-o-tolyloxitioacetat.

| — | Yttrande av den 9 mars 2018 om diisooktylftalat. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 9 mars 2018 om diisooktylftalat.

| — | Yttrande av den 14 september 2018 om 4-{[(6-klorpyridin-3-yl)metyl](2,2-difluoretyl)amino}furan-2(5H)-on; flupyradifuron. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 14 september 2018 om 4-{[(6-klorpyridin-3-yl)metyl](2,2-difluoretyl)amino}furan-2(5H)-on; flupyradifuron.

| — | Yttrande av den 30 november 2018 om tienkarbazonmetyl (ISO); metyl-4-[(4,5-dihydro-3-metoxi-4-metyl-5-oxo-1H-1,2,4-triazol-1-yl)karbonylsulfamoyl]-5-metyltiofen-3-karboxylat. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 30 november 2018 om tienkarbazonmetyl (ISO); metyl-4-[(4,5-dihydro-3-metoxi-4-metyl-5-oxo-1H-1,2,4-triazol-1-yl)karbonylsulfamoyl]-5-metyltiofen-3-karboxylat.

| — | Yttrande av den 9 mars 2018 om L-(+)-mjölksyra; (2S)-2-hydroxipropansyra. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 9 mars 2018 om L-(+)-mjölksyra; (2S)-2-hydroxipropansyra.

| — | Yttrande av den 9 mars 2018 om 2-metoxietylakrylat. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 9 mars 2018 om 2-metoxietylakrylat.

| — | Yttrande av den 8 juni 2018 om glyoxylsyra ...%. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 8 juni 2018 om glyoxylsyra ...%.

| — | Yttrande av den 14 september 2018 om natrium-N-(hydroximetyl)glycinat; [formaldehyd frisatt från natrium-N-(hydroximetyl)glycinat]. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 14 september 2018 om natrium-N-(hydroximetyl)glycinat; [formaldehyd frisatt från natrium-N-(hydroximetyl)glycinat].

| — | Yttrande av den 30 november 2018 om kalium(oxido-NNO-azoxi)cyklohexan; cyklohexylhydroxidiazen-1-oxid, kaliumsalt; [K-HDO]. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 30 november 2018 om kalium(oxido-NNO-azoxi)cyklohexan; cyklohexylhydroxidiazen-1-oxid, kaliumsalt; [K-HDO].

| — | Yttrande av den 14 september 2018 om mecetroniumetylsulfat; N-etyl-N,N-dimetylhexadekan-1-aminiumetylsulfat; [MES]. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 14 september 2018 om mecetroniumetylsulfat; N-etyl-N,N-dimetylhexadekan-1-aminiumetylsulfat; [MES].

| — | Yttrande av den 9 mars 2018 om (2RS)-2-[4-(4-klorfenoxi)-2-(trifluormetyl)fenyl]-1-(1H-1,2,4-triazol-1-yl)propan-2-ol; mefentriflukonazol. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 9 mars 2018 om (2RS)-2-[4-(4-klorfenoxi)-2-(trifluormetyl)fenyl]-1-(1H-1,2,4-triazol-1-yl)propan-2-ol; mefentriflukonazol.

| — | Yttrande av den 30 november 2018 om oxatiapiprolin (ISO); 1-(4-{4-[5-(2,6-difluorfenyl)-4,5-dihydro-1,2-oxazol-3-yl]-1,3-tiazol-2-yl}piperidin-1-yl)-2-[5-metyl-3-(trifluormetyl)-1H-pyrazol-1-yl]etanon. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 30 november 2018 om oxatiapiprolin (ISO); 1-(4-{4-[5-(2,6-difluorfenyl)-4,5-dihydro-1,2-oxazol-3-yl]-1,3-tiazol-2-yl}piperidin-1-yl)-2-[5-metyl-3-(trifluormetyl)-1H-pyrazol-1-yl]etanon.

| — | Yttrande av den 14 september 2018 om zinkpyrition; (T-4)-bis[1-(hydroxi-.kappa.O)pyridin-2(1H)-tionato-.kappa.S]zink. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 14 september 2018 om zinkpyrition; (T-4)-bis[1-(hydroxi-.kappa.O)pyridin-2(1H)-tionato-.kappa.S]zink.

| — | Yttrande av den 30 november 2018 om 3-klor-4-(klormetyl)-1-[3-(trifluormetyl)fenyl]pyrrolidin-2-on; flurokloridon (ISO). |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 30 november 2018 om 3-klor-4-(klormetyl)-1-[3-(trifluormetyl)fenyl]pyrrolidin-2-on; flurokloridon (ISO).

| — | Yttrande av den 30 november 2018 om 4,5-diklor-2-oktyl-2H-isotiazol-3-on; [DCOIT]. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 30 november 2018 om 4,5-diklor-2-oktyl-2H-isotiazol-3-on; [DCOIT].

| — | Yttrande av den 8 juni 2018 om 2-metyl-1,2-bensotiazol-3-(2H)-on; [MBIT]. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 8 juni 2018 om 2-metyl-1,2-bensotiazol-3-(2H)-on; [MBIT].

| — | Yttrande av den 30 november 2018 om 3-(difluormetyl)-1-metyl-N-(3’,4’,5’-trifluorbifenyl-2-yl)pyrazol-4-karboxamid; fluxapyroxad. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 30 november 2018 om 3-(difluormetyl)-1-metyl-N-(3’,4’,5’-trifluorbifenyl-2-yl)pyrazol-4-karboxamid; fluxapyroxad.

| — | Yttrande av den 8 juni 2018 om N-(hydroximetyl)akrylamid; metylolakrylamid; [NMA]. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 8 juni 2018 om N-(hydroximetyl)akrylamid; metylolakrylamid; [NMA].

| — | Yttrande av den 15 oktober 2018 om 5-fluor-1,3-dimetyl-N-[2-(4-metylpentan-2-yl)fenyl]-1H-pyrazol-4-karboxamid; 2’-[(RS)-1,3-dimetylbutyl]-5-fluor-1,3-dimetylpyrazol-4-karboxanilid; penflufen. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 15 oktober 2018 om 5-fluor-1,3-dimetyl-N-[2-(4-metylpentan-2-yl)fenyl]-1H-pyrazol-4-karboxamid; 2’-[(RS)-1,3-dimetylbutyl]-5-fluor-1,3-dimetylpyrazol-4-karboxanilid; penflufen.

| — | Yttrande av den 30 november 2018 om iprovalikarb (ISO); isopropyl[(2S)-3-metyl-1-{[1-(4-metylfenyl)etyl]amino}-1-oxobutan-2-yl]karbamat. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 30 november 2018 om iprovalikarb (ISO); isopropyl[(2S)-3-metyl-1-{[1-(4-metylfenyl)etyl]amino}-1-oxobutan-2-yl]karbamat.

| — | Yttrande av den 30 november 2018 om siltiofam (ISO); N-allyl-4,5-dimetyl-2-(trimetylsilyl)tiofen-3-karboxamid. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 30 november 2018 om siltiofam (ISO); N-allyl-4,5-dimetyl-2-(trimetylsilyl)tiofen-3-karboxamid.

| — | Yttrande av den 9 mars 2018 om margosaextrakt [kallpressad olja av frön utan skal av Azadirachta indica extraherad med superkritisk koldioxid]. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 9 mars 2018 om margosaextrakt [kallpressad olja av frön utan skal av Azadirachta indica extraherad med superkritisk koldioxid].

| — | Yttrande av den 8 juni 2018 om salpetersyra ...% [C > 70 %]. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 8 juni 2018 om salpetersyra ...% [C > 70 %].

| — | Yttrande av den 9 mars 2018 om oktametylcyklotetrasiloxan; [D4]. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 9 mars 2018 om oktametylcyklotetrasiloxan; [D4].

| — | Yttrande av den 30 november 2018 om pirimifosmetyl (ISO); O-(2-dietylamino-6-metylpyrimidin-4-yl)-O,O-dimetylfosfortioat. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 30 november 2018 om pirimifosmetyl (ISO); O-(2-dietylamino-6-metylpyrimidin-4-yl)-O,O-dimetylfosfortioat.

| — | Yttrande av den 30 november 2018 om fosfin. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 30 november 2018 om fosfin.

| — | Yttrande av den 14 september 2018 om diklordioktyltenn. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 14 september 2018 om diklordioktyltenn.

| — | Yttrande av den 30 november 2018 om 2-etylhexyl-10-etyl-4,4-dioktyl-7-oxo-8-oxa-3,5-ditia-4-tenntetradekanoat; [DOTE]. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 30 november 2018 om 2-etylhexyl-10-etyl-4,4-dioktyl-7-oxo-8-oxa-3,5-ditia-4-tenntetradekanoat; [DOTE].

| — | Yttrande av den 30 november 2018 om bly. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 30 november 2018 om bly.

| — | Yttrande av den 14 september 2018 om 2-butoxietanol; etylenglykolmonobutyleter. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 14 september 2018 om 2-butoxietanol; etylenglykolmonobutyleter.

| — | Yttrande av den 30 november 2018 om m-bis(2,3-epoxipropoxi)bensen; resorcinoldiglycidyleter. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 30 november 2018 om m-bis(2,3-epoxipropoxi)bensen; resorcinoldiglycidyleter.

| — | Yttrande av den 14 september 2018 om tribenuronmetyl (ISO); metyl-2-[N-(4-metoxi-6-metyl-1,3,5-triazin-2-yl)-N-metylkarbamoylsulfamoyl]bensoat. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 14 september 2018 om tribenuronmetyl (ISO); metyl-2-[N-(4-metoxi-6-metyl-1,3,5-triazin-2-yl)-N-metylkarbamoylsulfamoyl]bensoat.

| — | Yttrande av den 8 juni 2018 om azoxistrobin (ISO); metyl(E)-2-{2-[6-(2-cyanofenoxi)pyrimidin-4-yloxi]fenyl}-3-metoxiakrylat. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 8 juni 2018 om azoxistrobin (ISO); metyl(E)-2-{2-[6-(2-cyanofenoxi)pyrimidin-4-yloxi]fenyl}-3-metoxiakrylat.

| — | Yttrande av den 9 mars 2018 om etofumesat (ISO); (RS)-2-etoxi-2,3-dihydro-3,3-dimetylbensofuran-5-yl-metansulfonat. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 9 mars 2018 om etofumesat (ISO); (RS)-2-etoxi-2,3-dihydro-3,3-dimetylbensofuran-5-yl-metansulfonat.

| — | Yttrande av den 30 november 2018 om 2,4-dinitrofenol. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 30 november 2018 om 2,4-dinitrofenol.

| — | Yttrande av den 14 september 2018 om mesotrion (ISO); 2-[4-(metylsulfonyl)-2-nitrobensoyl]-1,3-cyklohexandion. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 14 september 2018 om mesotrion (ISO); 2-[4-(metylsulfonyl)-2-nitrobensoyl]-1,3-cyklohexandion.

| — | Yttrande av den 30 november 2018 om oktilinon (ISO); 2-oktyl-2H-isotiazol-3-on; [OIT]. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 30 november 2018 om oktilinon (ISO); 2-oktyl-2H-isotiazol-3-on; [OIT].

| — | Yttrande av den 14 september 2018 om hymexazol (ISO); 3-hydroxi-5-metylisoxazol. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 14 september 2018 om hymexazol (ISO); 3-hydroxi-5-metylisoxazol.

| — | Yttrande av den 30 november 2018 om hexytiazox (ISO); trans-5-(4-klorfenyl)-N-cyklohexyl-4-metyl-2-oxo-3-tiazolidinkarboxamid. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 30 november 2018 om hexytiazox (ISO); trans-5-(4-klorfenyl)-N-cyklohexyl-4-metyl-2-oxo-3-tiazolidinkarboxamid.

| — | Yttrande av den 9 mars 2018 om pymetrozin (ISO); (E)-4,5-dihydro-6-metyl-4-(3-pyridylmetylenamino)-1,2,4-triazin-3(2H)-on. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 9 mars 2018 om pymetrozin (ISO); (E)-4,5-dihydro-6-metyl-4-(3-pyridylmetylenamino)-1,2,4-triazin-3(2H)-on.

| — | Yttrande av den 9 mars 2018 om imiprotrin (ISO); reaktionsblandning av [2,4-dioxo-(2-propyn-1-yl)imidazolidin-3-yl]metyl(1R)-cis-krysantemat; [2,4-dioxo-(2-propyn-1-yl)imidazolidin-3-yl]metyl(1R)-trans-krysantemat. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 9 mars 2018 om imiprotrin (ISO); reaktionsblandning av [2,4-dioxo-(2-propyn-1-yl)imidazolidin-3-yl]metyl(1R)-cis-krysantemat; [2,4-dioxo-(2-propyn-1-yl)imidazolidin-3-yl]metyl(1R)-trans-krysantemat.

| — | Yttrande av den 14 september 2018 om butanonoxim; etylmetylketoxim; etylmetylketonoxim. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 14 september 2018 om butanonoxim; etylmetylketoxim; etylmetylketonoxim.

| — | Yttrande av den 8 juni 2018 om bis(.alfa.,.alfa.-dimetylbensyl)peroxid. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 8 juni 2018 om bis(.alfa.,.alfa.-dimetylbensyl)peroxid.

| — | Yttrande av den 9 mars 2018 om grenad hexatriakontan. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 9 mars 2018 om grenad hexatriakontan.

| — | Yttrande av den 30 november 2018 om hexyl-2-(1-(dietylaminohydroxifenyl)metanoyl)bensoat; hexyl-2-[4-(dietylamino)-2-hydroxibensoyl]bensoat. |
| --- | --- |

—

Yttrande av den 30 november 2018 om hexyl-2-(1-(dietylaminohydroxifenyl)metanoyl)bensoat; hexyl-2-[4-(dietylamino)-2-hydroxibensoyl]bensoat.

| (3) | För ämnet bly (CAS-nummer 7439-92-1 och indexnummer 082-013-00-1 (bly i pulverform; [partikeldiameter < 1 mm]) och 082-014-00-7 (bly i massiv form; [partikeldiameter ≥ 1 mm])) föreslog riskbedömningskommittén i sitt yttrande av den 30 november 2018 att tillämpa samma miljöklassificering för massiv form och pulverform. Med tanke på den massiva formens lägre upplösningshastighet, blyets formbara struktur, den specifika avsiktliga produktionen av pulvret och de olika miljöklassificeringarna för massiv form och pulverform av andra metaller i befintliga poster i bilaga VI, behöver dock riskbedömningskommittén göra en ytterligare bedömning av om samma miljöklassificering ska tillämpas för bly i massiv form som för bly i pulverform. Dessutom finns det nya vetenskapliga data som tyder på att den miljöklassificering för massiv form som rekommenderas i riskbedömningskommitténs yttrande kanske inte är lämplig. Miljöklassificeringen för massiv form kommer därför inte att tas med i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 förrän riskbedömningskommittén har haft möjlighet att avge ett reviderat yttrande. |
| --- | --- |

(3)

För ämnet bly (CAS-nummer 7439-92-1 och indexnummer 082-013-00-1 (bly i pulverform; [partikeldiameter < 1 mm]) och 082-014-00-7 (bly i massiv form; [partikeldiameter ≥ 1 mm])) föreslog riskbedömningskommittén i sitt yttrande av den 30 november 2018 att tillämpa samma miljöklassificering för massiv form och pulverform. Med tanke på den massiva formens lägre upplösningshastighet, blyets formbara struktur, den specifika avsiktliga produktionen av pulvret och de olika miljöklassificeringarna för massiv form och pulverform av andra metaller i befintliga poster i bilaga VI, behöver dock riskbedömningskommittén göra en ytterligare bedömning av om samma miljöklassificering ska tillämpas för bly i massiv form som för bly i pulverform. Dessutom finns det nya vetenskapliga data som tyder på att den miljöklassificering för massiv form som rekommenderas i riskbedömningskommitténs yttrande kanske inte är lämplig. Miljöklassificeringen för massiv form kommer därför inte att tas med i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 förrän riskbedömningskommittén har haft möjlighet att avge ett reviderat yttrande.

| (4) | För ämnet 2-butoxietanol; etylenglykolmonobutyleter (CAS-nummer: 111-76-2) finns det nya vetenskapliga data för faroklassen ”akut toxicitet (inhalation)” som tyder på att den klassificering för denna faroklass som rekommenderas i riskbedömningskommitténs yttrande, som baseras på äldre data, kanske inte är lämplig. Därför bör denna faroklass inte ändras i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 innan riskbedömningskommittén har haft möjlighet att avge ett reviderat yttrande på grundval av den nya informationen, medan alla andra faroklasser som omfattas av riskbedömningskommitténs yttrande bör ingå. |
| --- | --- |

(4)

För ämnet 2-butoxietanol; etylenglykolmonobutyleter (CAS-nummer: 111-76-2) finns det nya vetenskapliga data för faroklassen ”akut toxicitet (inhalation)” som tyder på att den klassificering för denna faroklass som rekommenderas i riskbedömningskommitténs yttrande, som baseras på äldre data, kanske inte är lämplig. Därför bör denna faroklass inte ändras i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 innan riskbedömningskommittén har haft möjlighet att avge ett reviderat yttrande på grundval av den nya informationen, medan alla andra faroklasser som omfattas av riskbedömningskommitténs yttrande bör ingå.

| (5) | Förordning (EG) nr 1272/2008 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EG) nr 1272/2008 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | Det bör inte krävas att de nya eller uppdaterade harmoniserade klassificeringarna tillämpas omedelbart, eftersom det är nödvändigt att ge leverantörerna en viss tidsperiod för att anpassa märkningen och förpackningen av ämnen och blandningar till de nya eller ändrade klassificeringarna och att sälja befintliga lager med förbehåll för redan existerande rättsliga krav. Denna tidsperiod är också nödvändig för att ge leverantörerna tillräckligt med tid för att vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa fortsatt efterlevnad av andra rättsliga krav efter de ändringar som görs enligt denna förordning. Dessa krav kan exempelvis vara dem som anges i artikel 22.1 f i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (3) eller i artikel 50 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (4). |
| --- | --- |

(6)

Det bör inte krävas att de nya eller uppdaterade harmoniserade klassificeringarna tillämpas omedelbart, eftersom det är nödvändigt att ge leverantörerna en viss tidsperiod för att anpassa märkningen och förpackningen av ämnen och blandningar till de nya eller ändrade klassificeringarna och att sälja befintliga lager med förbehåll för redan existerande rättsliga krav. Denna tidsperiod är också nödvändig för att ge leverantörerna tillräckligt med tid för att vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa fortsatt efterlevnad av andra rättsliga krav efter de ändringar som görs enligt denna förordning. Dessa krav kan exempelvis vara dem som anges i artikel 22.1 f i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (3) eller i artikel 50 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (4).

| (7) | Leverantörer bör dock ha möjlighet att tillämpa de nya bestämmelserna om klassificering, märkning och förpackning på frivillig basis före den dag då denna förordning börjar tillämpas. Detta är förenligt med tillvägagångssättet i artikel 61.2 i förordning (EG) nr 1272/2008. |
| --- | --- |

(7)

Leverantörer bör dock ha möjlighet att tillämpa de nya bestämmelserna om klassificering, märkning och förpackning på frivillig basis före den dag då denna förordning börjar tillämpas. Detta är förenligt med tillvägagångssättet i artikel 61.2 i förordning (EG) nr 1272/2008.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av förordning (EG) nr 1272/2008

Tabell 3 i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 1 mars 2022.

Genom undantag från andra stycket får ämnen och blandningar före den 1 mars 2022 klassificeras, märkas och förpackas i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008 i dess ändrade lydelse enligt den här förordningen.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 maj 2020.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 353, 31.12.2008, s. 1.

1

(2)  Yttrandena finns tillgängliga på följande webbplats: https://echa.europa.eu/registry-of-clh-intentions-until-outcome/-/dislist/name/-/ecNumber/-/casNumber/-/dte_receiptFrom/-/dte_receiptTo/-/prc_public_status/Opinion+Adopted/dte_withdrawnFrom/-/dte_withdrawnTo/-/sbm_expected_submissionFrom/-/sbm_expected_submissionTo/-/dte_finalise_deadlineFrom/-/dte_finalise_deadlineTo/-/haz_addional_hazard/-/lec_submitter/-/dte_assessmentFrom/-/dte_assessmentTo/-/prc_regulatory_programme/-/

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006

3

om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (EUT L 396, 30.12.2006, s. 1).

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (EUT L 167, 27.6.2012, s. 1).

4

---

BILAGA

I bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 ska tabell 3 i del 3 ändras på följande sätt:

| 1. | Följande poster ska införas:
















  Index nr | Kemiskt namn | EG-nr | CAS-nr | Klassificering | Märkning | Särskilda koncentrationsgränser, M-faktorer och uppskattad akut toxicitet (ATE) | Anm.: |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Faroklass och kategorikod(er) | Faroangivelsekod(er) | Faropiktogram, signalordskod(er) | Faroangivelsekod(er) | Kompl. faroangivelsekod(er) |
| ”007-030-00-3 | salpetersyra ...% [C ≤ 70 %] | 231-714-2 | 7697-37-2 | Ox. Liq. 3
  Acute Tox. 3
  Skin Corr. 1A | H272
  H331
  H314 | GHS03
  GHS06
  GHS05
  Dgr | H272
  H331
  H314 | EUH071 | Ox. Liq. 3; H272: C ≥ 65 %
  inhalation: ATE = 2,65 mg/l (ångor)
  Skin Corr. 1A; H314: C ≥ 20 %
  Skin Corr. 1B; H314: 5 % ≤ C < 20 % | B” |
| ”014-048-00-5 | kiselkarbidfibrer (med diameter < 3 μm, längd > 5 μm och profilförhållande ≥ 3:1) | 206-991-8 | 409-21-2
  308076-74-6 | Carc. 1B | H350i | GHS08
  Dgr | H350i” | | | |
| ”014-049-00-0 | trimetoxivinylsilan; trimetoxi(vinyl)silan | 220-449-8 | 2768-02-7 | Skin Sens. 1B | H317 | GHS07
  Wng | H317” | | | |
| ”014-050-00-6 | tris(2-metoxietoxi)vinylsilan;
  6-(2-metoxetoxi)-6-vinyl-2,5,7,10-tetraoxa-6-silaundekan | 213-934-0 | 1067-53-4 | Repr. 1B | H360FD | GHS08
  Dgr | H360FD” | | | |
| ”016-098-00-3 | dimetyldisulfid | 210-871-0 | 624-92-0 | Flam. Liq. 2
  Acute Tox. 3
  Acute Tox. 3
  STOT SE 3
  STOT SE 1
  Eye Irrit. 2
  Skin Sens. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H225
  H331
  H301
  H336
  H370 (övre luftvägar, inhalation)
  H319
  H317
  H400
  H410 | GHS02
  GHS06
  GHS08
  GHS09
  Dgr | H225
  H331
  H301
  H336
  H370 (övre luftvägar, inhalation)
  H319
  H317
  H410 | | inhalation: ATE = 5 mg/l (ångor)
  oral: ATE = 190 mg/kg bw
  M = 1
  M = 10” | |
| ”029-024-00-X | granulerad koppar;
  [partikellängd: 0,9 mm–6,0 mm; partikelbredd: 0,494–0,949 mm] | 231-159-6 | 7440-50-8 | Aquatic Chronic 2 | H411 | GHS09 | H411” | | | |
| ”029-025-00-5 | bis(N-hydroxi-N-nitrosocyklohexylaminato-O,O’)koppar;
  bis(N-cyklohexyl-diazenium-dioxi)-koppar
  [Cu-HDO] | 239-703-4 | 312600-89-8
  15627-09-5 | Flam. Sol. 1
  Acute Tox. 4
  STOT RE 2
  Eye Dam. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H228
  H302
  H373 (lever)
  H318
  H400
  H410 | GHS02
  GHS07
  GHS08
  GHS05
  GHS09
  Dgr | H228
  H302
  H373 (lever)
  H318
  H410 | | oral: ATE = 360 mg/kg bw
  M = 1
  M = 1” | |
| ”050-031-00-9 | dioktyltenndilaurat; [1]
  dioktyltenndikokosacyloxi-derivat [2] | 222-883-3 [1] 293-901-5 [2] | 3648-18-8 [1] 91648-39-4 [2] | Repr. 1B
  STOT RE 1 | H360D
  H372 (immunsystem) | GHS08
  Dgr | H360D
  H372 (immunsystem)” | | | |
| ”601-092-00-0 | dibenso[def,p]krysen;
  dibenso[a,l]pyren | 205-886-4 | 191-30-0 | Carc. 1B
  Muta. 2 | H350
  H341 | GHS08
  Dgr | H350
  H341 | | Carc. 1B; H350: C ≥ 0,001 %” | |
| ”603-237-00-3 | ipkonazol (ISO);
  (1RS,2SR,5RS;1RS,2SR,5SR)-2-(4-klorbensyl)-5-isopropyl-1-(1H-1,2,4-triazol-1-ylmetyl)cyklopentanol | – | 125225-28-7
  115850-69-6
  115937-89-8 | Repr. 1B
  Acute Tox. 4
  STOT RE 2
  Aquatic Chronic 1 | H360D
  H302
  H373 (ögon, hud, lever)
  H410 | GHS08
  GHS07
  GHS09
  Dgr | H360D
  H302
  H373 (ögon, hud, lever)
  H410 | | oral: ATE = 500 mg/kg bw
  M = 100” | |
| ”603-238-00-9 | bis(2-(2-metoxietoxi)etyl)eter; tetraglym; tetraetylenglykoldimetyleter; TEGDME | 205-594-7 | 143-24-8 | Repr. 1B | H360FD | GHS08
  Dgr | H360FD” | | | |
| ”603-239-00-4 | paklobutrazol (ISO);
  (2RS,3RS)-1-(4-klorfenyl)-4,4-dimetyl-2-(1H-1,2,4-triazol-1-yl)pentan-3-ol | – | 76738-62-0 | Repr. 2
  Acute Tox. 4
  Acute Tox. 4
  Eye Irrit. 2
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H361d
  H332
  H302
  H319
  H400
  H410 | GHS08
  GHS07
  GHS09
  Wng | H361d
  H332
  H302
  H319
  H410 | | inhalation: ATE = 3,13 mg/l (damm eller dimma)
  oral: ATE = 490 mg/kg bw
  M = 10
  M = 10” | |
| ”603-240-00-X | 2,2-bis(brommetyl)propan-1,3-diol | 221-967-7 | 3296-90-0 | Carc. 1B
  Muta. 1B | H350
  H340 | GHS08
  Dgr | H350
  H340” | | | |
| ”603-241-00-5 | geraniol;
  (2E)-3,7-dimetylokta-2,6-dien-1-ol | 203-377-1 | 106-24-1 | Skin Sens. 1 | H317 | GHS07
  Wng | H317” | | | |
| ”605-041-00-3 | 2-(4-tert-butylbensyl)propionaldehyd | 201-289-8 | 80-54-6 | Repr. 1B | H360Fd | GHS08
  Dgr | H360Fd” | | | |
| ”607-738-00-8 | MCPA-tioetyl (ISO);

  S-etyl(4-klor-2-metylfenoxi)etantioat; S-etyl-4-klor-o-tolyloxitioacetat | 246-831-4 | 25319-90-8 | Acute Tox. 4
  STOT RE 2
  Aquatic Acute 1 Aquatic Chronic 1 | H302
  H373 (lever)
  H400
  H410 | GHS07
  GHS08
  GHS09
  Wng | H302
  H373 (lever)
  H410 | | oral: ATE = 450 mg/kg bw
  M = 10
  M = 10” | |
| ”607-740-00-9 | diisooktylftalat | 248-523-5 | 27554-26-3 | Repr. 1B | H360FD | GHS08
  Dgr | H360FD” | | | |
| ”607-741-00-4 | 4-{[(6-klorpyridin-3-yl)metyl](2,2-difluoretyl)amino}furan-2(5H)-on; flupyradifuron | – | 951659-40-8 | Acute Tox. 4
  STOT RE 2
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H302
  H373 (muskel)
  H400
  H410 | GHS07
  GHS08
  GHS09
  Wng | H302
  H373 (muskel)
  H410 | | oral: ATE = 500 mg/kg bw
  M = 10
  M = 10” | |
| ”607-742-00-X | tienkarbazonmetyl (ISO);
  metyl-4-[(4,5-dihydro-3-metoxi-4-metyl-5-oxo-1H-1,2,4-triazol-1-yl)karbonylsulfamoyl]-5-metyltiofen-3-karboxylat | – | 317815-83-1 | Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H400
  H410 | GHS09
  Wng | H410 | | M = 1 000
  M = 1 000 ” | |
| ”607-743-00-5 | L-(+)-mjölksyra;
  (2S)-2-hydroxipropansyra | 201-196-2 | 79-33-4 | Skin Corr. 1C
  Eye Dam. 1 | H314
  H318 | GHS05
  Dgr | H314 | EUH071” | | |
| ”607-744-00-0 | 2-metoxietylakrylat | 221-499-3 | 3121-61-7 | Flam. Liq. 3
  Muta. 2
  Repr. 1B
  Acute Tox. 3
  Acute Tox. 4
  Skin Corr. 1C
  Eye Dam. 1
  Skin Sens. 1 | H226
  H341
  H360FD
  H331
  H302
  H314
  H318
  H317 | GHS02
  GHS05
  GHS06
  GHS08
  Dgr | H226
  H341
  H360FD
  H331
  H302
  H314
  H317 | EUH071 | inhalation: ATE = 2,7 mg/l (ångor)
  oral: ATE = 404 mg/kg bw” | |
| ”607-745-00-6 | glyoxylsyra ...% | 206-058-5 | 298-12-4 | Eye Dam. 1
  Skin Sens. 1B | H318
  H317 | GHS05
  GHS07
  Dgr | H318
  H317 | | | B” |
| ”607-746-00-1 | natrium-N-(hydroximetyl)glycinat;
  [formaldehyd frisatt från natrium-N-(hydroximetyl)glycinat] | 274-357-8 | 70161-44-3 | Carc. 1B
  Muta. 2
  Acute Tox. 4
  Acute Tox. 4
  STOT SE 3
  Skin Irrit. 2
  Eye Irrit. 2
  Skin Sens. 1 | H350
  H341
  H332
  H302
  H335
  H315
  H319
  H317 | GHS08
  GHS07
  Dgr | H350
  H341
  H332
  H302
  H335
  H315
  H319
  H317 | | inhalation: ATE = 3 mg/l (damm eller dimma)
  oral: ATE = 1 000 mg/kg bw | 8
  9” |
| ”611-181-00-6 | kalium(oxido-NNO-azoxi)cyklohexan;
  cyklohexylhydroxidiazen-1-oxid, kaliumsalt;
  [K-HDO] | – | 66603-10-9 | Flam. Sol. 1
  Acute Tox. 3
  STOT RE 2
  Skin Irrit. 2
  Eye Dam. 1
  Aquatic Chronic 2 | H228
  H301
  H373 (lever)
  H315
  H318
  H411 | GHS02
  GHS06
  GHS08
  GHS05
  GHS09
  Dgr | H228
  H301
  H373 (lever)
  H315
  H318
  H411 | | oral: ATE = 136 mg/kg bw” | |
| ”612-294-00-3 | N-etyl-N,N-dimetylhexadekan-1-aminiumetylsulfat;
  mecetroniumetylsulfat;
  [MES] | 221-106-5 | 3006-10-8 | Skin Corr. 1
  Eye Dam. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H314
  H318
  H400
  H410 | GHS05
  GHS09
  Dgr | H314
  H410 | EUH071 | M = 100
  M = 1 000 ” | |
| ”613-331-00-6 | (2RS)-2-[4-(4-klorfenoxi)-2-(trifluormetyl)fenyl]-1-(1H-1,2,4-triazol-1-yl)propan-2-ol;
  mefentriflukonazol | – | 1417782-03-6 | Skin Sens. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H317
  H400
  H410 | GHS07
  GHS09
  Wng | H317
  H410 | | M = 1
  M = 1” | |
| ”613-332-00-1 | oxatiapiprolin (ISO);
  1-(4-{4-[5-(2,6-difluorfenyl)-4,5-dihydro-1,2-oxazol-3-yl]-1,3-tiazol-2-yl}piperidin-1-yl)-2-[5-metyl-3-(trifluormetyl)-1H-pyrazol-1-yl]etanon | – | 1003318-67-9 | Aquatic Chronic 1 | H410 | GHS09
  Wng | H410 | | M = 1” | |
| ”613-333-00-7 | zinkpyrition; (T-4)-bis[1-(hydroxi-.kappa.O)pyridin-2(1H)-tionato-.kappa.S]zink | 236-671-3 | 13463-41-7 | Repr. 1B
  Acute Tox. 2
  Acute Tox. 3
  STOT RE 1
  Eye Dam. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H360D
  H330
  H301
  H372
  H318
  H400
  H410 | GHS08
  GHS06
  GHS05
  GHS09
  Dgr | H360D
  H330
  H301
  H372
  H318
  H410 | | inhalation: ATE = 0,14 mg/l (damm eller dimma)
  oral: ATE = 221 mg/kg bw
  M = 1 000
  M = 10” | |
| ”613-334-00-2 | flurokloridon (ISO);
  3-klor-4-(klormetyl)-1-[3-(trifluormetyl)fenyl]pyrrolidin-2-on | 262-661-3 | 61213-25-0 | Repr. 1B
  Acute Tox. 4
  Skin Sens. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H360FD
  H302
  H317
  H400
  H410 | GHS08
  GHS07
  GHS09
  Dgr | H360FD
  H302
  H317
  H410 | | oral: ATE = 500 mg/kg bw
  M = 100
  M = 100” | |
| ”613-335-00-8 | 4,5-diklor-2-oktyl-2H-isotiazol-3-on; [DCOIT] | 264-843-8 | 64359-81-5 | Acute Tox. 2
  Acute Tox. 4
  Skin Corr. 1
  Eye Dam. 1
  Skin Sens. 1A
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H330
  H302
  H314
  H318
  H317
  H400
  H410 | GHS06
  GHS05
  GHS09
  Dgr | H330
  H302
  H314
  H317
  H410 | EUH071 | inhalation: ATE = 0,16 mg/l (damm eller dimma)
  oral: ATE = 567 mg/kg bw
  Skin Irrit. 2; H315: 0,025 % ≤ C < 5 %
  Eye Irrit. 2; H319: 0,025 % ≤ C < 3 %
  Skin Sens. 1A; H317: C ≥ 0,0015 %
  M = 100
  M = 100” | |
| ”613-336-00-3 | 2-metyl-1,2-bensotiazol-3-(2H)-on;
  [MBIT] | – | 2527-66-4 | Acute Tox. 4
  Acute Tox. 3
  Skin Corr. 1C
  Eye Dam. 1
  Skin Sens. 1A
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 2 | H312
  H301
  H314
  H318
  H317
  H400
  H411 | GHS06
  GHS05
  GHS09
  Dgr | H312
  H301
  H314
  H317
  H410 | EUH071 | dermal: ATE = 1 000 mg/kg bw
  oral: ATE = 175 mg/kg bw
  Skin Sens. 1A; H317: C ≥ 0,0015 %
  M = 1” | |
| ”616-228-00-4 | 3-(difluormetyl)-1-metyl-N-(3’,4’,5’-trifluorbifenyl-2-yl)pyrazol-4-karboxamid;
  fluxapyroxad | – | 907204-31-3 | Lact.
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H362
  H400
  H410 | GHS09
  Wng | H362
  H410 | | M = 1
  M = 1” | |
| ”616-230-00-5 | N-(hydroximetyl)akrylamid; metylolakrylamid; [NMA] | 213-103-2 | 924-42-5 | Carc. 1B
  Muta. 1B
  STOT RE 1 | H350
  H340
  H372 (perifera nervsystemet) | GHS08
  Dgr | H350
  H340
  H372 (perifera nervsystemet)” | | | |
| ”616-231-00-0 | 5-fluor-1,3-dimetyl-N-[2-(4-metylpentan-2-yl)fenyl]-1H-pyrazol-4-karboxamid; 2’-[(RS)-1,3-dimetylbutyl]-5-fluor-1,3-dimetylpyrazol-4-karboxanilid;
  penflufen | – | 494793-67-8 | Carc. 2
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H351
  H400
  H410 | GHS08
  GHS09
  Wng | H351
  H410 | | M = 1
  M = 1” | |
| ”616-232-00-6 | iprovalikarb (ISO);
  isopropyl[(2S)-3-metyl-1-{[1-(4-metylfenyl)etyl]amino}-1-oxobutan-2-yl]karbamat | – | 140923-17-7 | Carc. 2 | H351 | GHS08
  Wng | H351” | | | |
| ”616-233-00-1 | siltiofam (ISO);

  N-allyl-4,5-dimetyl-2-(trimetylsilyl)tiofen-3-karboxamid | – | 175217-20-6 | STOT RE 2
  Aquatic Chronic 2 | H373
  H411 | GHS08
  GHS09
  Wng | H373
  H411” | | | |
| ”650-057-00-6 | margosaextrakt [kallpressad olja av frön utan skal av Azadirachta indica extraherad med superkritisk koldioxid] | 283-644-7 | 84696-25-3 | Aquatic Chronic 3 | H412 | | H412” | | | |

1.

Följande poster ska införas:

Index nr

Kemiskt namn

EG-nr

CAS-nr

Klassificering

Märkning

Särskilda koncentrationsgränser, M-faktorer och uppskattad akut toxicitet (ATE)

Anm.:

Faroklass och kategorikod(er)

Faroangivelsekod(er)

Faropiktogram, signalordskod(er)

Faroangivelsekod(er)

Kompl. faroangivelsekod(er)

”007-030-00-3

salpetersyra ...% [C ≤ 70 %]

231-714-2

7697-37-2

Ox. Liq. 3

Acute Tox. 3

Skin Corr. 1A

H272

H331

H314

GHS03

GHS06

GHS05

Dgr

H272

H331

H314

EUH071

Ox. Liq. 3; H272: C ≥ 65 %

inhalation: ATE = 2,65 mg/l (ångor)

Skin Corr. 1A; H314: C ≥ 20 %

Skin Corr. 1B; H314: 5 % ≤ C < 20 %

B”

”014-048-00-5

kiselkarbidfibrer (med diameter < 3 μm, längd > 5 μm och profilförhållande ≥ 3:1)

206-991-8

409-21-2

308076-74-6

Carc. 1B

H350i

GHS08

Dgr

H350i”

”014-049-00-0

trimetoxivinylsilan; trimetoxi(vinyl)silan

220-449-8

2768-02-7

Skin Sens. 1B

H317

GHS07

Wng

H317”

”014-050-00-6

tris(2-metoxietoxi)vinylsilan;

6-(2-metoxetoxi)-6-vinyl-2,5,7,10-tetraoxa-6-silaundekan

213-934-0

1067-53-4

Repr. 1B

H360FD

GHS08

Dgr

H360FD”

”016-098-00-3

dimetyldisulfid

210-871-0

624-92-0

Flam. Liq. 2

Acute Tox. 3

Acute Tox. 3

STOT SE 3

STOT SE 1

Eye Irrit. 2

Skin Sens. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H225

H331

H301

H336

H370 (övre luftvägar, inhalation)

H319

H317

H400

H410

GHS02

GHS06

GHS08

GHS09

Dgr

H225

H331

H301

H336

H370 (övre luftvägar, inhalation)

H319

H317

H410

inhalation: ATE = 5 mg/l (ångor)

oral: ATE = 190 mg/kg bw

M = 1

M = 10”

”029-024-00-X

granulerad koppar;

[partikellängd: 0,9 mm–6,0 mm; partikelbredd: 0,494–0,949 mm]

231-159-6

7440-50-8

Aquatic Chronic 2

H411

GHS09

H411”

”029-025-00-5

bis(N-hydroxi-N-nitrosocyklohexylaminato-O,O’)koppar;

bis(N-cyklohexyl-diazenium-dioxi)-koppar

[Cu-HDO]

239-703-4

312600-89-8

15627-09-5

Flam. Sol. 1

Acute Tox. 4

STOT RE 2

Eye Dam. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H228

H302

H373 (lever)

H318

H400

H410

GHS02

GHS07

GHS08

GHS05

GHS09

Dgr

H228

H302

H373 (lever)

H318

H410

oral: ATE = 360 mg/kg bw

M = 1

M = 1”

”050-031-00-9

dioktyltenndilaurat; [1]

dioktyltenndikokosacyloxi-derivat [2]

222-883-3 [1] 293-901-5 [2]

3648-18-8 [1] 91648-39-4 [2]

Repr. 1B

STOT RE 1

H360D

H372 (immunsystem)

GHS08

Dgr

H360D

H372 (immunsystem)”

”601-092-00-0

dibenso[def,p]krysen;

dibenso[a,l]pyren

205-886-4

191-30-0

Carc. 1B

Muta. 2

H350

H341

GHS08

Dgr

H350

H341

Carc. 1B; H350: C ≥ 0,001 %”

”603-237-00-3

ipkonazol (ISO);

(1RS,2SR,5RS;1RS,2SR,5SR)-2-(4-klorbensyl)-5-isopropyl-1-(1H-1,2,4-triazol-1-ylmetyl)cyklopentanol

–

125225-28-7

115850-69-6

115937-89-8

Repr. 1B

Acute Tox. 4

STOT RE 2

Aquatic Chronic 1

H360D

H302

H373 (ögon, hud, lever)

H410

GHS08

GHS07

GHS09

Dgr

H360D

H302

H373 (ögon, hud, lever)

H410

oral: ATE = 500 mg/kg bw

M = 100”

”603-238-00-9

bis(2-(2-metoxietoxi)etyl)eter; tetraglym; tetraetylenglykoldimetyleter; TEGDME

205-594-7

143-24-8

Repr. 1B

H360FD

GHS08

Dgr

H360FD”

”603-239-00-4

paklobutrazol (ISO);

(2RS,3RS)-1-(4-klorfenyl)-4,4-dimetyl-2-(1H-1,2,4-triazol-1-yl)pentan-3-ol

–

76738-62-0

Repr. 2

Acute Tox. 4

Acute Tox. 4

Eye Irrit. 2

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H361d

H332

H302

H319

H400

H410

GHS08

GHS07

GHS09

Wng

H361d

H332

H302

H319

H410

inhalation: ATE = 3,13 mg/l (damm eller dimma)

oral: ATE = 490 mg/kg bw

M = 10

M = 10”

”603-240-00-X

2,2-bis(brommetyl)propan-1,3-diol

221-967-7

3296-90-0

Carc. 1B

Muta. 1B

H350

H340

GHS08

Dgr

H350

H340”

”603-241-00-5

geraniol;

(2E)-3,7-dimetylokta-2,6-dien-1-ol

203-377-1

106-24-1

Skin Sens. 1

H317

GHS07

Wng

H317”

”605-041-00-3

2-(4-tert-butylbensyl)propionaldehyd

201-289-8

80-54-6

Repr. 1B

H360Fd

GHS08

Dgr

H360Fd”

”607-738-00-8

MCPA-tioetyl (ISO);

S-etyl(4-klor-2-metylfenoxi)etantioat; S-etyl-4-klor-o-tolyloxitioacetat

246-831-4

25319-90-8

Acute Tox. 4

STOT RE 2

Aquatic Acute 1 Aquatic Chronic 1

H302

H373 (lever)

H400

H410

GHS07

GHS08

GHS09

Wng

H302

H373 (lever)

H410

oral: ATE = 450 mg/kg bw

M = 10

M = 10”

”607-740-00-9

diisooktylftalat

248-523-5

27554-26-3

Repr. 1B

H360FD

GHS08

Dgr

H360FD”

”607-741-00-4

4-{[(6-klorpyridin-3-yl)metyl](2,2-difluoretyl)amino}furan-2(5H)-on; flupyradifuron

–

951659-40-8

Acute Tox. 4

STOT RE 2

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H302

H373 (muskel)

H400

H410

GHS07

GHS08

GHS09

Wng

H302

H373 (muskel)

H410

oral: ATE = 500 mg/kg bw

M = 10

M = 10”

”607-742-00-X

tienkarbazonmetyl (ISO);

metyl-4-[(4,5-dihydro-3-metoxi-4-metyl-5-oxo-1H-1,2,4-triazol-1-yl)karbonylsulfamoyl]-5-metyltiofen-3-karboxylat

–

317815-83-1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H400

H410

GHS09

Wng

H410

M = 1 000

M = 1 000 ”

”607-743-00-5

L-(+)-mjölksyra;

(2S)-2-hydroxipropansyra

201-196-2

79-33-4

Skin Corr. 1C

Eye Dam. 1

H314

H318

GHS05

Dgr

H314

EUH071”

”607-744-00-0

2-metoxietylakrylat

221-499-3

3121-61-7

Flam. Liq. 3

Muta. 2

Repr. 1B

Acute Tox. 3

Acute Tox. 4

Skin Corr. 1C

Eye Dam. 1

Skin Sens. 1

H226

H341

H360FD

H331

H302

H314

H318

H317

GHS02

GHS05

GHS06

GHS08

Dgr

H226

H341

H360FD

H331

H302

H314

H317

EUH071

inhalation: ATE = 2,7 mg/l (ångor)

oral: ATE = 404 mg/kg bw”

”607-745-00-6

glyoxylsyra ...%

206-058-5

298-12-4

Eye Dam. 1

Skin Sens. 1B

H318

H317

GHS05

GHS07

Dgr

H318

H317

B”

”607-746-00-1

natrium-N-(hydroximetyl)glycinat;

[formaldehyd frisatt från natrium-N-(hydroximetyl)glycinat]

274-357-8

70161-44-3

Carc. 1B

Muta. 2

Acute Tox. 4

Acute Tox. 4

STOT SE 3

Skin Irrit. 2

Eye Irrit. 2

Skin Sens. 1

H350

H341

H332

H302

H335

H315

H319

H317

GHS08

GHS07

Dgr

H350

H341

H332

H302

H335

H315

H319

H317

inhalation: ATE = 3 mg/l (damm eller dimma)

oral: ATE = 1 000 mg/kg bw

8

9”

”611-181-00-6

kalium(oxido-NNO-azoxi)cyklohexan;

cyklohexylhydroxidiazen-1-oxid, kaliumsalt;

[K-HDO]

–

66603-10-9

Flam. Sol. 1

Acute Tox. 3

STOT RE 2

Skin Irrit. 2

Eye Dam. 1

Aquatic Chronic 2

H228

H301

H373 (lever)

H315

H318

H411

GHS02

GHS06

GHS08

GHS05

GHS09

Dgr

H228

H301

H373 (lever)

H315

H318

H411

oral: ATE = 136 mg/kg bw”

”612-294-00-3

N-etyl-N,N-dimetylhexadekan-1-aminiumetylsulfat;

mecetroniumetylsulfat;

[MES]

221-106-5

3006-10-8

Skin Corr. 1

Eye Dam. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H314

H318

H400

H410

GHS05

GHS09

Dgr

H314

H410

EUH071

M = 100

M = 1 000 ”

”613-331-00-6

(2RS)-2-[4-(4-klorfenoxi)-2-(trifluormetyl)fenyl]-1-(1H-1,2,4-triazol-1-yl)propan-2-ol;

mefentriflukonazol

–

1417782-03-6

Skin Sens. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H317

H400

H410

GHS07

GHS09

Wng

H317

H410

M = 1

M = 1”

”613-332-00-1

oxatiapiprolin (ISO);

1-(4-{4-[5-(2,6-difluorfenyl)-4,5-dihydro-1,2-oxazol-3-yl]-1,3-tiazol-2-yl}piperidin-1-yl)-2-[5-metyl-3-(trifluormetyl)-1H-pyrazol-1-yl]etanon

–

1003318-67-9

Aquatic Chronic 1

H410

GHS09

Wng

H410

M = 1”

”613-333-00-7

zinkpyrition; (T-4)-bis[1-(hydroxi-.kappa.O)pyridin-2(1H)-tionato-.kappa.S]zink

236-671-3

13463-41-7

Repr. 1B

Acute Tox. 2

Acute Tox. 3

STOT RE 1

Eye Dam. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H360D

H330

H301

H372

H318

H400

H410

GHS08

GHS06

GHS05

GHS09

Dgr

H360D

H330

H301

H372

H318

H410

inhalation: ATE = 0,14 mg/l (damm eller dimma)

oral: ATE = 221 mg/kg bw

M = 1 000

M = 10”

”613-334-00-2

flurokloridon (ISO);

3-klor-4-(klormetyl)-1-[3-(trifluormetyl)fenyl]pyrrolidin-2-on

262-661-3

61213-25-0

Repr. 1B

Acute Tox. 4

Skin Sens. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H360FD

H302

H317

H400

H410

GHS08

GHS07

GHS09

Dgr

H360FD

H302

H317

H410

oral: ATE = 500 mg/kg bw

M = 100

M = 100”

”613-335-00-8

4,5-diklor-2-oktyl-2H-isotiazol-3-on; [DCOIT]

264-843-8

64359-81-5

Acute Tox. 2

Acute Tox. 4

Skin Corr. 1

Eye Dam. 1

Skin Sens. 1A

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H330

H302

H314

H318

H317

H400

H410

GHS06

GHS05

GHS09

Dgr

H330

H302

H314

H317

H410

EUH071

inhalation: ATE = 0,16 mg/l (damm eller dimma)

oral: ATE = 567 mg/kg bw

Skin Irrit. 2; H315: 0,025 % ≤ C < 5 %

Eye Irrit. 2; H319: 0,025 % ≤ C < 3 %

Skin Sens. 1A; H317: C ≥ 0,0015 %

M = 100

M = 100”

”613-336-00-3

2-metyl-1,2-bensotiazol-3-(2H)-on;

[MBIT]

–

2527-66-4

Acute Tox. 4

Acute Tox. 3

Skin Corr. 1C

Eye Dam. 1

Skin Sens. 1A

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 2

H312

H301

H314

H318

H317

H400

H411

GHS06

GHS05

GHS09

Dgr

H312

H301

H314

H317

H410

EUH071

dermal: ATE = 1 000 mg/kg bw

oral: ATE = 175 mg/kg bw

Skin Sens. 1A; H317: C ≥ 0,0015 %

M = 1”

”616-228-00-4

3-(difluormetyl)-1-metyl-N-(3’,4’,5’-trifluorbifenyl-2-yl)pyrazol-4-karboxamid;

fluxapyroxad

–

907204-31-3

Lact.

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H362

H400

H410

GHS09

Wng

H362

H410

M = 1

M = 1”

”616-230-00-5

N-(hydroximetyl)akrylamid; metylolakrylamid; [NMA]

213-103-2

924-42-5

Carc. 1B

Muta. 1B

STOT RE 1

H350

H340

H372 (perifera nervsystemet)

GHS08

Dgr

H350

H340

H372 (perifera nervsystemet)”

”616-231-00-0

5-fluor-1,3-dimetyl-N-[2-(4-metylpentan-2-yl)fenyl]-1H-pyrazol-4-karboxamid; 2’-[(RS)-1,3-dimetylbutyl]-5-fluor-1,3-dimetylpyrazol-4-karboxanilid;

penflufen

–

494793-67-8

Carc. 2

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H351

H400

H410

GHS08

GHS09

Wng

H351

H410

M = 1

M = 1”

”616-232-00-6

iprovalikarb (ISO);

isopropyl[(2S)-3-metyl-1-{[1-(4-metylfenyl)etyl]amino}-1-oxobutan-2-yl]karbamat

–

140923-17-7

Carc. 2

H351

GHS08

Wng

H351”

”616-233-00-1

siltiofam (ISO);

N-allyl-4,5-dimetyl-2-(trimetylsilyl)tiofen-3-karboxamid

–

175217-20-6

STOT RE 2

Aquatic Chronic 2

H373

H411

GHS08

GHS09

Wng

H373

H411”

”650-057-00-6

margosaextrakt [kallpressad olja av frön utan skal av Azadirachta indica extraherad med superkritisk koldioxid]

283-644-7

84696-25-3

Aquatic Chronic 3

H412

H412”

| 2. | Posterna för indexnummer 007-004-00-1, 014-018-00-1, 015-134-00-5, 015-181-00-1, 050-021-00-4, 050-027-00-7, 082-013-00-1, 603-014-00-0, 603-065-00-9, 605-019-00-3, 607-177-00-9, 607-256-00-8, 607-314-00-2, 609-041-00-4, 609-064-00-X, 613-112-00-5, 613-115-00-1, 613-125-00-6, 613-202-00-4, 613-259-00-5, 616-014-00-0 och 617-006-00-X ska ersättas med följande:
















  Index nr | Kemiskt namn | EG-nr | CAS-nr | Klassificering | Märkning | Särskilda koncentrationsgränser, M-faktorer och uppskattad akut toxicitet (ATE) | Anm.: |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Faroklass och kategorikod(er) | Faroangivelsekod(er) | Faropiktogram, signalordskod(er) | Faroangivelsekod(er) | Kompl. faroangivelsekod(er) |
| ”007-004-00-1 | salpetersyra ...% [C > 70 %] | 231-714-2 | 7697-37-2 | Ox. Liq. 2
  Acute Tox. 1
  Skin Corr. 1A | H272
  H330
  H314 | GHS03
  GHS06
  GHS05
  Dgr | H272
  H330
  H314 | EUH071 | Ox. Liq. 2; H272: C ≥ 99 %
  Ox. Liq. 3; H272: 70 % ≤ C < 99 % | B” |
| ”014-018-00-1 | oktametylcyklotetrasiloxan;
  [D4] | 209-136-7 | 556-67-2 | Repr. 2
  Aquatic Chronic 1 | H361f ***
  H410 | GHS08
  GHS09
  Wng | H361f ***
  H410 | | M = 10” | |
| ”015-134-00-5 | pirimifosmetyl (ISO);

  O-[2-dietylamino-6-metylpyrimidin-4-yl]-O,O-dimetylfosfortioat | 249-528-5 | 29232-93-7 | Acute Tox. 4
  STOT RE 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H302
  H372 (nervsystem)
  H400
  H410 | GHS07
  GHS08
  GHS09
  Dgr | H302
  H372 (nervsystem)
  H410 | | oral: ATE = 1414 mg/kg bw
  M = 1 000
  M = 1 000 ” | |
| ”015-181-00-1 | fosfin | 232-260-8 | 7803-51-2 | Flam. Gas 1
  Press. Gas
  Acute Tox. 1
  Skin Corr. 1B
  Aquatic Acute 1 | H220
  H330
  H314
  H400 | GHS02
  GHS04
  GHS06
  GHS05
  GHS09
  Dgr | H220
  H330
  H314
  H400 | | inhalation:
  ATE = 10 ppmV (gaser) | U” |
| ”050-021-00-4 | diklordioktyltenn | 222-583-2 | 3542-36-7 | Repr. 1B
  Acute Tox. 2
  STOT RE 1
  Aquatic Chronic 3 | H360D
  H330
  H372 **
  H412 | GHS08
  GHS06
  Dgr | H360D
  H330
  H372 **
  H412 | | Repr. 1B; H360 D: C ≥ 0,03 %
  inhalation: ATE = 0,098 mg/l (damm eller dimma)” | |
| ”050-027-00-7 | 2-etylhexyl-10-etyl-4,4-dioktyl-7-oxo-8-oxa-3,5-ditia-4-tenntetradekanoat; [DOTE] | 239-622-4 | 15571-58-1 | Repr. 1B
  STOT RE 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H360D
  H372 (immunsystem)
  H400
  H410 | GHS08
  GHS09
  Dgr | H360D
  H372 (immunsystem)
  H410” | | | |
| ”082-013-00-1 | Bly i pulverform; [partikeldiameter < 1 mm] | 231-100-4 | 7439-92-1 | Repr. 1A
  Lact.
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H360FD
  H362
  H400
  H410 | GHS08
  GHS09
  Dgr | H360FD H362
  H410 | | Repr. 1A; H360D: C ≥ 0,03 %
  M = 1
  M = 10” | |
| ”603-014-00-0 | 2-butoxietanol;
  etylenglykolmonobutyleter | 203-905-0 | 111-76-2 | Acute Tox. 4*
  Acute Tox. 4
  Skin Irrit. 2
  Eye Irrit. 2 | H332
  H302
  H315
  H319 | GHS07
  Wng | H332
  H302
  H315
  H319 | | oral: ATE = 1 200 mg/kg bw” | |
| ”603-065-00-9 | m-bis(2,3-epoxipropoxi)bensen;
  resorcinoldiglycidyleter | 202-987-5 | 101-90-6 | Carc. 1B
  Muta. 2
  Acute Tox. 3
  Acute Tox. 4
  Skin Irrit. 2
  Eye Irrit. 2
  Skin Sens. 1
  Aquatic Chronic 3 | H350
  H341
  H311
  H302
  H315
  H319
  H317
  H412 | GHS08
  GHS06
  Dgr | H350
  H341
  H311
  H302
  H315
  H319
  H317
  H412 | | dermal: ATE = 300 mg/kg bw oral: ATE = 500 mg/kg bw” | |
| ”607-177-00-9 | tribenuronmetyl (ISO);
  metyl-2-[N-(4-metoxi-6-metyl-1,3,5-triazin-2-yl)-N-metylkarbamoylsulfamoyl]bensoat | 401-190-1 | 101200-48-0 | STOT RE 2
  Skin Sens. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H373
  H317
  H400
  H410 | GHS08
  GHS07
  GHS09
  Wng | H373
  H317
  H410 | | M = 100
  M = 100” | |
| ”607-256-00-8 | azoxistrobin (ISO);
  metyl(E)-2-{2-[6-(2-cyanofenoxi)pyrimidin-4-yloxi]fenyl}-3-metoxiakrylat | – | 131860-33-8 | Acute Tox. 3
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H331
  H400
  H410 | GHS06
  GHS09
  Dgr | H331
  H410 | | inhalation:
  ATE = 0,7 mg/l (damm eller dimma)
  M = 10
  M = 10” | |
| ”607-314-00-2 | etofumesat (ISO);
  (RS)-2-etoxi-2,3-dihydro-3,3-dimetylbensofuran-5-yl-metansulfonat | 247-525-3 | 26225-79-6 | Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H400
  H410 | GHS09
  Wng | H410 | | M = 1
  M = 1” | |
| ”609-041-00-4 | 2,4-dinitrofenol | 200-087-7 | 51-28-5 | Acute Tox. 3 *
  Acute Tox. 3
  Acute Tox. 2
  STOT RE 1
  Aquatic Acute 1 | H331
  H311
  H300
  H372
  H400 | GHS06
  GHS08
  GHS09
  Dgr | H331
  H311
  H300
  H372
  H400 | | dermal: ATE = 300 mg/kg bw oral: ATE = 30 mg/kg bw” | |
| ”609-064-00-X | mesotrion (ISO);
  2-[4-(metylsulfonyl)-2-nitrobensoyl]-1,3-cyklohexandion | – | 104206-82-8 | Repr. 2
  STOT RE 2
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H361d
  H373 (ögon, nervsystemet)
  H400
  H410 | GHS08
  GHS09
  Wng | H361d
  H373 (ögon, nervsystemet)
  H410 | | M = 10
  M = 10” | |
| ”613-112-00-5 | oktilinon (ISO);
  2-oktyl-2H-isotiazol-3-on; [OIT] | 247-761-7 | 26530-20-1 | Acute Tox. 2
  Acute Tox. 3
  Acute Tox. 3
  Skin Corr. 1
  Eye Dam. 1
  Skin Sens. 1A
  Aquatic Acute 1 Aquatic Chronic 1 | H330
  H311
  H301
  H314
  H318
  H317
  H400
  H410 | GHS06
  GHS05
  GHS09
  Dgr | H330
  H311
  H301
  H314
  H317
  H410 | EUH071 | inhalation: ATE = 0,27 mg/l (damm eller dimma)
  dermal: ATE = 311 mg/kg bw oral: ATE = 125 mg/kg bw
  Skin Sens. 1A; H317: C ≥ 0,0015 %
  M = 100
  M = 100” | |
| ”613-115-00-1 | hymexazol (ISO);
  3-hydroxi-5-metylisoxazol | 233-000-6 | 10004-44-1 | Repr. 2
  Acute Tox. 4
  Eye Dam. 1
  Skin Sens. 1
  Aquatic Chronic 2 | H361d
  H302
  H318
  H317
  H411 | GHS08
  GHS07
  GHS05
  GHS09
  Dgr | H361d
  H302
  H318
  H317
  H411 | | oral: ATE = 1 600 mg/kg bw” | |
| ”613-125-00-6 | hexytiazox (ISO);

  trans-5-(4-klorfenyl)-N-cyklohexyl-4-metyl-2-oxo-3-tiazolidinkarboxamid | – | 78587-05-0 | Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H400
  H410 | GHS09
  Wng | H410 | | M = 1
  M = 1” | |
| ”613-202-00-4 | pymetrozin (ISO);
  (E)-4,5-dihydro-6-metyl-4-(3-pyridylmetylenamino)-1,2,4-triazin-3(2H)-on | – | 123312-89-0 | Carc. 2
  Repr. 2
  Aquatic Chronic 1 | H351
  H361fd
  H410 | GHS08
  GHS09
  Wng | H351
  H361fd
  H410 | | M = 1” | |
| ”613-259-00-5 | imiprotrin (ISO);
  reaktionsblandning av [2,4-dioxo-(2-propyn-1-yl)imidazolidin-3-yl]metyl(1R)-cis-krysantemat; [2,4-dioxo-(2-propyn-1-yl)imidazolidin-3-yl]metyl(1R)-trans-krysantemat | 428-790-6 | 72963-72-5 | Carc. 2
  Acute Tox. 4
  Acute Tox. 4
  STOT SE 2
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H351
  H332
  H302
  H371 (nervsystem); oral, inhalation)
  H400
  H410 | GHS08
  GHS07
  GHS09
  Wng | H351
  H332
  H302
  H371 (nervsystem); oral, inhalation)
  H410 | | inhalation: ATE = 1,4 mg/l (damm eller dimma)
  oral: ATE = 550 mg/kg bw
  M = 10
  M = 10” | |
| ”616-014-00-0 | butanonoxim; etylmetylketoxim; etylmetylketonoxim | 202-496-6 | 96-29-7 | Carc. 1B
  Acute Tox. 4
  Acute Tox. 3
  STOT SE 3
  STOT SE 1
  STOT RE 2
  Skin Irrit. 2
  Eye Dam. 1
  Skin Sens. 1 | H350
  H312
  H301
  H336
  H370 (övre luftvägar)
  H373 (blodsystem)
  H315
  H318
  H317 | GHS08
  GHS06
  GHS05
  Dgr | H350
  H312
  H301
  H336
  H370 (övre luftvägar)
  H373 (blodsystem)
  H315
  H318
  H317 | | dermal: ATE = 1 100 mg/kg bw oral: ATE = 100 mg/kg bw” | |
| ”617-006-00-X | bis(.alfa.,.alfa.-dimetylbensyl)peroxid; dikumylperoxid | 201-279-3 | 80-43-3 | Org. Perox. F
  Repr. 1B
  Skin Irrit. 2
  Eye Irrit. 2
  Aquatic Chronic 2 | H242
  H360D
  H315
  H319
  H411 | GHS02
  GHS08
  GHS07
  GHS09
  Dgr | H242
  H360D
  H315
  H319
  H411” | | | |

2.

Posterna för indexnummer 007-004-00-1, 014-018-00-1, 015-134-00-5, 015-181-00-1, 050-021-00-4, 050-027-00-7, 082-013-00-1, 603-014-00-0, 603-065-00-9, 605-019-00-3, 607-177-00-9, 607-256-00-8, 607-314-00-2, 609-041-00-4, 609-064-00-X, 613-112-00-5, 613-115-00-1, 613-125-00-6, 613-202-00-4, 613-259-00-5, 616-014-00-0 och 617-006-00-X ska ersättas med följande:

Index nr

Kemiskt namn

EG-nr

CAS-nr

Klassificering

Märkning

Särskilda koncentrationsgränser, M-faktorer och uppskattad akut toxicitet (ATE)

Anm.:

Faroklass och kategorikod(er)

Faroangivelsekod(er)

Faropiktogram, signalordskod(er)

Faroangivelsekod(er)

Kompl. faroangivelsekod(er)

”007-004-00-1

salpetersyra ...% [C > 70 %]

231-714-2

7697-37-2

Ox. Liq. 2

Acute Tox. 1

Skin Corr. 1A

H272

H330

H314

GHS03

GHS06

GHS05

Dgr

H272

H330

H314

EUH071

Ox. Liq. 2; H272: C ≥ 99 %

Ox. Liq. 3; H272: 70 % ≤ C < 99 %

B”

”014-018-00-1

oktametylcyklotetrasiloxan;

[D4]

209-136-7

556-67-2

Repr. 2

Aquatic Chronic 1

H361f ***

H410

GHS08

GHS09

Wng

H361f ***

H410

M = 10”

”015-134-00-5

pirimifosmetyl (ISO);

O-[2-dietylamino-6-metylpyrimidin-4-yl]-O,O-dimetylfosfortioat

249-528-5

29232-93-7

Acute Tox. 4

STOT RE 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H302

H372 (nervsystem)

H400

H410

GHS07

GHS08

GHS09

Dgr

H302

H372 (nervsystem)

H410

oral: ATE = 1414 mg/kg bw

M = 1 000

M = 1 000 ”

”015-181-00-1

fosfin

232-260-8

7803-51-2

Flam. Gas 1

Press. Gas

Acute Tox. 1

Skin Corr. 1B

Aquatic Acute 1

H220

H330

H314

H400

GHS02

GHS04

GHS06

GHS05

GHS09

Dgr

H220

H330

H314

H400

inhalation:

ATE = 10 ppmV (gaser)

U”

”050-021-00-4

diklordioktyltenn

222-583-2

3542-36-7

Repr. 1B

Acute Tox. 2

STOT RE 1

Aquatic Chronic 3

H360D

H330

H372 **

H412

GHS08

GHS06

Dgr

H360D

H330

H372 **

H412

Repr. 1B; H360 D: C ≥ 0,03 %

inhalation: ATE = 0,098 mg/l (damm eller dimma)”

”050-027-00-7

2-etylhexyl-10-etyl-4,4-dioktyl-7-oxo-8-oxa-3,5-ditia-4-tenntetradekanoat; [DOTE]

239-622-4

15571-58-1

Repr. 1B

STOT RE 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H360D

H372 (immunsystem)

H400

H410

GHS08

GHS09

Dgr

H360D

H372 (immunsystem)

H410”

”082-013-00-1

Bly i pulverform; [partikeldiameter < 1 mm]

231-100-4

7439-92-1

Repr. 1A

Lact.

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H360FD

H362

H400

H410

GHS08

GHS09

Dgr

H360FD H362

H410

Repr. 1A; H360D: C ≥ 0,03 %

M = 1

M = 10”

”603-014-00-0

2-butoxietanol;

etylenglykolmonobutyleter

203-905-0

111-76-2

Acute Tox. 4*

Acute Tox. 4

Skin Irrit. 2

Eye Irrit. 2

H332

H302

H315

H319

GHS07

Wng

H332

H302

H315

H319

oral: ATE = 1 200 mg/kg bw”

”603-065-00-9

m-bis(2,3-epoxipropoxi)bensen;

resorcinoldiglycidyleter

202-987-5

101-90-6

Carc. 1B

Muta. 2

Acute Tox. 3

Acute Tox. 4

Skin Irrit. 2

Eye Irrit. 2

Skin Sens. 1

Aquatic Chronic 3

H350

H341

H311

H302

H315

H319

H317

H412

GHS08

GHS06

Dgr

H350

H341

H311

H302

H315

H319

H317

H412

dermal: ATE = 300 mg/kg bw oral: ATE = 500 mg/kg bw”

”607-177-00-9

tribenuronmetyl (ISO);

metyl-2-[N-(4-metoxi-6-metyl-1,3,5-triazin-2-yl)-N-metylkarbamoylsulfamoyl]bensoat

401-190-1

101200-48-0

STOT RE 2

Skin Sens. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H373

H317

H400

H410

GHS08

GHS07

GHS09

Wng

H373

H317

H410

M = 100

M = 100”

”607-256-00-8

azoxistrobin (ISO);

metyl(E)-2-{2-[6-(2-cyanofenoxi)pyrimidin-4-yloxi]fenyl}-3-metoxiakrylat

–

131860-33-8

Acute Tox. 3

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H331

H400

H410

GHS06

GHS09

Dgr

H331

H410

inhalation:

ATE = 0,7 mg/l (damm eller dimma)

M = 10

M = 10”

”607-314-00-2

etofumesat (ISO);

(RS)-2-etoxi-2,3-dihydro-3,3-dimetylbensofuran-5-yl-metansulfonat

247-525-3

26225-79-6

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H400

H410

GHS09

Wng

H410

M = 1

M = 1”

”609-041-00-4

2,4-dinitrofenol

200-087-7

51-28-5

Acute Tox. 3 *

Acute Tox. 3

Acute Tox. 2

STOT RE 1

Aquatic Acute 1

H331

H311

H300

H372

H400

GHS06

GHS08

GHS09

Dgr

H331

H311

H300

H372

H400

dermal: ATE = 300 mg/kg bw oral: ATE = 30 mg/kg bw”

”609-064-00-X

mesotrion (ISO);

2-[4-(metylsulfonyl)-2-nitrobensoyl]-1,3-cyklohexandion

–

104206-82-8

Repr. 2

STOT RE 2

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H361d

H373 (ögon, nervsystemet)

H400

H410

GHS08

GHS09

Wng

H361d

H373 (ögon, nervsystemet)

H410

M = 10

M = 10”

”613-112-00-5

oktilinon (ISO);

2-oktyl-2H-isotiazol-3-on; [OIT]

247-761-7

26530-20-1

Acute Tox. 2

Acute Tox. 3

Acute Tox. 3

Skin Corr. 1

Eye Dam. 1

Skin Sens. 1A

Aquatic Acute 1 Aquatic Chronic 1

H330

H311

H301

H314

H318

H317

H400

H410

GHS06

GHS05

GHS09

Dgr

H330

H311

H301

H314

H317

H410

EUH071

inhalation: ATE = 0,27 mg/l (damm eller dimma)

dermal: ATE = 311 mg/kg bw oral: ATE = 125 mg/kg bw

Skin Sens. 1A; H317: C ≥ 0,0015 %

M = 100

M = 100”

”613-115-00-1

hymexazol (ISO);

3-hydroxi-5-metylisoxazol

233-000-6

10004-44-1

Repr. 2

Acute Tox. 4

Eye Dam. 1

Skin Sens. 1

Aquatic Chronic 2

H361d

H302

H318

H317

H411

GHS08

GHS07

GHS05

GHS09

Dgr

H361d

H302

H318

H317

H411

oral: ATE = 1 600 mg/kg bw”

”613-125-00-6

hexytiazox (ISO);

trans-5-(4-klorfenyl)-N-cyklohexyl-4-metyl-2-oxo-3-tiazolidinkarboxamid

–

78587-05-0

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H400

H410

GHS09

Wng

H410

M = 1

M = 1”

”613-202-00-4

pymetrozin (ISO);

(E)-4,5-dihydro-6-metyl-4-(3-pyridylmetylenamino)-1,2,4-triazin-3(2H)-on

–

123312-89-0

Carc. 2

Repr. 2

Aquatic Chronic 1

H351

H361fd

H410

GHS08

GHS09

Wng

H351

H361fd

H410

M = 1”

”613-259-00-5

imiprotrin (ISO);

reaktionsblandning av [2,4-dioxo-(2-propyn-1-yl)imidazolidin-3-yl]metyl(1R)-cis-krysantemat; [2,4-dioxo-(2-propyn-1-yl)imidazolidin-3-yl]metyl(1R)-trans-krysantemat

428-790-6

72963-72-5

Carc. 2

Acute Tox. 4

Acute Tox. 4

STOT SE 2

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H351

H332

H302

H371 (nervsystem); oral, inhalation)

H400

H410

GHS08

GHS07

GHS09

Wng

H351

H332

H302

H371 (nervsystem); oral, inhalation)

H410

inhalation: ATE = 1,4 mg/l (damm eller dimma)

oral: ATE = 550 mg/kg bw

M = 10

M = 10”

”616-014-00-0

butanonoxim; etylmetylketoxim; etylmetylketonoxim

202-496-6

96-29-7

Carc. 1B

Acute Tox. 4

Acute Tox. 3

STOT SE 3

STOT SE 1

STOT RE 2

Skin Irrit. 2

Eye Dam. 1

Skin Sens. 1

H350

H312

H301

H336

H370 (övre luftvägar)

H373 (blodsystem)

H315

H318

H317

GHS08

GHS06

GHS05

Dgr

H350

H312

H301

H336

H370 (övre luftvägar)

H373 (blodsystem)

H315

H318

H317

dermal: ATE = 1 100 mg/kg bw oral: ATE = 100 mg/kg bw”

”617-006-00-X

bis(.alfa.,.alfa.-dimetylbensyl)peroxid; dikumylperoxid

201-279-3

80-43-3

Org. Perox. F

Repr. 1B

Skin Irrit. 2

Eye Irrit. 2

Aquatic Chronic 2

H242

H360D

H315

H319

H411

GHS02

GHS08

GHS07

GHS09

Dgr

H242

H360D

H315

H319

H411”

| 3. | Posterna för indexnumren 601-064-00-8 och 607-693-00-4 ska utgå. |
| --- | --- |

3.

Posterna för indexnumren 601-064-00-8 och 607-693-00-4 ska utgå.

---

BESLUT

| 11.8.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 261/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 261/16

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2020/1183

av den 25 februari 2020

om det statliga stöd SA.34445 (2012/C) som Danmark har genomfört för överföring av fastighetsrelaterade tillgångar från FIH till Finansiel Stabilitet

(Endast den engelska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda bestämmelser ha gett medlemsstaterna och andra berörda parter tillfälle att yttra sig (1), och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

| (1) | Den 30 juni 2009 beviljade Danmark ett kapitaltillskott på 1,9 miljarder danska kronor i primärhybridkapital till banken FIH Erhvervsbank A/S inklusive dotterbolag (nedan kallad FIH) i enlighet med den danska lagen om statliga kapitaltillskott (2). |
| --- | --- |

(1)

Den 30 juni 2009 beviljade Danmark ett kapitaltillskott på 1,9 miljarder danska kronor i primärhybridkapital till banken FIH Erhvervsbank A/S inklusive dotterbolag (nedan kallad FIH) i enlighet med den danska lagen om statliga kapitaltillskott (2).

FIH

2

| (2) | Den 6 mars 2012 anmälde Danmark ett paket av åtgärder till förmån för FIH. Genom beslut av den 29 juni 2012 (nedan kallat undsättnings- och inledningsbeslutet) (3) godkände kommissionen tillfälligt dessa åtgärder (4) och ansåg att de var förenliga med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(2)

Den 6 mars 2012 anmälde Danmark ett paket av åtgärder till förmån för FIH. Genom beslut av den 29 juni 2012 (nedan kallat undsättnings- och inledningsbeslutet) (3) godkände kommissionen tillfälligt dessa åtgärder (4) och ansåg att de var förenliga med den inre marknaden.

undsättnings- och inledningsbeslutet

3

4

| (3) | Genom samma beslut inledde kommissionen det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat fördraget), på grund av farhågor när det gällde om åtgärderna var lämpliga, om stödet begränsades till vad som var absolut nödvändigt och om bankens eget bidrag var tillräckligt stort, särskilt mot bakgrund av den potentiellt låga ersättningen för de åtgärder beträffande värdeminskade tillgångar som beviljades till förmån för FIH. |
| --- | --- |

(3)

Genom samma beslut inledde kommissionen det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat fördraget), på grund av farhågor när det gällde om åtgärderna var lämpliga, om stödet begränsades till vad som var absolut nödvändigt och om bankens eget bidrag var tillräckligt stort, särskilt mot bakgrund av den potentiellt låga ersättningen för de åtgärder beträffande värdeminskade tillgångar som beviljades till förmån för FIH.

fördraget

| (4) | Den 2 juli 2012 betalade FIH tillbaka de 1,9 miljarder danska kronor som banken hade mottagit 2009 i enlighet med den danska lagen om statliga kapitaltillskott (5). |
| --- | --- |

(4)

Den 2 juli 2012 betalade FIH tillbaka de 1,9 miljarder danska kronor som banken hade mottagit 2009 i enlighet med den danska lagen om statliga kapitaltillskott (5).

5

| (5) | I överensstämmelse med undsättnings- och inledningsbeslutet lade Danmark den 4 januari 2013 (6) fram en omstruktureringsplan, som senare ändrades. Den 24 juni 2013 överlämnade Danmark en slutlig uppdatering av planen (nedan kallad omstruktureringsplanen). |
| --- | --- |

(5)

I överensstämmelse med undsättnings- och inledningsbeslutet lade Danmark den 4 januari 2013 (6) fram en omstruktureringsplan, som senare ändrades. Den 24 juni 2013 överlämnade Danmark en slutlig uppdatering av planen (nedan kallad omstruktureringsplanen).

6

omstruktureringsplanen

| (6) | Den 3 februari 2014 överlämnade Danmark en lista med de villkor för omstruktureringen av FIH som Danmark har åtagit sig att följa (nedan kallade åtagandena). |
| --- | --- |

(6)

Den 3 februari 2014 överlämnade Danmark en lista med de villkor för omstruktureringen av FIH som Danmark har åtagit sig att följa (nedan kallade åtagandena).

åtagandena

| (7) | De danska myndigheterna tillhandahöll ytterligare upplysningar under perioden 30 juni 2012–3 februari 2014. |
| --- | --- |

(7)

De danska myndigheterna tillhandahöll ytterligare upplysningar under perioden 30 juni 2012–3 februari 2014.

| (8) | Den 11 mars 2014 antog kommissionen ett beslut (7) i vilket kommissionen fann att åtgärderna till förmån för FIH utgjorde statligt stöd som var förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 b i fördraget mot bakgrund av omstruktureringsplanen och de gjorda åtagandena (nedan kallat 2014 års beslut). |
| --- | --- |

(8)

Den 11 mars 2014 antog kommissionen ett beslut (7) i vilket kommissionen fann att åtgärderna till förmån för FIH utgjorde statligt stöd som var förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 b i fördraget mot bakgrund av omstruktureringsplanen och de gjorda åtagandena (nedan kallat 2014 års beslut).

7

2014 års beslut

| (9) | Den 24 maj 2014 ingav FIH och dess moderbolag FIH Holding A/S (nedan kallat FIH Holding) en ansökan om ogiltigförklaring av 2014 års beslut. Som ett resultat av deras talan ogiltigförklarade Europeiska unionens tribunal den 15 september 2016 (8) 2014 års beslut. Efter överklagande upphävdes tribunalens dom genom domstolens dom av den 6 mars 2018 (9) och målet återförvisades till tribunalen. Den 19 september 2019 meddelade Europeiska unionens tribunal sin dom (10) i vilken den slog fast att kommissionen hade använt en felaktig siffra när den beräknade storleken på kapitallättnaden till följd av överföringen av tillgångar till FSC. Även om denna felaktiga uppgift tidigare hade använts av FIH och den danska finansinspektionen, korrigerades den från 375 miljoner DKK till 275 miljoner DKK (11). Som ett resultat av detta ogiltigförklarade Europeiska unionens tribunal 2014 års beslut. Det var därför nödvändigt att i enlighet med artikel 266 i fördraget återuppta den undersökning som inleddes med undsättnings- och inledningsbeslutet för att ta hänsyn till resultatet av domstolsförfarandet, och kommissionen måste anta ett nytt beslut som avslutar undersökningen och undanröjer ovannämnda oriktighet. |
| --- | --- |

(9)

Den 24 maj 2014 ingav FIH och dess moderbolag FIH Holding A/S (nedan kallat FIH Holding) en ansökan om ogiltigförklaring av 2014 års beslut. Som ett resultat av deras talan ogiltigförklarade Europeiska unionens tribunal den 15 september 2016 (8) 2014 års beslut. Efter överklagande upphävdes tribunalens dom genom domstolens dom av den 6 mars 2018 (9) och målet återförvisades till tribunalen. Den 19 september 2019 meddelade Europeiska unionens tribunal sin dom (10) i vilken den slog fast att kommissionen hade använt en felaktig siffra när den beräknade storleken på kapitallättnaden till följd av överföringen av tillgångar till FSC. Även om denna felaktiga uppgift tidigare hade använts av FIH och den danska finansinspektionen, korrigerades den från 375 miljoner DKK till 275 miljoner DKK (11). Som ett resultat av detta ogiltigförklarade Europeiska unionens tribunal 2014 års beslut. Det var därför nödvändigt att i enlighet med artikel 266 i fördraget återuppta den undersökning som inleddes med undsättnings- och inledningsbeslutet för att ta hänsyn till resultatet av domstolsförfarandet, och kommissionen måste anta ett nytt beslut som avslutar undersökningen och undanröjer ovannämnda oriktighet.

FIH Holding

8

9

10

11

| (10) | Som en del av det återupptagna formella granskningsförfarandet lämnade de danska myndigheterna ytterligare upplysningar den 13 januari 2020. I skrivelsen bekräftade de danska myndigheterna att emedan alla åtaganden som myndigheterna lämnade in den 3 februari 2014 (se skäl 6) antingen hade genomförts eller inte längre var relevanta, skulle myndigheterna inte upphäva de genomförda åtagandena På grundval av denna nya inlaga från de danska myndigheterna kan kommissionen avsluta den formella granskningen genom detta beslut. |
| --- | --- |

(10)

Som en del av det återupptagna formella granskningsförfarandet lämnade de danska myndigheterna ytterligare upplysningar den 13 januari 2020. I skrivelsen bekräftade de danska myndigheterna att emedan alla åtaganden som myndigheterna lämnade in den 3 februari 2014 (se skäl 6) antingen hade genomförts eller inte längre var relevanta, skulle myndigheterna inte upphäva de genomförda åtagandena På grundval av denna nya inlaga från de danska myndigheterna kan kommissionen avsluta den formella granskningen genom detta beslut.

| (11) | Av skyndsamhetsskäl godtar Danmark undantagsvis att föreliggande beslut fattas på engelska (12). |
| --- | --- |

(11)

Av skyndsamhetsskäl godtar Danmark undantagsvis att föreliggande beslut fattas på engelska (12).

12

2.   BESKRIVNING

BESKRIVNING

2.1   Stödmottagaren

Stödmottagaren

| (12) | FIH är ett aktiebolag med begränsat ansvar som, vid tidpunkten för 2014 års beslut, omfattades av den danska banklagstiftningen och som stod under tillsyn av den danska finanstillsynsmyndigheten. FIH grundades 1958 och har sitt huvudkontor i Köpenhamn i Danmark. Det ägs helt och hållet av FIH Holding. |
| --- | --- |

(12)

FIH är ett aktiebolag med begränsat ansvar som, vid tidpunkten för 2014 års beslut, omfattades av den danska banklagstiftningen och som stod under tillsyn av den danska finanstillsynsmyndigheten. FIH grundades 1958 och har sitt huvudkontor i Köpenhamn i Danmark. Det ägs helt och hållet av FIH Holding.

| (13) | FIH-koncernen består av FIH Holding och FIH Erhvervsbank, tillsammans med sistnämnda företags helägda dotterbolag. Dessa dotterbolag var den 31 december 2012 FIH Partners A/S (som bedriver verksamhet inom affärssegmentet företagsfinansiering), FIH Kapital Bank A/S (13), FIH Realkredit A/S, som är ett hypotekslåneinstitut (14), och FIH Leasing og Finans A/S. FIH:s verksamhet kunde delas upp i tre segment: banktjänster (15) marknadstjänster (16) och företagsfinansiering (17). |
| --- | --- |

(13)

FIH-koncernen består av FIH Holding och FIH Erhvervsbank, tillsammans med sistnämnda företags helägda dotterbolag. Dessa dotterbolag var den 31 december 2012 FIH Partners A/S (som bedriver verksamhet inom affärssegmentet företagsfinansiering), FIH Kapital Bank A/S (13), FIH Realkredit A/S, som är ett hypotekslåneinstitut (14), och FIH Leasing og Finans A/S. FIH:s verksamhet kunde delas upp i tre segment: banktjänster (15) marknadstjänster (16) och företagsfinansiering (17).

13

14

15

16

17

| (14) | Den 31 december 2012 ägdes FIH Holding av den danska pensionsfonden Arbejdmarkedets Tillæggspension (nedan kallad ATP), som innehade 48,8 % av aktierna i FIH Holding, av PF I A/S (18), som innehade 48,8 % av aktierna, och av bolagsstyrelsen och bolagsledningen, som innehade 2,3 % av aktierna, medan FIH Holdings eget aktieinnehav var 0,1 %. |
| --- | --- |

(14)

Den 31 december 2012 ägdes FIH Holding av den danska pensionsfonden Arbejdmarkedets Tillæggspension (nedan kallad ATP), som innehade 48,8 % av aktierna i FIH Holding, av PF I A/S (18), som innehade 48,8 % av aktierna, och av bolagsstyrelsen och bolagsledningen, som innehade 2,3 % av aktierna, medan FIH Holdings eget aktieinnehav var 0,1 %.

18

| (15) | Vid årsslutet 2011 hade FIH-koncernen en balansomslutning på 84,16 miljarder danska kronor (11,28 miljarder euro) och dess totala kapitaltäckningskvot (19) var 17,8 %, vilken hade ökat till 21,2 % den 31 december 2012. Den 31 december 2012 hade FIH en balansomslutning på 60,76 miljarder danska kronor (8,1 miljarder euro) (20) och riskvägda tillgångar på 29,84 miljarder danska kronor (3,98 miljarder euro). |
| --- | --- |

(15)

Vid årsslutet 2011 hade FIH-koncernen en balansomslutning på 84,16 miljarder danska kronor (11,28 miljarder euro) och dess totala kapitaltäckningskvot (19) var 17,8 %, vilken hade ökat till 21,2 % den 31 december 2012. Den 31 december 2012 hade FIH en balansomslutning på 60,76 miljarder danska kronor (8,1 miljarder euro) (20) och riskvägda tillgångar på 29,84 miljarder danska kronor (3,98 miljarder euro).

19

20

| (16) | FIH var en nischbank som specialiserade sig på medellångsiktig finansiering, riskförvaltningsrådgivning och företagsfinansiering för danska företag med en balansomslutning på mer än 10 miljoner danska kronor (1,34 miljoner euro). FIH:s verksamhet bestod ursprungligen av tre segment: fastighetsfinansiering, förvärvsfinansiering och företagstjänster. |
| --- | --- |

(16)

FIH var en nischbank som specialiserade sig på medellångsiktig finansiering, riskförvaltningsrådgivning och företagsfinansiering för danska företag med en balansomslutning på mer än 10 miljoner danska kronor (1,34 miljoner euro). FIH:s verksamhet bestod ursprungligen av tre segment: fastighetsfinansiering, förvärvsfinansiering och företagstjänster.

| (17) | Vid tidpunkten för undsättnings- och inledningsbeslutet var FIH Danmarks sjätte största bank räknat i rörelsekapital (21), med mer än 2 000 bankkunder på koncernnivå. FIH:s andel av bank- och hypotekslånemarknaden beräknades vid den tiden till 1,7 %. När det gällde små och medelstora företag/företagsutlåning hade banken en marknadsandel på 2,5 %. I juni 2012 hade FIH en marknadsandel på 2,1 % av den totala marknaden för företagsutlåning (både banker och hypoteksbanker). |
| --- | --- |

(17)

Vid tidpunkten för undsättnings- och inledningsbeslutet var FIH Danmarks sjätte största bank räknat i rörelsekapital (21), med mer än 2 000 bankkunder på koncernnivå. FIH:s andel av bank- och hypotekslånemarknaden beräknades vid den tiden till 1,7 %. När det gällde små och medelstora företag/företagsutlåning hade banken en marknadsandel på 2,5 %. I juni 2012 hade FIH en marknadsandel på 2,1 % av den totala marknaden för företagsutlåning (både banker och hypoteksbanker).

21

| (18) | FHI-koncernen hade haft dåliga resultat de år som föregick antagandet av 2014 års beslut. Den 25 juni 2009 ansökte banken om rekapitalisering inom ramen för det danska rekapitaliseringsprogrammet (22) och den 30 juni 2009 mottog den ett statligt kapitaltillskott av primärhybridkapital på 1,9 miljarder danska kronor i form av ett skuldebrev. Kupongen till det skuldebrevet uppgick till 11,46 % per år. För hela året 2009 gjorde FIH-koncernen en förlust på 148 miljoner danska kronor före skatt (19,9 miljoner euro). |
| --- | --- |

(18)

FHI-koncernen hade haft dåliga resultat de år som föregick antagandet av 2014 års beslut. Den 25 juni 2009 ansökte banken om rekapitalisering inom ramen för det danska rekapitaliseringsprogrammet (22) och den 30 juni 2009 mottog den ett statligt kapitaltillskott av primärhybridkapital på 1,9 miljarder danska kronor i form av ett skuldebrev. Kupongen till det skuldebrevet uppgick till 11,46 % per år. För hela året 2009 gjorde FIH-koncernen en förlust på 148 miljoner danska kronor före skatt (19,9 miljoner euro).

22

| (19) | Även om FIH-koncernen 2010 gjorde en vinst före skatt på 316 miljoner danska kronor (42,5 miljoner euro), berodde den vinsten främst på en positiv marknadsutveckling, inklusive orealiserade vinster på ett indirekt innehav. År 2011 gjorde FIH-koncernen en förlust före skatt på 1,27 miljarder danska kronor (170 miljoner euro) på grund av nedskrivna lån och en negativ marknadsutveckling. Den 31 december 2012 uppvisade banken en förlust före skatt på 47 miljoner danska kronor (6,4 miljoner euro). För slutet av 2013 har man budgeterat en vinst före skatt på 95 miljoner danska kronor (12,8 miljoner euro). Tredje kvartalet 2013 uppgick nettovinsten före skatt för kvarvarande verksamhet till 23,2 miljoner danska kronor (3,09 miljoner euro). För hela verksamheten gjorde FIH 2012 en förlust efter skatt på 20,1 miljoner danska kronor (2,71 miljoner euro). |
| --- | --- |

(19)

Även om FIH-koncernen 2010 gjorde en vinst före skatt på 316 miljoner danska kronor (42,5 miljoner euro), berodde den vinsten främst på en positiv marknadsutveckling, inklusive orealiserade vinster på ett indirekt innehav. År 2011 gjorde FIH-koncernen en förlust före skatt på 1,27 miljarder danska kronor (170 miljoner euro) på grund av nedskrivna lån och en negativ marknadsutveckling. Den 31 december 2012 uppvisade banken en förlust före skatt på 47 miljoner danska kronor (6,4 miljoner euro). För slutet av 2013 har man budgeterat en vinst före skatt på 95 miljoner danska kronor (12,8 miljoner euro). Tredje kvartalet 2013 uppgick nettovinsten före skatt för kvarvarande verksamhet till 23,2 miljoner danska kronor (3,09 miljoner euro). För hela verksamheten gjorde FIH 2012 en förlust efter skatt på 20,1 miljoner danska kronor (2,71 miljoner euro).

| (20) | Åren 2009 respektive 2010 sänkte Moody’s FIH:s kreditbetyg från A2 till Baa3. År 2010 enades FIH:s ägare (den isländska finanstillsynsmyndigheten och Islands centralbank) (23) om att sälja sina andelar i FIH till de nuvarande ägarna. Den nya ägarstrukturen förväntades ge FIH ett mycket bättre kreditbetyg, eftersom den tidigare ägaren Kaupthing Bank hf hade varit en av Moody’s största farhågor när det gällde FIH. På grund av framför allt omständigheter som var specifika för FIH, såsom refinansiering av statsgaranterade obligationer, kreditvärdighet och exponering mot fastighetssektorn, sänkte emellertid Moody’s 2011 FIH:s kreditbetyg ytterligare till B1 och meddelade att utsikterna för kreditbetyget var negativa. |
| --- | --- |

(20)

Åren 2009 respektive 2010 sänkte Moody’s FIH:s kreditbetyg från A2 till Baa3. År 2010 enades FIH:s ägare (den isländska finanstillsynsmyndigheten och Islands centralbank) (23) om att sälja sina andelar i FIH till de nuvarande ägarna. Den nya ägarstrukturen förväntades ge FIH ett mycket bättre kreditbetyg, eftersom den tidigare ägaren Kaupthing Bank hf hade varit en av Moody’s största farhågor när det gällde FIH. På grund av framför allt omständigheter som var specifika för FIH, såsom refinansiering av statsgaranterade obligationer, kreditvärdighet och exponering mot fastighetssektorn, sänkte emellertid Moody’s 2011 FIH:s kreditbetyg ytterligare till B1 och meddelade att utsikterna för kreditbetyget var negativa.

23

| (21) | Sänkningen av kreditbetyget 2011 överensstämde med marknadspriserna vid den tidpunkten för de av FIH:s obligationer som inte omfattades av någon statlig garanti. FIH:s. 2–4-åriga skuld beräknades till spreadar på 600–700 räntepunkter över motsvarande Euribor-kopplade swappränta fram till förfallodagen. |
| --- | --- |

(21)

Sänkningen av kreditbetyget 2011 överensstämde med marknadspriserna vid den tidpunkten för de av FIH:s obligationer som inte omfattades av någon statlig garanti. FIH:s. 2–4-åriga skuld beräknades till spreadar på 600–700 räntepunkter över motsvarande Euribor-kopplade swappränta fram till förfallodagen.

2.2   De händelser som utlöste stödåtgärderna

De händelser som utlöste stödåtgärderna

| (22) | Under 2011 och 2012 förutsåg FIH att banken skulle få problem med de skulder som förföll till betalning under 2012 och 2013. Den finansieringsutmaning som detta ledde till orsakades i huvudsak av FIH:s sänkta kreditbetyg och ändrade förutsättningar på kapitalmarknaden (24). I juli 2009 hade FIH redan beviljats likviditetsstöd i form av en statlig garanti på 50 miljarder danska kronor (6,31 miljarder euro), som banken till fullo hade utnyttjat. Den hade också mottagit ett primärhybridkapitaltillskott från staten på 1,9 miljarder danska kronor (255 miljoner euro) inom ramen för den danska garantiordningen. Från och med den 31 december 2011 innehade FIH statsgaranterade obligationer till ett värde av 41,7 miljarder danska kronor (5,56 miljarder euro), vilket motsvarade 49,94 % av bankens balansomslutning. |
| --- | --- |

(22)

Under 2011 och 2012 förutsåg FIH att banken skulle få problem med de skulder som förföll till betalning under 2012 och 2013. Den finansieringsutmaning som detta ledde till orsakades i huvudsak av FIH:s sänkta kreditbetyg och ändrade förutsättningar på kapitalmarknaden (24). I juli 2009 hade FIH redan beviljats likviditetsstöd i form av en statlig garanti på 50 miljarder danska kronor (6,31 miljarder euro), som banken till fullo hade utnyttjat. Den hade också mottagit ett primärhybridkapitaltillskott från staten på 1,9 miljarder danska kronor (255 miljoner euro) inom ramen för den danska garantiordningen. Från och med den 31 december 2011 innehade FIH statsgaranterade obligationer till ett värde av 41,7 miljarder danska kronor (5,56 miljarder euro), vilket motsvarade 49,94 % av bankens balansomslutning.

24

| (23) | Eftersom de statsgaranterade obligationerna förföll under 2012 och 2013 riskerade FIH att få ett finansieringsproblem. Under andra halvåret 2011 uppskattade den danska finanstillsynsmyndigheten att det fanns en relativt stor risk att FIH skulle få likviditetsbrist de närmaste 12–18 månaderna på grund av dess förväntade oförmåga att erhålla finansiering på den inre marknaden |
| --- | --- |

(23)

Eftersom de statsgaranterade obligationerna förföll under 2012 och 2013 riskerade FIH att få ett finansieringsproblem. Under andra halvåret 2011 uppskattade den danska finanstillsynsmyndigheten att det fanns en relativt stor risk att FIH skulle få likviditetsbrist de närmaste 12–18 månaderna på grund av dess förväntade oförmåga att erhålla finansiering på den inre marknaden

| (24) | För att motverka de växande likviditetsproblemen var FIH tvungen att kraftigt minska sin balansomslutning. |
| --- | --- |

(24)

För att motverka de växande likviditetsproblemen var FIH tvungen att kraftigt minska sin balansomslutning.

2.3   Stödåtgärderna

Stödåtgärderna

| (25) | För att lösa FIH:s förväntade likviditetsproblem föreslog Danmark i juli 2012 en komplex åtgärd beträffande värdeminskade tillgångar för att överföra FIH:s problematiska fastighetsfinansieringstillgångar till ett nytt dotterbolag till FIH Holding (nedan kallat det nya bolaget). Samtidigt åtog sig Danmark att tillhandahålla finansiering och rekapitalisering av det nya bolaget närhelst så krävdes. |
| --- | --- |

(25)

För att lösa FIH:s förväntade likviditetsproblem föreslog Danmark i juli 2012 en komplex åtgärd beträffande värdeminskade tillgångar för att överföra FIH:s problematiska fastighetsfinansieringstillgångar till ett nytt dotterbolag till FIH Holding (nedan kallat det nya bolaget). Samtidigt åtog sig Danmark att tillhandahålla finansiering och rekapitalisering av det nya bolaget närhelst så krävdes.

det nya bolaget

| (26) | ”Åtgärderna” (25) bestod av två etapper inom ramen för ett aktieköpsavtal (26) och en mängd tilläggsavtal enligt vilka tillgångar i FIH-koncernen på uppskattningsvis 17,1 miljarder danska kronor (2,3 miljarder euro eller 28 % av FIH:s totala tillgångar vid tidpunkten för överföringen) överfördes till det nya bolaget. Det nya bolaget (27) köptes därefter av det danska bolaget Finansiel Stabilitet (28), för att senare avvecklas på ett kontrollerat sätt inom ramen för den danska avvecklingsordningen (29), och i enlighet med den ordningens principer (30). Avvecklingen förväntades pågå till den 31 december 2016 men kunde fortsätta till den 31 december 2019. Finansiel Stabilitet kunde finansiera nästan hela kapitalbeloppet på 2 miljarder danska kronor för köpet av det nya bolaget genom förtida inlösen av det primärhybridkapitaltillskott på 1,9 miljarder danska kronor som FIH hade beviljats (31) av staten 2009. Finansiel Stabilitet godkände FIH:s återbetalning av det statliga kapitaltillskottet den 2 juli 2012, grundat på en solvens- och likviditetsbedömning som innefattade den åtgärd som bestod av överföring av tillgångar (32). |
| --- | --- |

(26)

”Åtgärderna” (25) bestod av två etapper inom ramen för ett aktieköpsavtal (26) och en mängd tilläggsavtal enligt vilka tillgångar i FIH-koncernen på uppskattningsvis 17,1 miljarder danska kronor (2,3 miljarder euro eller 28 % av FIH:s totala tillgångar vid tidpunkten för överföringen) överfördes till det nya bolaget. Det nya bolaget (27) köptes därefter av det danska bolaget Finansiel Stabilitet (28), för att senare avvecklas på ett kontrollerat sätt inom ramen för den danska avvecklingsordningen (29), och i enlighet med den ordningens principer (30). Avvecklingen förväntades pågå till den 31 december 2016 men kunde fortsätta till den 31 december 2019. Finansiel Stabilitet kunde finansiera nästan hela kapitalbeloppet på 2 miljarder danska kronor för köpet av det nya bolaget genom förtida inlösen av det primärhybridkapitaltillskott på 1,9 miljarder danska kronor som FIH hade beviljats (31) av staten 2009. Finansiel Stabilitet godkände FIH:s återbetalning av det statliga kapitaltillskottet den 2 juli 2012, grundat på en solvens- och likviditetsbedömning som innefattade den åtgärd som bestod av överföring av tillgångar (32).

25

26

27

28

29

30

31

32

| (27) | I den första etappen överfördes FIH Erhvervsbanks och FIH Kapital Bank A/S tillgångar och skulder till det nya bolaget, dvs. det nya dotterbolag som ägdes av FIH Holding. De tillgångar som överfördes till det nya bolaget var hypotekslån och värdepapper till ett värde av 15,2 miljarder danska kronor (2,1 miljarder euro) och derivat till ett värde av 1,6 miljarder euro (215 miljoner euro). Det nya bolagets ursprungliga skulder bestod av två lån (lån 1 och lån 2), och den återstående delen eget kapital uppgick till 2 miljarder danska kronor. |
| --- | --- |

(27)

I den första etappen överfördes FIH Erhvervsbanks och FIH Kapital Bank A/S tillgångar och skulder till det nya bolaget, dvs. det nya dotterbolag som ägdes av FIH Holding. De tillgångar som överfördes till det nya bolaget var hypotekslån och värdepapper till ett värde av 15,2 miljarder danska kronor (2,1 miljarder euro) och derivat till ett värde av 1,6 miljarder euro (215 miljoner euro). Det nya bolagets ursprungliga skulder bestod av två lån (lån 1 och lån 2), och den återstående delen eget kapital uppgick till 2 miljarder danska kronor.

| (28) | Lån 1 var ett förlusttäckande lån från FIH till det nya bolaget på 1,65 miljarder danska kronor (221 miljoner euro). Det nya bolaget skulle bara behöva betala tillbaka det lånet till FIH om avvecklingen av de tillgångar som överförts ledde till ett överskott som översteg Finansiel Stabilitets köpeskilling på 2 miljarder danska kronor (268 miljoner euro). När det gäller ersättningen för lån 1 skulle det nya bolaget betala den femåriga danska statsobligationsräntan plus 1,15 % (33). |
| --- | --- |

(28)

Lån 1 var ett förlusttäckande lån från FIH till det nya bolaget på 1,65 miljarder danska kronor (221 miljoner euro). Det nya bolaget skulle bara behöva betala tillbaka det lånet till FIH om avvecklingen av de tillgångar som överförts ledde till ett överskott som översteg Finansiel Stabilitets köpeskilling på 2 miljarder danska kronor (268 miljoner euro). När det gäller ersättningen för lån 1 skulle det nya bolaget betala den femåriga danska statsobligationsräntan plus 1,15 % (33).

33

| (29) | Lån 2 var ett lån från FIH Erhvervsbank till det nya bolaget på omkring 13,45 miljarder danska kronor (1,8 miljarder euro). Som ersättning för lån 2 skulle det nya bolaget betala FIH den danska CIBOR-tremånadersräntan plus 1,12 %. Lån 2 förföll samtidigt som de lån som FIH tidigare hade beviljat inom ramen för den statliga garantin. Lån 2 och de övriga lånen förföll därför helt i mitten av 2013, och i avtalet angavs att när det nya bolaget betalade tillbaka lån till FIH skulle FIH betala tillbaka de utestående lån som garanterades av staten. Eftersom det nya bolaget har betalat tillbaka det nominella värdet av lån 2 till FIH har Finansiel Stabilitet tillhandahållit finansiering till det nya bolaget med de belopp som krävdes för att återfinansiera det nya bolagets tillgångar. |
| --- | --- |

(29)

Lån 2 var ett lån från FIH Erhvervsbank till det nya bolaget på omkring 13,45 miljarder danska kronor (1,8 miljarder euro). Som ersättning för lån 2 skulle det nya bolaget betala FIH den danska CIBOR-tremånadersräntan plus 1,12 %. Lån 2 förföll samtidigt som de lån som FIH tidigare hade beviljat inom ramen för den statliga garantin. Lån 2 och de övriga lånen förföll därför helt i mitten av 2013, och i avtalet angavs att när det nya bolaget betalade tillbaka lån till FIH skulle FIH betala tillbaka de utestående lån som garanterades av staten. Eftersom det nya bolaget har betalat tillbaka det nominella värdet av lån 2 till FIH har Finansiel Stabilitet tillhandahållit finansiering till det nya bolaget med de belopp som krävdes för att återfinansiera det nya bolagets tillgångar.

| (30) | I etapp 2, som genomfördes omedelbart efter det att etapp 1 hade slutförts, köpte Finansiel Stabilitet alla aktier i det nya bolaget av FIH Holding. Det ursprungliga pris (34) som Finansiel Stabilitet betalade till FIH Holding för det nya bolaget motsvarade (nettovärdet av) företagets eget kapital den 1 januari 2012, vilket uppgick till 2 miljarder euro. |
| --- | --- |

(30)

I etapp 2, som genomfördes omedelbart efter det att etapp 1 hade slutförts, köpte Finansiel Stabilitet alla aktier i det nya bolaget av FIH Holding. Det ursprungliga pris (34) som Finansiel Stabilitet betalade till FIH Holding för det nya bolaget motsvarade (nettovärdet av) företagets eget kapital den 1 januari 2012, vilket uppgick till 2 miljarder euro.

34

| (31) | FIH Holding kunde sedan använda kassaöverskottet som omedelbar likviditet för att betala tillbaka en del av det statsgaranterade lånet. Samtidigt medförde överföringen av tillgångar att hypotekslånen ersattes av lån till ett statligt organ, vilket gjorde att FIH:s riskvägda tillgångar minskade med omkring 10 miljarder danska kronor (35). |
| --- | --- |

(31)

FIH Holding kunde sedan använda kassaöverskottet som omedelbar likviditet för att betala tillbaka en del av det statsgaranterade lånet. Samtidigt medförde överföringen av tillgångar att hypotekslånen ersattes av lån till ett statligt organ, vilket gjorde att FIH:s riskvägda tillgångar minskade med omkring 10 miljarder danska kronor (35).

35

| (32) | Utöver aktieköpsavtalet innefattar åtgärderna flera tilläggsavtal mellan FIH Holding och Finansiel Stabilitet:






  a) | Den 1 juli 2012 (36) gav FIH Holding en obegränsad förlustgaranti till Finansiel Stabilitet som innebar att man garanterade att när det nya bolaget avvecklades skulle Finansiel Stabilitet få tillbaka all finansiering och alla kapitaltillskott som det hade tillhandahållit det nya bolaget. Betalningen för den garantin ingick i den rörliga delen av köpeskillingen i aktieköpsavtalet. |
| --- | --- | --- |

(32)

Utöver aktieköpsavtalet innefattar åtgärderna flera tilläggsavtal mellan FIH Holding och Finansiel Stabilitet:

a)

Den 1 juli 2012 (36) gav FIH Holding en obegränsad förlustgaranti till Finansiel Stabilitet som innebar att man garanterade att när det nya bolaget avvecklades skulle Finansiel Stabilitet få tillbaka all finansiering och alla kapitaltillskott som det hade tillhandahållit det nya bolaget. Betalningen för den garantin ingick i den rörliga delen av köpeskillingen i aktieköpsavtalet.

36

| b) | Den 1 juli 2012 åtog sig Finansiel Stabilitet att tillhandahålla finansiering till det nya bolaget när lån 2 hade förfallit (i mitten av 2013). Finansiel Stabilitet skulle erhålla ränta från det nya bolaget motsvarande EU:s basränta plus 100 räntepunkter. För att genomföra det åtagandet beviljade Finansiel Stabilitet det nya bolaget ett räntefritt lån på 13 miljarder danska kronor (1,64 miljarder euro). Finansiel Stabilitet skulle inte erhålla någon facilitetsavgift. |
| --- | --- |

b)

Den 1 juli 2012 åtog sig Finansiel Stabilitet att tillhandahålla finansiering till det nya bolaget när lån 2 hade förfallit (i mitten av 2013). Finansiel Stabilitet skulle erhålla ränta från det nya bolaget motsvarande EU:s basränta plus 100 räntepunkter. För att genomföra det åtagandet beviljade Finansiel Stabilitet det nya bolaget ett räntefritt lån på 13 miljarder danska kronor (1,64 miljarder euro). Finansiel Stabilitet skulle inte erhålla någon facilitetsavgift.

| c) | Finansiel Stabilitet åtog sig att vid behov finansiera och rekapitalisera det nya bolaget före avvecklingsprocessen. |
| --- | --- |

c)

Finansiel Stabilitet åtog sig att vid behov finansiera och rekapitalisera det nya bolaget före avvecklingsprocessen.

| (33) | Vid avvecklingen av det nya bolaget hade Finansiel Stabilitet enligt avtalet rätt till återbetalning av åtminstone sin ursprungliga nettoinvestering på 2 miljarder danska kronor för de kostnader som FIH och Finansiel Stabilitet hade ådragit sig under transaktionen. Om avvecklingsprocessen skapade ett överskott som understeg köpeskillingen på 2 miljarder danska kronor skulle FIH stå för mellanskillnaden med hjälp av lån 1, det förlusttäckande lånet, respektive garantin. Om avvecklingsprocessen skapade ett överskott som översteg 1,5 miljarder danska kronor, skulle ytterligare 25 % av det överskjutande beloppet betalas till Finansiel Stabilitet, utöver minimibeloppet på 2 miljarder danska kronor. Ytterligare överskjutande belopp skulle betalas till FIH Holding. I praktiken innebar detta att om det slutliga överskottet understeg 1,5 miljarder danska kronor skulle Finansiel Stabilitet erhålla 2 miljarder danska kronor. Om det slutliga överskottet blev t.ex. 1,9 miljarder danska kronor skulle Finansiel Stabilitet erhålla 2,1 miljarder danska kronor. |
| --- | --- |

(33)

Vid avvecklingen av det nya bolaget hade Finansiel Stabilitet enligt avtalet rätt till återbetalning av åtminstone sin ursprungliga nettoinvestering på 2 miljarder danska kronor för de kostnader som FIH och Finansiel Stabilitet hade ådragit sig under transaktionen. Om avvecklingsprocessen skapade ett överskott som understeg köpeskillingen på 2 miljarder danska kronor skulle FIH stå för mellanskillnaden med hjälp av lån 1, det förlusttäckande lånet, respektive garantin. Om avvecklingsprocessen skapade ett överskott som översteg 1,5 miljarder danska kronor, skulle ytterligare 25 % av det överskjutande beloppet betalas till Finansiel Stabilitet, utöver minimibeloppet på 2 miljarder danska kronor. Ytterligare överskjutande belopp skulle betalas till FIH Holding. I praktiken innebar detta att om det slutliga överskottet understeg 1,5 miljarder danska kronor skulle Finansiel Stabilitet erhålla 2 miljarder danska kronor. Om det slutliga överskottet blev t.ex. 1,9 miljarder danska kronor skulle Finansiel Stabilitet erhålla 2,1 miljarder danska kronor.

2.4   Det formella granskningsförfarandet

Det formella granskningsförfarandet

| (34) | I undsättnings- och inledningsbeslutet gav kommissionen uttryck för tvivel beträffande åtgärdernas proportionalitet, huruvida stödet begränsades till vad som var absolut nödvändigt, huruvida FIH-koncernens eget bidrag var tillräckligt stort samt huruvida snedvridningen av konkurrensen begränsades i tillräcklig utsträckning. |
| --- | --- |

(34)

I undsättnings- och inledningsbeslutet gav kommissionen uttryck för tvivel beträffande åtgärdernas proportionalitet, huruvida stödet begränsades till vad som var absolut nödvändigt, huruvida FIH-koncernens eget bidrag var tillräckligt stort samt huruvida snedvridningen av konkurrensen begränsades i tillräcklig utsträckning.

| (35) | Kommissionens tvivel berodde på att åtgärderna tedde sig onödigt komplicerade för att lösa FIH:s framtida likviditetsproblem. Framför allt var det oklart i vilken utsträckning de olika tilläggsavtalen och det inbördes förhållandet mellan ersättningsmodellens olika aspekter kunde betraktas som nödvändiga, ändamålsenliga och välriktade åtgärder i den mening som avses i 2008 års bankmeddelade (37). |
| --- | --- |

(35)

Kommissionens tvivel berodde på att åtgärderna tedde sig onödigt komplicerade för att lösa FIH:s framtida likviditetsproblem. Framför allt var det oklart i vilken utsträckning de olika tilläggsavtalen och det inbördes förhållandet mellan ersättningsmodellens olika aspekter kunde betraktas som nödvändiga, ändamålsenliga och välriktade åtgärder i den mening som avses i 2008 års bankmeddelade (37).

37

| (36) | Vid tidpunkten för undsättnings- och inledningsbeslutet hade FIH dessutom för avsikt att aggressivt gå in på internetmarknaden för privatkundsinlåning och försöka bli ”prisledande” på den marknaden. Inträdet på internetmarknaden för privatkundsinlåning var en grundläggande komponent i FIH:s strategi för att hantera sina finansieringsproblem. |
| --- | --- |

(36)

Vid tidpunkten för undsättnings- och inledningsbeslutet hade FIH dessutom för avsikt att aggressivt gå in på internetmarknaden för privatkundsinlåning och försöka bli ”prisledande” på den marknaden. Inträdet på internetmarknaden för privatkundsinlåning var en grundläggande komponent i FIH:s strategi för att hantera sina finansieringsproblem.

| (37) | Det föreföll dessutom mycket osannolikt att den föreslagna ersättningen till Finansiel Stabilitet för de överförda tillgångarna och skulderna skulle motsvara den ersättningsnivå som avses i punkt 21 i meddelandet om värdeminskade tillgångar (38), enligt vilken bankerna i största möjliga utsträckning ska bära de förluster som hänför sig till värdeminskade tillgångar. Enligt punkt 21 ska bankerna betala en korrekt ersättning i någon form till staten som kompensation för räddningsåtgärden, för att säkerställa att aktieägarna tar en motsvarande del av ansvaret och bördan oberoende av vilken modell som valts. |
| --- | --- |

(37)

Det föreföll dessutom mycket osannolikt att den föreslagna ersättningen till Finansiel Stabilitet för de överförda tillgångarna och skulderna skulle motsvara den ersättningsnivå som avses i punkt 21 i meddelandet om värdeminskade tillgångar (38), enligt vilken bankerna i största möjliga utsträckning ska bära de förluster som hänför sig till värdeminskade tillgångar. Enligt punkt 21 ska bankerna betala en korrekt ersättning i någon form till staten som kompensation för räddningsåtgärden, för att säkerställa att aktieägarna tar en motsvarande del av ansvaret och bördan oberoende av vilken modell som valts.

38

3.   OMSTRUKTURERING

OMSTRUKTURERING

3.1   Omstruktureringsplanen

Omstruktureringsplanen

| (38) | Den 24 juni 2013 lade Danmark fram en slutlig uppdaterad version av omstruktureringsplanen för FIH-koncernen för perioden 2012–2016. Planen innefattade ett bästa och ett värsta tänkbara scenario (39), för att visa FIH:s förmåga att återställa sin långsiktiga lönsamhet, tillräcklig ansvarsfördelning, samt lämpliga åtgärder för att hantera snedvridningar av konkurrensen. |
| --- | --- |

(38)

Den 24 juni 2013 lade Danmark fram en slutlig uppdaterad version av omstruktureringsplanen för FIH-koncernen för perioden 2012–2016. Planen innefattade ett bästa och ett värsta tänkbara scenario (39), för att visa FIH:s förmåga att återställa sin långsiktiga lönsamhet, tillräcklig ansvarsfördelning, samt lämpliga åtgärder för att hantera snedvridningar av konkurrensen.

39

| (39) | Omstruktureringsplanen grundades på antaganden om den utveckling av tillväxten av bruttonationalprodukten (BNP) som Internationella valutafonden (IMF) hade förutspått och utvecklingen av förändringar av den kortfristiga och medelfristiga räntan, grundat på det danska näringslivs- och tillväxtministeriets uppskattningar av utvecklingen av kortfristiga räntor fram till 2014. Planen utgick från en måttlig återhämtning i fråga om BNP-tillväxt under 2013 och därefter. |
| --- | --- |

(39)

Omstruktureringsplanen grundades på antaganden om den utveckling av tillväxten av bruttonationalprodukten (BNP) som Internationella valutafonden (IMF) hade förutspått och utvecklingen av förändringar av den kortfristiga och medelfristiga räntan, grundat på det danska näringslivs- och tillväxtministeriets uppskattningar av utvecklingen av kortfristiga räntor fram till 2014. Planen utgick från en måttlig återhämtning i fråga om BNP-tillväxt under 2013 och därefter.

| (40) | I bästa fall (40) förväntades FIH kontinuerligt förbättra sitt resultat fram till 2016. Avkastningen före skatt på eget kapital (41) i ett normaliserat ekonomiskt läge, var på koncernnivå budgeterad till 10,3 % den 31 december 2013 och 11,2 % (42)den 31 december 2016. |
| --- | --- |

(40)

I bästa fall (40) förväntades FIH kontinuerligt förbättra sitt resultat fram till 2016. Avkastningen före skatt på eget kapital (41) i ett normaliserat ekonomiskt läge, var på koncernnivå budgeterad till 10,3 % den 31 december 2013 och 11,2 % (42)den 31 december 2016.

40

41

42

| (41) | Det värsta tänkbara scenariot (43) grundades på mindre positiva marknadsprognoser, bland annat försämrade marknadsvillkor för finansiering av banker både i fråga om volym och pris, lägre efterfrågan på lån och rådgivningstjänster, ogynnsamma rörelser i fråga om valutakurser, räntor etc. och nedskrivningskostnader som låg kvar på historiskt höga nivåer under hela affärscykeln. Enligt FIH:s uppskattningar skulle dessa utvecklingstendenser tillsammans, i ett normaliserat ekonomiskt läge, leda till en avkastning på eget kapital före skatt på koncernnivå på 0,9 % den 31 december 2013 och 2,0 % den 31 december 2016. |
| --- | --- |

(41)

Det värsta tänkbara scenariot (43) grundades på mindre positiva marknadsprognoser, bland annat försämrade marknadsvillkor för finansiering av banker både i fråga om volym och pris, lägre efterfrågan på lån och rådgivningstjänster, ogynnsamma rörelser i fråga om valutakurser, räntor etc. och nedskrivningskostnader som låg kvar på historiskt höga nivåer under hela affärscykeln. Enligt FIH:s uppskattningar skulle dessa utvecklingstendenser tillsammans, i ett normaliserat ekonomiskt läge, leda till en avkastning på eget kapital före skatt på koncernnivå på 0,9 % den 31 december 2013 och 2,0 % den 31 december 2016.

43

| (42) | Båda scenarierna utmärktes av en relativt låg avkastning på eget kapital, vilket främst berodde på att Danmark inom ramen för undersökningen av statligt stöd hade åtagit sig att tillämpa ett förbud mot utdelningar och ett förbud mot kupongbetalningar. Till följd av dessa åtaganden skulle FIH fortsätta att gå med vinst fram till slutet av omstruktureringsperioden och slutförandet av åtgärderna. |
| --- | --- |

(42)

Båda scenarierna utmärktes av en relativt låg avkastning på eget kapital, vilket främst berodde på att Danmark inom ramen för undersökningen av statligt stöd hade åtagit sig att tillämpa ett förbud mot utdelningar och ett förbud mot kupongbetalningar. Till följd av dessa åtaganden skulle FIH fortsätta att gå med vinst fram till slutet av omstruktureringsperioden och slutförandet av åtgärderna.

| (43) | FIH:s verksamhet bestod ursprungligen av tre segment: fastighetsfinansiering, förvärvsfinansiering och företagstjänster. Som ett led i FIH:s omstrukturering hade affärssegmentet fastighetsfinansiering upphört, eftersom lån inom fastighetsfinansieringssegmentet såldes till Finansiel Stabilitet 2012. Dessutom skulle lånen i bankens division för förvärvsfinansiering fasas ut. Det enda affärssegment som skulle drivas vidare var således företagstjänster. I mars 2013 hade antalet heltidsanställda sjunkit till 214 från 356. |
| --- | --- |

(43)

FIH:s verksamhet bestod ursprungligen av tre segment: fastighetsfinansiering, förvärvsfinansiering och företagstjänster. Som ett led i FIH:s omstrukturering hade affärssegmentet fastighetsfinansiering upphört, eftersom lån inom fastighetsfinansieringssegmentet såldes till Finansiel Stabilitet 2012. Dessutom skulle lånen i bankens division för förvärvsfinansiering fasas ut. Det enda affärssegment som skulle drivas vidare var således företagstjänster. I mars 2013 hade antalet heltidsanställda sjunkit till 214 från 356.

| (44) | Enligt omstruktureringsplanen skulle balansomslutningen ha minskat till 27,68 miljarder danska kronor (3,74 miljarder euro) den 31 december 2013. Den 31 december 2016 räknade FIH med att ha en total kapitaltäckningskvot på 19,6 %. |
| --- | --- |

(44)

Enligt omstruktureringsplanen skulle balansomslutningen ha minskat till 27,68 miljarder danska kronor (3,74 miljarder euro) den 31 december 2013. Den 31 december 2016 räknade FIH med att ha en total kapitaltäckningskvot på 19,6 %.

| (45) | Den lagstadgade likviditetskvoten (44), som den 31 december 2012 var 214 %, förväntades ha ökat till 239,7 % den 31 december 2013. |
| --- | --- |

(45)

Den lagstadgade likviditetskvoten (44), som den 31 december 2012 var 214 %, förväntades ha ökat till 239,7 % den 31 december 2013.

44

| (46) | Under omstruktureringsperioden förväntades den totala kapitaltäckningskvoten vara 19,6 % och den lagstadgade likviditetskvoten 175 %, och kvoterna översteg därmed klart de lagstadgade kraven. |
| --- | --- |

(46)

Under omstruktureringsperioden förväntades den totala kapitaltäckningskvoten vara 19,6 % och den lagstadgade likviditetskvoten 175 %, och kvoterna översteg därmed klart de lagstadgade kraven.

| (47) | Avkastningen på eget kapital före skatt (45), i ett s.k. normaliserat ekonomiskt läge (46), budgeterades enligt det bästa tänkbara scenariot i omstruktureringsplanen till 9 % den 31 december 2013 och 10,1 % den 31 december 2016. I det värsta tänkbara scenariot var motsvarande siffror 0,9 % respektive 4,7 % (47). |
| --- | --- |

(47)

Avkastningen på eget kapital före skatt (45), i ett s.k. normaliserat ekonomiskt läge (46), budgeterades enligt det bästa tänkbara scenariot i omstruktureringsplanen till 9 % den 31 december 2013 och 10,1 % den 31 december 2016. I det värsta tänkbara scenariot var motsvarande siffror 0,9 % respektive 4,7 % (47).

45

46

47

| (48) | Bankens situation hade kraftigt förbättrats sedan mitten av 2011 när finanstillsynsmyndigheten trodde att FIH skulle få så stora likviditetsproblem att de inte skulle gå att lösa. FIH hade betalat tillbaka resten av de utestående statsgaranterade obligationerna, och refinansieringsproblemet var således löst den 13 juni 2013. Dessutom löste FIH in regeringens primärhybridkapital den 2 juli 2013. |
| --- | --- |

(48)

Bankens situation hade kraftigt förbättrats sedan mitten av 2011 när finanstillsynsmyndigheten trodde att FIH skulle få så stora likviditetsproblem att de inte skulle gå att lösa. FIH hade betalat tillbaka resten av de utestående statsgaranterade obligationerna, och refinansieringsproblemet var således löst den 13 juni 2013. Dessutom löste FIH in regeringens primärhybridkapital den 2 juli 2013.

| (49) | När 2014 års beslut antogs hade FIH inga problem att uppfylla varken sina lagstadgade solvens- eller likviditetskrav. |
| --- | --- |

(49)

När 2014 års beslut antogs hade FIH inga problem att uppfylla varken sina lagstadgade solvens- eller likviditetskrav.

3.2   Danmarks åtgärder för att åtgärda de farhågor som kommissionen pekade på

Danmarks åtgärder för att åtgärda de farhågor som kommissionen pekade på

| (50) | Danmark och FIH-koncernen vidtog en rad åtgärder för att åtgärda de farhågor som kommissionen pekade på i undsättnings- och inledningsbeslutet. |
| --- | --- |

(50)

Danmark och FIH-koncernen vidtog en rad åtgärder för att åtgärda de farhågor som kommissionen pekade på i undsättnings- och inledningsbeslutet.

| (51) | FIH gjorde en ”engångsbetalning” till Finansiel Stabilitet på 310,25 miljoner danska kronor (39,12 miljoner euro) med valuteringsdag den 4 december 2013 (48). |
| --- | --- |

(51)

FIH gjorde en ”engångsbetalning” till Finansiel Stabilitet på 310,25 miljoner danska kronor (39,12 miljoner euro) med valuteringsdag den 4 december 2013 (48).

48

| (52) | FIH betalade, med avräkningsdag den 18 december 2013, 61,7 miljoner danska kronor till det nya bolaget som delåterbetalning av avgifter som mottagits enligt administrationsavtalet för 2012, och minskade retroaktivt de förvaltningsavgifter för administration och risksäkring som togs ut av det nya bolaget 2013 till 0,05 % av den utestående låneportföljen. |
| --- | --- |

(52)

FIH betalade, med avräkningsdag den 18 december 2013, 61,7 miljoner danska kronor till det nya bolaget som delåterbetalning av avgifter som mottagits enligt administrationsavtalet för 2012, och minskade retroaktivt de förvaltningsavgifter för administration och risksäkring som togs ut av det nya bolaget 2013 till 0,05 % av den utestående låneportföljen.

| (53) | FIH minskade sina totala tillgångar från 109,3 miljarder danska kronor (14,67 miljarder euro) den 31 december 2010 till 60,8 miljarder danska kronor (8,16 miljarder euro) den 31 december 2012, vilket motsvarar en minskning med 44 %. |
| --- | --- |

(53)

FIH minskade sina totala tillgångar från 109,3 miljarder danska kronor (14,67 miljarder euro) den 31 december 2010 till 60,8 miljarder danska kronor (8,16 miljarder euro) den 31 december 2012, vilket motsvarar en minskning med 44 %.

| (54) | FIH minskade vidare sin låneportfölj från 58 miljarder danska kronor (7,79 miljarder euro) den 31 december 2010 till 16,2 miljarder danska kronor (2,17 miljarder euro) den 31 december 2012, dvs. med totalt 41,8 miljarder danska kronor, vilket motsvarar en minskning med 72 %. |
| --- | --- |

(54)

FIH minskade vidare sin låneportfölj från 58 miljarder danska kronor (7,79 miljarder euro) den 31 december 2010 till 16,2 miljarder danska kronor (2,17 miljarder euro) den 31 december 2012, dvs. med totalt 41,8 miljarder danska kronor, vilket motsvarar en minskning med 72 %.

| (55) | Dessutom minskade FIH kraftigt sina riskpositioner på affärsområdet marknadstjänster (49). |
| --- | --- |

(55)

Dessutom minskade FIH kraftigt sina riskpositioner på affärsområdet marknadstjänster (49).

49

| (56) | FIH minskade antalet heltidsanställda från 356 den 31 december 2010 till 214 den 31 mars 2013, vilket motsvarar en minskning med 41 %. |
| --- | --- |

(56)

FIH minskade antalet heltidsanställda från 356 den 31 december 2010 till 214 den 31 mars 2013, vilket motsvarar en minskning med 41 %.

| (57) | Dessutom minskade FIH sin geografiska närvaro eftersom två av bankens fyra regionkontor stängdes. |
| --- | --- |

(57)

Dessutom minskade FIH sin geografiska närvaro eftersom två av bankens fyra regionkontor stängdes.

3.3   Åtaganden som föreslagits av Danmark

Åtaganden som föreslagits av Danmark

| (58) | Mot bakgrund av de farhågor som kommissionen gav uttryck för i undsättnings- och inledningsbeslutet och för att se till att åtgärderna var förenliga med meddelandet om värdeminskade tillgångar, särskilt när det gällde korrekt ersättning för åtgärder som avsåg överföring av tillgångar, föreslog Danmark de ytterligare åtaganden som beskrivs i skälen 59–65. I sin skrivelse av den 13 januari 2020 bekräftade Danmark att alla dessa åtaganden antingen hade genomförts eller inte längre var relevanta. Danmark åtog sig dessutom att inte upphäva de genomförda åtagandena. |
| --- | --- |

(58)

Mot bakgrund av de farhågor som kommissionen gav uttryck för i undsättnings- och inledningsbeslutet och för att se till att åtgärderna var förenliga med meddelandet om värdeminskade tillgångar, särskilt när det gällde korrekt ersättning för åtgärder som avsåg överföring av tillgångar, föreslog Danmark de ytterligare åtaganden som beskrivs i skälen 59–65. I sin skrivelse av den 13 januari 2020 bekräftade Danmark att alla dessa åtaganden antingen hade genomförts eller inte längre var relevanta. Danmark åtog sig dessutom att inte upphäva de genomförda åtagandena.

| (59) | FIH skulle göra en årlig betalning på 2,1 miljoner danska kronor (0,3 miljoner euro) till Finansiel Stabilitet från den 30 september 2014 till slutregleringen av transaktionen med en tidsproportionell betalning (Act/Act) (50) för den sista perioden vid slutavräkningsdagen (detta kunde dröja till den 31 december 2019). Eventuella belopp som FIH redan hade betalat ut till Finansiel Stabilitet utöver beloppet i enlighet med 2014 års beslut, och som överskred det totala belopp som ska betalas av FIH enligt detta beslut, skulle återbetalas till FIH utan ränta. |
| --- | --- |

(59)

FIH skulle göra en årlig betalning på 2,1 miljoner danska kronor (0,3 miljoner euro) till Finansiel Stabilitet från den 30 september 2014 till slutregleringen av transaktionen med en tidsproportionell betalning (Act/Act) (50) för den sista perioden vid slutavräkningsdagen (detta kunde dröja till den 31 december 2019). Eventuella belopp som FIH redan hade betalat ut till Finansiel Stabilitet utöver beloppet i enlighet med 2014 års beslut, och som överskred det totala belopp som ska betalas av FIH enligt detta beslut, skulle återbetalas till FIH utan ränta.

50

| (60) | FIH skulle minska de förvaltningsavgifter som banken tog ut av Finansiel Stabilitet eller betala ett schablonbelopp till Finansiel Stabilitet, med en nuvarande värdeminskning på, eller betalningsmotsvarigheten, till 143,2 miljoner danska kronor (19,09 miljoner euro). |
| --- | --- |

(60)

FIH skulle minska de förvaltningsavgifter som banken tog ut av Finansiel Stabilitet eller betala ett schablonbelopp till Finansiel Stabilitet, med en nuvarande värdeminskning på, eller betalningsmotsvarigheten, till 143,2 miljoner danska kronor (19,09 miljoner euro).

| (61) | För att nå detta resultat betalade FIH 61,7 miljoner euro till det nya bolaget som en delåterbetalning av de avgifter som FIH hade erhållit från det nya bolaget enligt administrationsavtalet för 2012. FIH minskade också de förvaltningsavgifter för administration och risksäkring som togs ut av det nya bolaget till 0,05 % av den utestående låneportföljen för 2013. |
| --- | --- |

(61)

För att nå detta resultat betalade FIH 61,7 miljoner euro till det nya bolaget som en delåterbetalning av de avgifter som FIH hade erhållit från det nya bolaget enligt administrationsavtalet för 2012. FIH minskade också de förvaltningsavgifter för administration och risksäkring som togs ut av det nya bolaget till 0,05 % av den utestående låneportföljen för 2013.

| (62) | Dessutom skulle FIH från och med den 1 januari 2014 minska de förvaltningsavgifter för administration och risksäkring som togs ut av det nya bolaget till 0,05 % per år för den utestående låneportföljen. |
| --- | --- |

(62)

Dessutom skulle FIH från och med den 1 januari 2014 minska de förvaltningsavgifter för administration och risksäkring som togs ut av det nya bolaget till 0,05 % per år för den utestående låneportföljen.

| (63) | FIH skulle betala en extra avgift till Finansiel Stabilitet på 47,2 miljoner danska kronor (6,29 miljoner euro) om finanstillsynsmyndigheten ändrade sin hållning i fråga om kapitalkrav på holdingbolagsnivå så att FIH:s lagstadgade lånekapacitet inte heller i fortsättningen skulle begränsas av FIH Holdings kapitalställning. |
| --- | --- |

(63)

FIH skulle betala en extra avgift till Finansiel Stabilitet på 47,2 miljoner danska kronor (6,29 miljoner euro) om finanstillsynsmyndigheten ändrade sin hållning i fråga om kapitalkrav på holdingbolagsnivå så att FIH:s lagstadgade lånekapacitet inte heller i fortsättningen skulle begränsas av FIH Holdings kapitalställning.

| (64) | Åtagandena innebar även att FIH skulle dra sig ur vissa affärsområden (fastighetsfinansiering, private equity och förmögenhetsförvaltning för privatkunder) och åläggas beteendemässiga begränsningar, inklusive ett förbud mot att bli prisledande på inlåningsmarknaden, ett förbud mot aggressiva affärsmetoder och ett förbud mot förvärv, samt likvidering av FIH-koncernens hypoteksbank FIH Realkredit A/S. FIH Realkredit A/S likviderades 2013. |
| --- | --- |

(64)

Åtagandena innebar även att FIH skulle dra sig ur vissa affärsområden (fastighetsfinansiering, private equity och förmögenhetsförvaltning för privatkunder) och åläggas beteendemässiga begränsningar, inklusive ett förbud mot att bli prisledande på inlåningsmarknaden, ett förbud mot aggressiva affärsmetoder och ett förbud mot förvärv, samt likvidering av FIH-koncernens hypoteksbank FIH Realkredit A/S. FIH Realkredit A/S likviderades 2013.

| (65) | En fullständig förteckning över åtagandena (51), senast uppdaterad av de danska myndigheterna i deras skrivelse av den 13 januari 2020, återfinns i bilagan. |
| --- | --- |

(65)

En fullständig förteckning över åtagandena (51), senast uppdaterad av de danska myndigheterna i deras skrivelse av den 13 januari 2020, återfinns i bilagan.

51

4.   DE DANSKA MYNDIGHETERNAS STÅNDPUNKT

DE DANSKA MYNDIGHETERNAS STÅNDPUNKT

| (66) | När Danmark anmälde åtgärderna till kommissionen var Danmarks ursprungliga ståndpunkt (52) att överföringen av eget kapital till det nya bolaget utgjorde statligt stöd, men att stödet var förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 b i fördraget. |
| --- | --- |

(66)

När Danmark anmälde åtgärderna till kommissionen var Danmarks ursprungliga ståndpunkt (52) att överföringen av eget kapital till det nya bolaget utgjorde statligt stöd, men att stödet var förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 b i fördraget.

52

| (67) | I samma skrivelse hävdade Danmark också att FIH-koncernen inte hade mottagit något statligt stöd eftersom Finansiel Stabilitet skulle betala ett marknadsmässigt pris för det nya bolaget. Danmark styrkte inte kvantitativt detta påstående, varken genom att hänvisa till relevanta marknadsuppgifter eller genom att förklara motiven till transaktionskostnaderna, men framhöll dock följande:






  a) | Det fanns förfaranden för att fastställa marknadspriset för överföringen. |
| --- | --- | --- |

(67)

I samma skrivelse hävdade Danmark också att FIH-koncernen inte hade mottagit något statligt stöd eftersom Finansiel Stabilitet skulle betala ett marknadsmässigt pris för det nya bolaget. Danmark styrkte inte kvantitativt detta påstående, varken genom att hänvisa till relevanta marknadsuppgifter eller genom att förklara motiven till transaktionskostnaderna, men framhöll dock följande:

a)

Det fanns förfaranden för att fastställa marknadspriset för överföringen.

| b) | Inledande finansiering och garantier tillhandahölls av FIH-koncernen. |
| --- | --- |

b)

Inledande finansiering och garantier tillhandahölls av FIH-koncernen.

| c) | FIH-koncernen var tvungen att betala alla transaktions- och avvecklingskostnader. |
| --- | --- |

c)

FIH-koncernen var tvungen att betala alla transaktions- och avvecklingskostnader.

| d) | FIH-koncernen gjorde ytterligare åtaganden i samband med överföringen, framför allt att den skulle uppfylla sin skyldighet att lägga fram en affärsplan. |
| --- | --- |

d)

FIH-koncernen gjorde ytterligare åtaganden i samband med överföringen, framför allt att den skulle uppfylla sin skyldighet att lägga fram en affärsplan.

| (68) | Danmark drog slutsatsen att FIH inte skulle få en fördel. I den händelse kommissionen skulle komma fram till en annan slutsats gjorde Danmark gällande att eventuellt stöd till FIH kunde förklaras förenligt med den inre marknaden eftersom stödordningen utgjordes av en omstrukturering av FIH i enlighet med meddelandet om omstrukturering (53). |
| --- | --- |

(68)

Danmark drog slutsatsen att FIH inte skulle få en fördel. I den händelse kommissionen skulle komma fram till en annan slutsats gjorde Danmark gällande att eventuellt stöd till FIH kunde förklaras förenligt med den inre marknaden eftersom stödordningen utgjordes av en omstrukturering av FIH i enlighet med meddelandet om omstrukturering (53).

53

| (69) | Danmark följde upp sin anmälan genom att den 20 mars 2012 (54) inkomma med en skrivelse i vilken det påpekades att FIH inte hade begärt åtgärderna och att FIH när åtgärderna beviljades hade haft skuldsaneringsalternativ som kunde styrka påståendet att transaktionen genomfördes på marknadsvillkor. Danmark hävdade dessutom att en inledande nedskrivning av tillgångarnas bokförda värde på 1,4 miljarder danska kronor och en extra riskjusteringsdiskontering på 1,3 miljarder danska kronor motsvarade ett marknadsmässigt pris. Eventuella earn out-förluster skulle dessutom korrigeras genom den rörliga delen av aktieköpsavtalet, och en effektiv efterhandsjusteringsmekanism skulle därmed säkerställa att priset låg i linje med marknadsvillkoren. Danmark gick inte närmare in på det föreslagna diskonterings- och riskjusteringsbeloppet eller varför detta skulle leda till ett marknadsmässigt pris. |
| --- | --- |

(69)

Danmark följde upp sin anmälan genom att den 20 mars 2012 (54) inkomma med en skrivelse i vilken det påpekades att FIH inte hade begärt åtgärderna och att FIH när åtgärderna beviljades hade haft skuldsaneringsalternativ som kunde styrka påståendet att transaktionen genomfördes på marknadsvillkor. Danmark hävdade dessutom att en inledande nedskrivning av tillgångarnas bokförda värde på 1,4 miljarder danska kronor och en extra riskjusteringsdiskontering på 1,3 miljarder danska kronor motsvarade ett marknadsmässigt pris. Eventuella earn out-förluster skulle dessutom korrigeras genom den rörliga delen av aktieköpsavtalet, och en effektiv efterhandsjusteringsmekanism skulle därmed säkerställa att priset låg i linje med marknadsvillkoren. Danmark gick inte närmare in på det föreslagna diskonterings- och riskjusteringsbeloppet eller varför detta skulle leda till ett marknadsmässigt pris.

54

| (70) | I sin efterföljande kommunikation med kommissionen (55) hävdade Danmark att den maximala förlust som Finansiel Stabilitet exponerades för var 1,05 miljarder danska kronor, dvs. skillnaden mellan å enda sidan det förlusttäckande lånet på 1,65 miljarder danska kronor och å andra sidan summan av det nedskrivna bokföringsvärdet och Finansiel Stabilitets preliminära riskjusteringsbelopp som tillsammans uppgick till 2,7 miljarder danska kronor. Danmark hävdade dessutom att staten kraftigt minskade sin risk i förhållande till FIH:s statsgaranterade lån och att FIH betalade tillbaka ett tidigare kapitaltillskott på 1,9 miljarder danska kronor. |
| --- | --- |

(70)

I sin efterföljande kommunikation med kommissionen (55) hävdade Danmark att den maximala förlust som Finansiel Stabilitet exponerades för var 1,05 miljarder danska kronor, dvs. skillnaden mellan å enda sidan det förlusttäckande lånet på 1,65 miljarder danska kronor och å andra sidan summan av det nedskrivna bokföringsvärdet och Finansiel Stabilitets preliminära riskjusteringsbelopp som tillsammans uppgick till 2,7 miljarder danska kronor. Danmark hävdade dessutom att staten kraftigt minskade sin risk i förhållande till FIH:s statsgaranterade lån och att FIH betalade tillbaka ett tidigare kapitaltillskott på 1,9 miljarder danska kronor.

55

| (71) | I en promemoria som ingavs den 23 april 2012 (56) underrättade Danmark kommissionen om att man för närvarande inte tänkte förse kommissionen med fler argument beträffande tillämpningen av principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. Samtidigt förklarade Danmark delvis de värderingsmetoder som Finansiel Stabilitets juridiske rådgivare hade använt. |
| --- | --- |

(71)

I en promemoria som ingavs den 23 april 2012 (56) underrättade Danmark kommissionen om att man för närvarande inte tänkte förse kommissionen med fler argument beträffande tillämpningen av principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. Samtidigt förklarade Danmark delvis de värderingsmetoder som Finansiel Stabilitets juridiske rådgivare hade använt.

56

| (72) | Därefter hävdade Danmark den 16 maj 2012 att FIH Holding och Finansiel Stabilitet hade förhandlat fram transaktionsvillkoren grundat på normala affärsmetoder i fråga om ansvarsfördelningen vid risker och vinster och hävdade att transaktionen hade skett på marknadsvillkor. Det uttalandet bekräftades av Finansiel Stabilitets revisionsbolag KPMG (57). |
| --- | --- |

(72)

Därefter hävdade Danmark den 16 maj 2012 att FIH Holding och Finansiel Stabilitet hade förhandlat fram transaktionsvillkoren grundat på normala affärsmetoder i fråga om ansvarsfördelningen vid risker och vinster och hävdade att transaktionen hade skett på marknadsvillkor. Det uttalandet bekräftades av Finansiel Stabilitets revisionsbolag KPMG (57).

57

| (73) | Den 7 juni 2012 gav Danmark in en KPMG-rapport som innehöll en bedömning av åtgärderna, där alla bidrag beaktades på samma gång. KPMG anförde att man inte såg någon anledning till varför avtalsvillkoren inte skulle motsvara riskerna för Finansiel Stabilitet, och motiverade detta med den höga säkerhetsnivån, den potentiella användningen av säkerställda obligationer, det förlusttäckande lånet och en earn-out för Finansiel Stabilitet på 25 %. |
| --- | --- |

(73)

Den 7 juni 2012 gav Danmark in en KPMG-rapport som innehöll en bedömning av åtgärderna, där alla bidrag beaktades på samma gång. KPMG anförde att man inte såg någon anledning till varför avtalsvillkoren inte skulle motsvara riskerna för Finansiel Stabilitet, och motiverade detta med den höga säkerhetsnivån, den potentiella användningen av säkerställda obligationer, det förlusttäckande lånet och en earn-out för Finansiel Stabilitet på 25 %.

| (74) | Den 11 september 2012, i sitt svar på inledandet av förfarandet, ifrågasatte Danmark inte direkt kommissionens uppfattning att dessa åtgärder utgjorde statligt stöd, utan hänvisade till sina argument av den 29 mars 2012 (58), och hävdade att varje överföring som översteg marknadsvärdet skulle kompenseras av det förlusttäckande lånet och den prisjusteringsgaranti som FIH Holding hade beviljat. Danmark anförde även marginella ökningar av nya lån och en högre inlösningsnivå än väntat som stöd för sin uppfattning, men utan att uttryckligen upprepa att principen om en privat aktör i en marknadsekonomi (59) skulle tillämpas. |
| --- | --- |

(74)

Den 11 september 2012, i sitt svar på inledandet av förfarandet, ifrågasatte Danmark inte direkt kommissionens uppfattning att dessa åtgärder utgjorde statligt stöd, utan hänvisade till sina argument av den 29 mars 2012 (58), och hävdade att varje överföring som översteg marknadsvärdet skulle kompenseras av det förlusttäckande lånet och den prisjusteringsgaranti som FIH Holding hade beviljat. Danmark anförde även marginella ökningar av nya lån och en högre inlösningsnivå än väntat som stöd för sin uppfattning, men utan att uttryckligen upprepa att principen om en privat aktör i en marknadsekonomi (59) skulle tillämpas.

58

59

| (75) | I stället hävdade Danmark att åtgärderna var förenliga med den inre marknaden, och lade fram argument för att visa att åtgärderna var lämpliga, att stödet var begränsat till vad som var absolut nödvändigt och att snedvridningen av konkurrensen begränsades (60). |
| --- | --- |

(75)

I stället hävdade Danmark att åtgärderna var förenliga med den inre marknaden, och lade fram argument för att visa att åtgärderna var lämpliga, att stödet var begränsat till vad som var absolut nödvändigt och att snedvridningen av konkurrensen begränsades (60).

60

| (76) | I sin skrivelse av den 23 april 2012 erinrade de danska myndigheterna också om sin ståndpunkt att åtgärderna var ett resultat av förhandlingar mellan FIH och Finansiel Stabilitet (61)och hävdade att en del av vägledningen i bankmeddelandet (62) hade gjort det nödvändigt med ett visst mått av komplexitet i åtgärderna (63), och invände mot att denna komplexitet kunde göra dem olämpliga. |
| --- | --- |

(76)

I sin skrivelse av den 23 april 2012 erinrade de danska myndigheterna också om sin ståndpunkt att åtgärderna var ett resultat av förhandlingar mellan FIH och Finansiel Stabilitet (61)och hävdade att en del av vägledningen i bankmeddelandet (62) hade gjort det nödvändigt med ett visst mått av komplexitet i åtgärderna (63), och invände mot att denna komplexitet kunde göra dem olämpliga.

61

62

63

| (77) | När kommissionen informerade Danmark om expertutlåtandet om åtgärdernas marknadsvärde och verkliga ekonomiska värde invände Danmark mot resultatet och ingav under perioden 7 februari–11 september 2013 ett flertal frågor och förtydliganden. |
| --- | --- |

(77)

När kommissionen informerade Danmark om expertutlåtandet om åtgärdernas marknadsvärde och verkliga ekonomiska värde invände Danmark mot resultatet och ingav under perioden 7 februari–11 september 2013 ett flertal frågor och förtydliganden.

| (78) | Danmark uppgav att stödet var begränsat till vad som var absolut nödvändigt (64), eftersom man antog att överföringsvärdet inte skulle överstiga det verkliga ekonomiska värdet, men tillade att detta endast kunde fastställas i samband med kommissionens slutliga bedömning. |
| --- | --- |

(78)

Danmark uppgav att stödet var begränsat till vad som var absolut nödvändigt (64), eftersom man antog att överföringsvärdet inte skulle överstiga det verkliga ekonomiska värdet, men tillade att detta endast kunde fastställas i samband med kommissionens slutliga bedömning.

64

| (79) | Utöver värderingsaspekten noterade Danmark överföringens positiva effekter på FIH:s rättsliga ställning, i linje med omstruktureringsplanens mål om att återställa den långsiktiga lönsamheten. |
| --- | --- |

(79)

Utöver värderingsaspekten noterade Danmark överföringens positiva effekter på FIH:s rättsliga ställning, i linje med omstruktureringsplanens mål om att återställa den långsiktiga lönsamheten.

| (80) | Danmark hävdade dessutom att FIH:s förvärvsstrategi på inlåningsområdet var oberoende av statligt stöd och inte syftade till att banken skulle bli ”prisledande”, utan utgjorde en viktig del av bankens finansieringsstrategi. För att undanröja kommissionens farhågor åtog sig Danmark trots det att se till att FIH följde förbudet mot att bli prisledande. |
| --- | --- |

(80)

Danmark hävdade dessutom att FIH:s förvärvsstrategi på inlåningsområdet var oberoende av statligt stöd och inte syftade till att banken skulle bli ”prisledande”, utan utgjorde en viktig del av bankens finansieringsstrategi. För att undanröja kommissionens farhågor åtog sig Danmark trots det att se till att FIH följde förbudet mot att bli prisledande.

5.   BEDÖMNING

BEDÖMNING

5.1   Förekomst av statligt stöd

Förekomst av statligt stöd

| (81) | Enligt artikel 107.1 i fördraget är statligt stöd stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(81)

Enligt artikel 107.1 i fördraget är statligt stöd stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

| (82) | Kommissionen anser att de åtgärder till förmån för FIH som beskrivs i skäl 25 till 33 bör bedömas tillsammans som delar av ett större paket. Åtgärderna utgör en del av en enda transaktion eftersom de ingående delarna är ömsesidigt beroende av varandra (kronologiskt och strukturellt) och alla har utformats för att åtgärda FIH:s finansieringsproblem. |
| --- | --- |

(82)

Kommissionen anser att de åtgärder till förmån för FIH som beskrivs i skäl 25 till 33 bör bedömas tillsammans som delar av ett större paket. Åtgärderna utgör en del av en enda transaktion eftersom de ingående delarna är ömsesidigt beroende av varandra (kronologiskt och strukturellt) och alla har utformats för att åtgärda FIH:s finansieringsproblem.

5.1.1   Statliga medel

Statliga medel

| (83) | De åtgärder som beskrivs i skäl 25 till 33 inbegriper statliga medel eftersom de direkt finansieras av Finansiel Stabilitet, som är ett statligt ägt bolag (genom det danska näringsministeriet) som ansvarar för olika åtgärder till förmån för danska banker i samband med finanskrisen (65). För det första tillhandahöll Finansiel Stabilitet 2 miljarder danska kronor i likvida medel för att fullgöra det nya bolagets aktieköpsavtal. För det andra åtog sig Finansiel Stabilitet att finansiera det nya bolagets tillgångar medan FIH betalade tillbaka sina statsgaranterade lån. Det åtagandet kunde överstiga 13 miljarder danska kronor. För det tredje beslöt Finansiel Stabilitet att avstå från räntebetalningar för att betala för en garanti från FIH Holding. |
| --- | --- |

(83)

De åtgärder som beskrivs i skäl 25 till 33 inbegriper statliga medel eftersom de direkt finansieras av Finansiel Stabilitet, som är ett statligt ägt bolag (genom det danska näringsministeriet) som ansvarar för olika åtgärder till förmån för danska banker i samband med finanskrisen (65). För det första tillhandahöll Finansiel Stabilitet 2 miljarder danska kronor i likvida medel för att fullgöra det nya bolagets aktieköpsavtal. För det andra åtog sig Finansiel Stabilitet att finansiera det nya bolagets tillgångar medan FIH betalade tillbaka sina statsgaranterade lån. Det åtagandet kunde överstiga 13 miljarder danska kronor. För det tredje beslöt Finansiel Stabilitet att avstå från räntebetalningar för att betala för en garanti från FIH Holding.

65

5.1.2   Förekomst av en fördel

Förekomst av en fördel

| (84) | De åtgärder som beskrivs i skäl 25 till 33 gav en fördel eftersom de resulterade i att värdeminskade tillgångar övertogs från FIH, vilket medförde att koncernens kapitaltäckningskvot förbättrades samtidigt som banken fick lättare att åtgärda sina finansieringsproblem. |
| --- | --- |

(84)

De åtgärder som beskrivs i skäl 25 till 33 gav en fördel eftersom de resulterade i att värdeminskade tillgångar övertogs från FIH, vilket medförde att koncernens kapitaltäckningskvot förbättrades samtidigt som banken fick lättare att åtgärda sina finansieringsproblem.

| (85) | De danska myndigheterna hävdade att åtgärderna respekterade principen om en privat aktör i en marknadsekonomi och därför inte utgjorde statligt stöd till FIH-koncernen. |
| --- | --- |

(85)

De danska myndigheterna hävdade att åtgärderna respekterade principen om en privat aktör i en marknadsekonomi och därför inte utgjorde statligt stöd till FIH-koncernen.

| (86) | Kommissionen kommer därför att bedöma huruvida åtgärderna till förmån för FIH-koncernen iakttar principen om en privat aktör i en marknadsekonomi. För att pröva detta ska den undersöka om en marknadsaktör skulle ha deltagit i en viss verksamhet på samma villkor och under samma förutsättningar som den offentliga investeraren när beslutet om att tillhandahålla offentliga medel fattades. Det rör sig inte om statligt stöd när offentliga medel beviljas under marknadsmässiga omständigheter och på marknadsmässiga villkor. |
| --- | --- |

(86)

Kommissionen kommer därför att bedöma huruvida åtgärderna till förmån för FIH-koncernen iakttar principen om en privat aktör i en marknadsekonomi. För att pröva detta ska den undersöka om en marknadsaktör skulle ha deltagit i en viss verksamhet på samma villkor och under samma förutsättningar som den offentliga investeraren när beslutet om att tillhandahålla offentliga medel fattades. Det rör sig inte om statligt stöd när offentliga medel beviljas under marknadsmässiga omständigheter och på marknadsmässiga villkor.

| (87) | I just FIH-koncernens fall anser kommissionen att det är relevant att undersöka i) huruvida det inledningsvis fanns en privat investerare som hade varit villig att finansiera åtgärderna på samma villkor och under samma förutsättningar som medlemsstaten, ii) om så är fallet, vilken avkastning på sin investering som investeraren krävde i jämförelse med statens avkastning och iii) vad, i avsaknad av en privat investerare, den förväntade avkastningen (66) och fördelningen av den potentiella avkastningen från åtgärderna skulle bli för staten, i jämförelse med vad en investerare i en marknadsekonomi hade förväntat sig om denna hade vidtagit åtgärderna under normala marknadsekonomiska villkor. Om staten godtar dessa, eller ännu bättre, villkor anses genomförandet av åtgärden ha skett på marknadsvillkor. Det är framför allt viktigt att kontrollera huruvida hela transaktionen ger upphov till ett positivt kassaflöde, eftersom ingen privat aktör, som vill maximera sin vinst, skulle gå in i en förlustbringande verksamhet. |
| --- | --- |

(87)

I just FIH-koncernens fall anser kommissionen att det är relevant att undersöka i) huruvida det inledningsvis fanns en privat investerare som hade varit villig att finansiera åtgärderna på samma villkor och under samma förutsättningar som medlemsstaten, ii) om så är fallet, vilken avkastning på sin investering som investeraren krävde i jämförelse med statens avkastning och iii) vad, i avsaknad av en privat investerare, den förväntade avkastningen (66) och fördelningen av den potentiella avkastningen från åtgärderna skulle bli för staten, i jämförelse med vad en investerare i en marknadsekonomi hade förväntat sig om denna hade vidtagit åtgärderna under normala marknadsekonomiska villkor. Om staten godtar dessa, eller ännu bättre, villkor anses genomförandet av åtgärden ha skett på marknadsvillkor. Det är framför allt viktigt att kontrollera huruvida hela transaktionen ger upphov till ett positivt kassaflöde, eftersom ingen privat aktör, som vill maximera sin vinst, skulle gå in i en förlustbringande verksamhet.

66

| (88) | Det tydligaste beviset på att en transaktion iakttar principen om en privat aktör i en marknadsekonomi är att affärsvillkoren inte bara är godtagbara för en hypotetisk aktör i en marknadsekonomi, utan att det faktiskt finns en sådan aktör som deltar i samma finansiering och på samma villkor som staten. Förekomsten av andra investerare är ett viktigt riktmärke för kommissionen när den bedömer om principen om en privat aktör i en marknadsekonomi är tillämplig. |
| --- | --- |

(88)

Det tydligaste beviset på att en transaktion iakttar principen om en privat aktör i en marknadsekonomi är att affärsvillkoren inte bara är godtagbara för en hypotetisk aktör i en marknadsekonomi, utan att det faktiskt finns en sådan aktör som deltar i samma finansiering och på samma villkor som staten. Förekomsten av andra investerare är ett viktigt riktmärke för kommissionen när den bedömer om principen om en privat aktör i en marknadsekonomi är tillämplig.

| (89) | När Danmark beviljade åtgärderna fanns det ingen marknadsaktör som var beredd att bevilja liknande åtgärder till förmån för FIH som de åtgärder som beviljades av det statligt kontrollerade organet. Framför allt uttryckte varken ägarkonsortiet eller någon tredje part att de hade för avsikt att investera i FIH. Enligt kommissionen finns det därför inget som talar för att en marknadsekonomisk aktör skulle vara villig att delta i åtgärderna. Avsaknaden av privata intressen är ett tecken på bankens finansiella svårigheter och svaga ställning. |
| --- | --- |

(89)

När Danmark beviljade åtgärderna fanns det ingen marknadsaktör som var beredd att bevilja liknande åtgärder till förmån för FIH som de åtgärder som beviljades av det statligt kontrollerade organet. Framför allt uttryckte varken ägarkonsortiet eller någon tredje part att de hade för avsikt att investera i FIH. Enligt kommissionen finns det därför inget som talar för att en marknadsekonomisk aktör skulle vara villig att delta i åtgärderna. Avsaknaden av privata intressen är ett tecken på bankens finansiella svårigheter och svaga ställning.

| (90) | I avsaknad av en investerare som investerar på samma villkor som staten kan en åtgärd fortfarande vara fri från stöd om en privat aktör under liknande omständigheter skulle ha beviljat samma finansiering och begärt en åtminstone lika hög avkastning som den avkastning staten fick. Den bedömningen bör i princip grundas på en affärsplan som tar hänsyn till tillgänglig information och förväntad utveckling vid tidpunkten för beviljandet av den offentliga finansieringen, och den bör inte förlita sig på en analys som grundas på en senare situation. |
| --- | --- |

(90)

I avsaknad av en investerare som investerar på samma villkor som staten kan en åtgärd fortfarande vara fri från stöd om en privat aktör under liknande omständigheter skulle ha beviljat samma finansiering och begärt en åtminstone lika hög avkastning som den avkastning staten fick. Den bedömningen bör i princip grundas på en affärsplan som tar hänsyn till tillgänglig information och förväntad utveckling vid tidpunkten för beviljandet av den offentliga finansieringen, och den bör inte förlita sig på en analys som grundas på en senare situation.

| (91) | En av de situationer där det är svårast att tillämpa principen om en privat aktör i en marknadsekonomi är dessutom när ett bolag redan mottar statligt stöd. I det aktuella fallet hade FIH redan mottagit en rekapitalisering den 30 juni 2009, som den återbetalade den 2 juli 2012. De hybridinstrument som användes för rekapitaliseringen ersattes med 11,45 %. FIH deltog dessutom i den danska garantiordningen. Även om de faktiska omständigheterna i detta fall inte i sig utesluter att principen om en privat aktör i en marknadsekonomi skulle kunna tillämpas, är de ett tecken på FIH:s svårigheter, och skulle ha påverkat privata investerares vilja att investera i åtgärderna. Det tidigare stödet snedvrider redan de ekonomiska omständigheterna och ger en uppfattning om fortsatt statligt stöd. Vid sin bedömning har kommissionen tagit hänsyn till ersättningen av sådana fördelar med nya fördelar. |
| --- | --- |

(91)

En av de situationer där det är svårast att tillämpa principen om en privat aktör i en marknadsekonomi är dessutom när ett bolag redan mottar statligt stöd. I det aktuella fallet hade FIH redan mottagit en rekapitalisering den 30 juni 2009, som den återbetalade den 2 juli 2012. De hybridinstrument som användes för rekapitaliseringen ersattes med 11,45 %. FIH deltog dessutom i den danska garantiordningen. Även om de faktiska omständigheterna i detta fall inte i sig utesluter att principen om en privat aktör i en marknadsekonomi skulle kunna tillämpas, är de ett tecken på FIH:s svårigheter, och skulle ha påverkat privata investerares vilja att investera i åtgärderna. Det tidigare stödet snedvrider redan de ekonomiska omständigheterna och ger en uppfattning om fortsatt statligt stöd. Vid sin bedömning har kommissionen tagit hänsyn till ersättningen av sådana fördelar med nya fördelar.

| (92) | Finanstillsynsmyndigheten ansåg att FIH befann sig i ett svårt läge eftersom det fanns en betydande risk för att FIH inte skulle klara de lagstadgade likviditetskraven när bankens statsgaranterade lån förföll. Denna situation kunde ha lett till att FIH hade förlorat sitt banktillstånd (67). Finanstillsynsmyndighetens uppfattning stöder därför kommissionens bedömning att en marknadsaktör sannolikt inte hade investerat i FIH. Även om det kan anföras att finanstillsynsmyndighetens rapport inte offentliggjordes skulle en marknadsaktör ha haft tillgång till löptidsprofilen för FIH:s statsgaranterade lån och därför kunnat komma fram till samma slutsats. |
| --- | --- |

(92)

Finanstillsynsmyndigheten ansåg att FIH befann sig i ett svårt läge eftersom det fanns en betydande risk för att FIH inte skulle klara de lagstadgade likviditetskraven när bankens statsgaranterade lån förföll. Denna situation kunde ha lett till att FIH hade förlorat sitt banktillstånd (67). Finanstillsynsmyndighetens uppfattning stöder därför kommissionens bedömning att en marknadsaktör sannolikt inte hade investerat i FIH. Även om det kan anföras att finanstillsynsmyndighetens rapport inte offentliggjordes skulle en marknadsaktör ha haft tillgång till löptidsprofilen för FIH:s statsgaranterade lån och därför kunnat komma fram till samma slutsats.

67

| (93) | I avsaknad av en privat investerare måste kommissionen för att ytterligare kontrollera om principen om en privat aktör i en marknadsekonomi är tillämplig bedöma huruvida den totala avkastningen från åtgärderna till förmån för FIH är lika med eller högre än den förväntade avkastning som en hypotetisk privat investerare skulle kräva för att göra en sådan investering. Den förväntade avkastningen från åtgärderna beror på den framtida intäktsströmmen från kassaflöden, vilken med hjälp av en lämplig diskonteringsränta måste diskonteras till innevarande dag för att få fram nettonuvärdet. |
| --- | --- |

(93)

I avsaknad av en privat investerare måste kommissionen för att ytterligare kontrollera om principen om en privat aktör i en marknadsekonomi är tillämplig bedöma huruvida den totala avkastningen från åtgärderna till förmån för FIH är lika med eller högre än den förväntade avkastning som en hypotetisk privat investerare skulle kräva för att göra en sådan investering. Den förväntade avkastningen från åtgärderna beror på den framtida intäktsströmmen från kassaflöden, vilken med hjälp av en lämplig diskonteringsränta måste diskonteras till innevarande dag för att få fram nettonuvärdet.

| (94) | Med stöd av ett expertutlåtande uppskattade kommissionen marknadsvärdet på det nya bolagets tillgångar och grundade Finansiel Stabilitets förväntade avkastning på hela fördelningen av värdet vid likvidationen av det nya bolagets egna kapital. I samband med detta har kommissionen tagit hänsyn till alla aspekter av aktieköpsavtalet, såsom nettolikvideringsvärdet, Finansiel Stabilitets och FIH-koncernens intäkter och kostnader och justeringen av köpeskillingen, som innefattade det förlusttäckande lånet. Det behövs en fördelningsmodell för att räkna ut nettonuvärdet av såväl fördelarna med ett 25-procentigt innehav vid ett positivt eget kapital som de negativa effekterna av en kombination av stora tillgångsförluster i det nya bolaget och FIH Holdings fallissemang om ett sådant scenario skulle bli verklighet (68). |
| --- | --- |

(94)

Med stöd av ett expertutlåtande uppskattade kommissionen marknadsvärdet på det nya bolagets tillgångar och grundade Finansiel Stabilitets förväntade avkastning på hela fördelningen av värdet vid likvidationen av det nya bolagets egna kapital. I samband med detta har kommissionen tagit hänsyn till alla aspekter av aktieköpsavtalet, såsom nettolikvideringsvärdet, Finansiel Stabilitets och FIH-koncernens intäkter och kostnader och justeringen av köpeskillingen, som innefattade det förlusttäckande lånet. Det behövs en fördelningsmodell för att räkna ut nettonuvärdet av såväl fördelarna med ett 25-procentigt innehav vid ett positivt eget kapital som de negativa effekterna av en kombination av stora tillgångsförluster i det nya bolaget och FIH Holdings fallissemang om ett sådant scenario skulle bli verklighet (68).

68

Image 1

| (95) | Diagrammet visar aktieköpsavtalets nettonuvärde för olika värden vid likvidation av det nya bolagets tillgångar (5,1–28,3 miljarder danska kronor). Hur troligt det är att de olika scenarierna inträffar indikeras med hjälp av den prickade linjen mot skalan i högerkolumnen (0,1–7,5 %). I de mest troliga scenarierna är avkastningen något negativ. |
| --- | --- |

(95)

Diagrammet visar aktieköpsavtalets nettonuvärde för olika värden vid likvidation av det nya bolagets tillgångar (5,1–28,3 miljarder danska kronor). Hur troligt det är att de olika scenarierna inträffar indikeras med hjälp av den prickade linjen mot skalan i högerkolumnen (0,1–7,5 %). I de mest troliga scenarierna är avkastningen något negativ.

| (96) | Dessutom visar diagrammet att aktieköpsavtalets totala sannolikhetsviktade genomsnittliga nettonuvärde också var negativt. Expertberäkningen visar att detta belopp uppgick till 726 miljoner danska kronor. Till följd av detta genererar aktieköpsavtalet en förlust i stället för en vinst. En privat aktör i en marknadsekonomi skulle ha krävt en ersättning för eget kapital på minst 10 % (69) per år för en liknande investering på 2 miljarder danska kronor, vilket skulle ha genererat omkring 1,33 miljarder danska kronor under det nya bolagets sjuåriga livstid. Kommissionen drar därför slutsatsen att ingen privat aktör i en marknadsekonomi skulle ha varit villig att investera på liknande villkor och under liknande förutsättningar som de som anges i aktieköpsavtalet. Följaktligen är åtgärderna inte förenliga med principen om en privat aktör i en marknadsekonomi (70). |
| --- | --- |

(96)

Dessutom visar diagrammet att aktieköpsavtalets totala sannolikhetsviktade genomsnittliga nettonuvärde också var negativt. Expertberäkningen visar att detta belopp uppgick till 726 miljoner danska kronor. Till följd av detta genererar aktieköpsavtalet en förlust i stället för en vinst. En privat aktör i en marknadsekonomi skulle ha krävt en ersättning för eget kapital på minst 10 % (69) per år för en liknande investering på 2 miljarder danska kronor, vilket skulle ha genererat omkring 1,33 miljarder danska kronor under det nya bolagets sjuåriga livstid. Kommissionen drar därför slutsatsen att ingen privat aktör i en marknadsekonomi skulle ha varit villig att investera på liknande villkor och under liknande förutsättningar som de som anges i aktieköpsavtalet. Följaktligen är åtgärderna inte förenliga med principen om en privat aktör i en marknadsekonomi (70).

69

70

| (97) | Det bör noteras att i beräkningarna i skälen 94–96 tog kommissionen hänsyn till korrespondens från Danmark av den 7 februari respektive den 11 mars 2013, samt senare korrespondens (71) i vilken Danmark tillhandahöll uppgifter som man tidigare inte hade lämnat ut, t.ex. specifika tolkningar av komponenterna i den rörliga köpeskillingen, referensdagen för de låneexponeringsband som var öronmärkta för överföring från FIH till det nya bolaget, utvecklingen av portföljens kreditvärdighet under perioden december 2011–september 2012 och en mer detaljerad analys av ”outnyttjade kreditlöften” i portföljen. |
| --- | --- |

(97)

Det bör noteras att i beräkningarna i skälen 94–96 tog kommissionen hänsyn till korrespondens från Danmark av den 7 februari respektive den 11 mars 2013, samt senare korrespondens (71) i vilken Danmark tillhandahöll uppgifter som man tidigare inte hade lämnat ut, t.ex. specifika tolkningar av komponenterna i den rörliga köpeskillingen, referensdagen för de låneexponeringsband som var öronmärkta för överföring från FIH till det nya bolaget, utvecklingen av portföljens kreditvärdighet under perioden december 2011–september 2012 och en mer detaljerad analys av ”outnyttjade kreditlöften” i portföljen.

71

| (98) | De kvantifieringar som gjorts i Danmarks argument (72) håller inte heller för granskning. De på förhand nedskrivna beloppen och riskbestämmelserna styrktes inte av en oberoende utvärderingsrapport (73). Vid bedömningen av möjligheten att FIH-koncernen inte skulle kunna uppfylla efterhandsgarantier finns det dessutom inte någon anledning till varför det nya bolagets förluster inte skulle kunna överstiga 2,7 miljarder danska kronor, i vilket fall Finansiel Stabilitet (och således den danska regeringen) enligt avtal skulle vara skyldigt att rekapitalisera det nya bolaget före dess slutlikvidering. Kommissionen konstaterar därför att påståendet att eventuella investeringsförluster skulle begränsas till 1,05 miljarder danska kronor inte har styrkts. |
| --- | --- |

(98)

De kvantifieringar som gjorts i Danmarks argument (72) håller inte heller för granskning. De på förhand nedskrivna beloppen och riskbestämmelserna styrktes inte av en oberoende utvärderingsrapport (73). Vid bedömningen av möjligheten att FIH-koncernen inte skulle kunna uppfylla efterhandsgarantier finns det dessutom inte någon anledning till varför det nya bolagets förluster inte skulle kunna överstiga 2,7 miljarder danska kronor, i vilket fall Finansiel Stabilitet (och således den danska regeringen) enligt avtal skulle vara skyldigt att rekapitalisera det nya bolaget före dess slutlikvidering. Kommissionen konstaterar därför att påståendet att eventuella investeringsförluster skulle begränsas till 1,05 miljarder danska kronor inte har styrkts.

72

73

| (99) | Det faktum att villkoren för åtgärderna förhandlades fram mellan Finansiel Stabilitet och FIH Holding betyder inte nödvändigtvis att åtgärderna genomfördes på marknadsmässiga villkor. Om Danmark hade för avsikt att bevilja ett stort belopp i ytterligare stöd till en bank i stora svårigheter skulle enbart denna omständighet inte utesluta förhandlingar mellan myndigheterna och den banken om särskilda punkter i transaktionen. På grund av den bilaterala aspekten av de förhandlingar som ägde rum saknade förhandlingarna de drag som utmärker ett öppet icke-diskriminerande anbudsförfarande eller en jämförelse med liknande marknadstransaktioner. Att åtgärderna skulle vara förenliga med marknadsmässiga villkor följer därför inte automatiskt av att förhandlingar ägde rum. |
| --- | --- |

(99)

Det faktum att villkoren för åtgärderna förhandlades fram mellan Finansiel Stabilitet och FIH Holding betyder inte nödvändigtvis att åtgärderna genomfördes på marknadsmässiga villkor. Om Danmark hade för avsikt att bevilja ett stort belopp i ytterligare stöd till en bank i stora svårigheter skulle enbart denna omständighet inte utesluta förhandlingar mellan myndigheterna och den banken om särskilda punkter i transaktionen. På grund av den bilaterala aspekten av de förhandlingar som ägde rum saknade förhandlingarna de drag som utmärker ett öppet icke-diskriminerande anbudsförfarande eller en jämförelse med liknande marknadstransaktioner. Att åtgärderna skulle vara förenliga med marknadsmässiga villkor följer därför inte automatiskt av att förhandlingar ägde rum.

| (100) | När det gäller KPMG:s rapport av den 7 juni 2012 håller kommissionen med om att det på grund av den komplexitet som präglar åtgärderna och deras villkor bör göras en samlad bedömning av åtgärderna eftersom det inte finns några enskilda bestämmelser som kan åberopas för ersättningen när det gäller varje enskild aspekt. Analysen i KPMG-rapporten förbisåg emellertid risken för mer negativa scenarier där FIH Holding kanske inte skulle kunna uppfylla sina åtaganden. Dessutom tog analysen inte upp en ersättning för det investerade kapitalet på 2 miljarder danska kronor. Som påpekades i skäl 98 kan åtgärderna inte anses förenliga med ett normalt marknadsbeteende eftersom det saknas en årlig ersättning för kapitalet och eftersom bolaget bara har rätt till 25 % av ett eventuellt positivt eget kapital under en sjuårig investeringsperiod, både separat och som en parameter i hela ersättningsmodellen (74). |
| --- | --- |

(100)

När det gäller KPMG:s rapport av den 7 juni 2012 håller kommissionen med om att det på grund av den komplexitet som präglar åtgärderna och deras villkor bör göras en samlad bedömning av åtgärderna eftersom det inte finns några enskilda bestämmelser som kan åberopas för ersättningen när det gäller varje enskild aspekt. Analysen i KPMG-rapporten förbisåg emellertid risken för mer negativa scenarier där FIH Holding kanske inte skulle kunna uppfylla sina åtaganden. Dessutom tog analysen inte upp en ersättning för det investerade kapitalet på 2 miljarder danska kronor. Som påpekades i skäl 98 kan åtgärderna inte anses förenliga med ett normalt marknadsbeteende eftersom det saknas en årlig ersättning för kapitalet och eftersom bolaget bara har rätt till 25 % av ett eventuellt positivt eget kapital under en sjuårig investeringsperiod, både separat och som en parameter i hela ersättningsmodellen (74).

74

| (101) | I samband med detta noterar kommissionen att inom ramen för en tidigare rekapitalisering i form av tillskott av primärhybridkapital (75) var FIH tvungen att betala en årlig kupong på 11,46 % per år. I början av mars 2012 noterades dessutom FIH:s prioriterade skulder på marknaden med en implicit avkastning på mer än 10 %. Kommissionens resonemang att ersättningen för eget kapital bör vara minst 10 % är därför motiverat. En marknadsaktör skulle troligen kräva ännu högre ersättning med tanke på de särskilda risker som är förknippade med koncentrationen och den lägre kvaliteten (76) på det nya bolagets fastighetsportfölj samt med tanke på att en kapitalinvestering utgör en oprioriterad fordran. En ersättning på 6,5 %, som Danmark föreslagit (77) är därför klart otillräcklig. Dessutom bör det noteras att transaktionen genererar en negativ förväntad avkastning. |
| --- | --- |

(101)

I samband med detta noterar kommissionen att inom ramen för en tidigare rekapitalisering i form av tillskott av primärhybridkapital (75) var FIH tvungen att betala en årlig kupong på 11,46 % per år. I början av mars 2012 noterades dessutom FIH:s prioriterade skulder på marknaden med en implicit avkastning på mer än 10 %. Kommissionens resonemang att ersättningen för eget kapital bör vara minst 10 % är därför motiverat. En marknadsaktör skulle troligen kräva ännu högre ersättning med tanke på de särskilda risker som är förknippade med koncentrationen och den lägre kvaliteten (76) på det nya bolagets fastighetsportfölj samt med tanke på att en kapitalinvestering utgör en oprioriterad fordran. En ersättning på 6,5 %, som Danmark föreslagit (77) är därför klart otillräcklig. Dessutom bör det noteras att transaktionen genererar en negativ förväntad avkastning.

75

76

77

| (102) | Kommissionens slutsats är därför att åtgärderna till förmån för FIH inte är förenliga med principen om en privat aktör i en marknadsekonomi. Denna bedömning, särskilt det faktum att kommissionen inte behöver ta hänsyn till de finansiella risker som Finansiel Stabilitet utsattes för på grund av 2009 års stödåtgärder, bekräftades genom domstolens dom av den 6 mars 2018 (78). |
| --- | --- |

(102)

Kommissionens slutsats är därför att åtgärderna till förmån för FIH inte är förenliga med principen om en privat aktör i en marknadsekonomi. Denna bedömning, särskilt det faktum att kommissionen inte behöver ta hänsyn till de finansiella risker som Finansiel Stabilitet utsattes för på grund av 2009 års stödåtgärder, bekräftades genom domstolens dom av den 6 mars 2018 (78).

78

5.1.3   Selektivitet

Selektivitet

| (103) | Användningen av åtgärderna rörde endast FIH-koncernen och det nya bolaget. Dessa åtgärder var följaktligen selektiva. |
| --- | --- |

(103)

Användningen av åtgärderna rörde endast FIH-koncernen och det nya bolaget. Dessa åtgärder var följaktligen selektiva.

5.1.4   Snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln mellan medlemsstaterna

Snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln mellan medlemsstaterna

| (104) | Åtgärderna hjälpte FIH att stärka sin kapital- och likviditetsställning i förhållande till sina konkurrenter, som inte gynnades av liknande åtgärder. Åtgärderna gjorde det därför möjligt för FIH att förbättra sin ställning på marknaden. Åtgärderna kunde därför leda till en snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

(104)

Åtgärderna hjälpte FIH att stärka sin kapital- och likviditetsställning i förhållande till sina konkurrenter, som inte gynnades av liknande åtgärder. Åtgärderna gjorde det därför möjligt för FIH att förbättra sin ställning på marknaden. Åtgärderna kunde därför leda till en snedvridning av konkurrensen.

| (105) | Eftersom bankmarknaden är så integrerad på EU-nivå kände konkurrenterna av den fördel som FIH fick, både i Danmark (där banker från andra medlemsstater verkar) och i andra medlemsstater. Åtgärderna måste därför anses ha kunnat påverka handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(105)

Eftersom bankmarknaden är så integrerad på EU-nivå kände konkurrenterna av den fördel som FIH fick, både i Danmark (där banker från andra medlemsstater verkar) och i andra medlemsstater. Åtgärderna måste därför anses ha kunnat påverka handeln mellan medlemsstaterna.

5.2   Stödbelopp

Stödbelopp

| (106) | Det totala stödbeloppet i åtgärderna (79) beräknas vara omkring 2,25 miljarder danska kronor (omkring 300 miljoner euro). För att beräkna stödbeloppet har kommissionen beaktat






  a) | en förmån relaterad till modellen i aktieköpsavtalet (0,73 miljarder danska kronor) (80), |
| --- | --- | --- |

(106)

Det totala stödbeloppet i åtgärderna (79) beräknas vara omkring 2,25 miljarder danska kronor (omkring 300 miljoner euro). För att beräkna stödbeloppet har kommissionen beaktat

79

a)

en förmån relaterad till modellen i aktieköpsavtalet (0,73 miljarder danska kronor) (80),

80

| b) | ett avstående av ersättning för eget kapital (1,33 miljarder danska kronor) (81), |
| --- | --- |

b)

ett avstående av ersättning för eget kapital (1,33 miljarder danska kronor) (81),

81

| c) | för höga räntebetalningar från det nya bolagets sida på lån 1, det förlusttäckande lånet, och den inledande finansieringen (0,33 miljarder danska kronor), samt |
| --- | --- |

c)

för höga räntebetalningar från det nya bolagets sida på lån 1, det förlusttäckande lånet, och den inledande finansieringen (0,33 miljarder danska kronor), samt

| d) | för höga administrationsavgifter (0,14 miljarder danska kronor). |
| --- | --- |

d)

för höga administrationsavgifter (0,14 miljarder danska kronor).

| (107) | Kommissionen ansåg att en förmildrande omständighet var att den förtida uppsägningen av statliga garantier på 0,28 miljarder danska kronor skulle dras av från det totala beloppet. |
| --- | --- |

(107)

Kommissionen ansåg att en förmildrande omständighet var att den förtida uppsägningen av statliga garantier på 0,28 miljarder danska kronor skulle dras av från det totala beloppet.

| (108) | Som påpekades i skälen 82 och 100 har kommissionen tillämpat en holistisk strategi vid värderingen av räntor och andra kassaflöden, avgifter och utställda garantier, och beaktat






  a) | Danmarks oro för att kommissionen inte i tillräcklig grad skulle uppmärksamma den ekonomiska realiteten av alla aspekter av åtgärderna, såsom det förlusttäckande lånet, och |
| --- | --- | --- |

(108)

Som påpekades i skälen 82 och 100 har kommissionen tillämpat en holistisk strategi vid värderingen av räntor och andra kassaflöden, avgifter och utställda garantier, och beaktat

a)

Danmarks oro för att kommissionen inte i tillräcklig grad skulle uppmärksamma den ekonomiska realiteten av alla aspekter av åtgärderna, såsom det förlusttäckande lånet, och

| b) | det faktum att inte alla delar i transaktionen kunde kopplas till en specifik post i ersättningsmodellen. |
| --- | --- |

b)

det faktum att inte alla delar i transaktionen kunde kopplas till en specifik post i ersättningsmodellen.

| (109) | I överensstämmelse med meddelandet om värdeminskade tillgångar har kommissionen vänt sig till externa experter för värderingsråd (82). |
| --- | --- |

(109)

I överensstämmelse med meddelandet om värdeminskade tillgångar har kommissionen vänt sig till externa experter för värderingsråd (82).

82

5.3   Det statliga stödets förenlighet

Det statliga stödets förenlighet

5.3.1   Rättslig grund för stödets förenlighet

Rättslig grund för stödets förenlighet

| (110) | Enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget kan statligt stöd anses som förenligt med den inre marknaden om de ges ”för att avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi”. Med tanke på omständigheterna i det aktuella ärendet och omständigheterna på finansmarknaderna vid tidpunkten för undsättnings- och inledningsbeslutet anser kommissionen att åtgärderna kan prövas enligt den bestämmelsen. |
| --- | --- |

(110)

Enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget kan statligt stöd anses som förenligt med den inre marknaden om de ges ”för att avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi”. Med tanke på omständigheterna i det aktuella ärendet och omständigheterna på finansmarknaderna vid tidpunkten för undsättnings- och inledningsbeslutet anser kommissionen att åtgärderna kan prövas enligt den bestämmelsen.

| (111) | Kommissionen medger att finanskrisen har gett upphov till exceptionella omständigheter där en banks konkurs kan undergräva förtroendet för hela det finansiella systemet, både på nationell och på internationell nivå. Så kan vara fallet även för en liten bank som inte har akuta problem men som omfattas av skärpt tillsyn från den finansiella tillsynsmyndighetens sida, såsom FIH. Bankens 2–4-åriga skuld beräknades till spreadar på 600–700 räntepunkter över Euribor vid tidpunkten för undsättnings- och inledningsbeslutet. Den nivån är en tydlig indikation på förestående svårigheter. För att förhindra att den finansiella stabiliteten hotas kan det i sådana fall vara nödvändigt att ingripa tidigt för att förhindra att det berörda finansinstitutet blir instabilt. Detta gäller framför allt i en liten ekonomi som Danmark där berörda parter tenderar att inte göra åtskillnad mellan enskilda banker, och där en banks konkurs därför skapar ett bristande förtroende för hela sektorn. Den rättsliga grunden för bedömningen av huruvida alla åtgärder som omfattas av detta beslut är förenliga med den inre marknaden är därför artikel 107.3 b i fördraget. |
| --- | --- |

(111)

Kommissionen medger att finanskrisen har gett upphov till exceptionella omständigheter där en banks konkurs kan undergräva förtroendet för hela det finansiella systemet, både på nationell och på internationell nivå. Så kan vara fallet även för en liten bank som inte har akuta problem men som omfattas av skärpt tillsyn från den finansiella tillsynsmyndighetens sida, såsom FIH. Bankens 2–4-åriga skuld beräknades till spreadar på 600–700 räntepunkter över Euribor vid tidpunkten för undsättnings- och inledningsbeslutet. Den nivån är en tydlig indikation på förestående svårigheter. För att förhindra att den finansiella stabiliteten hotas kan det i sådana fall vara nödvändigt att ingripa tidigt för att förhindra att det berörda finansinstitutet blir instabilt. Detta gäller framför allt i en liten ekonomi som Danmark där berörda parter tenderar att inte göra åtskillnad mellan enskilda banker, och där en banks konkurs därför skapar ett bristande förtroende för hela sektorn. Den rättsliga grunden för bedömningen av huruvida alla åtgärder som omfattas av detta beslut är förenliga med den inre marknaden är därför artikel 107.3 b i fördraget.

| (112) | När det gäller den specifika frågan om huruvida överföringen av tillgångar till Finansiel Stabilitet är förenlig med den inre marknaden kommer kommissionen att bedöma åtgärderna med hänsyn till meddelandet om värdeminskade tillgångar. |
| --- | --- |

(112)

När det gäller den specifika frågan om huruvida överföringen av tillgångar till Finansiel Stabilitet är förenlig med den inre marknaden kommer kommissionen att bedöma åtgärderna med hänsyn till meddelandet om värdeminskade tillgångar.

| (113) | Kommissionen kommer därefter att bedöma om omstruktureringsåtgärderna är förenliga med meddelandet om omstrukturering. |
| --- | --- |

(113)

Kommissionen kommer därefter att bedöma om omstruktureringsåtgärderna är förenliga med meddelandet om omstrukturering.

5.3.2   Åtgärdernas förenlighet med meddelandet om värdeminskade tillgångar

Åtgärdernas förenlighet med meddelandet om värdeminskade tillgångar

| (114) | I meddelandet om värdeminskade tillgångar anges vilka principer som ska tillämpas vid värdering av värdeminskade tillgångar och vid bedömning av huruvida en åtgärd är förenlig med fördraget. Det är nödvändigt att göra en bedömning av om stödet är begränsat till vad som är absolut nödvändigt och om banken och dess aktieägare står för ett tillräckligt stort eget bidrag. |
| --- | --- |

(114)

I meddelandet om värdeminskade tillgångar anges vilka principer som ska tillämpas vid värdering av värdeminskade tillgångar och vid bedömning av huruvida en åtgärd är förenlig med fördraget. Det är nödvändigt att göra en bedömning av om stödet är begränsat till vad som är absolut nödvändigt och om banken och dess aktieägare står för ett tillräckligt stort eget bidrag.

| (115) | Enligt punkt 21 i meddelandet om värdeminskade tillgångar ska bankerna i största möjliga utsträckning bära de förluster som hänför sig till värdeminskade tillgångar. Enligt punkt 21 ska bankerna betala en korrekt ersättning i någon form till staten som kompensation för räddningsåtgärden, för att säkerställa att aktieägarna tar en motsvarande del av ansvaret och bördan oberoende av vilken modell som valts. |
| --- | --- |

(115)

Enligt punkt 21 i meddelandet om värdeminskade tillgångar ska bankerna i största möjliga utsträckning bära de förluster som hänför sig till värdeminskade tillgångar. Enligt punkt 21 ska bankerna betala en korrekt ersättning i någon form till staten som kompensation för räddningsåtgärden, för att säkerställa att aktieägarna tar en motsvarande del av ansvaret och bördan oberoende av vilken modell som valts.

| (116) | I sin ursprungliga form tillhandahöll åtgärderna en ersättning motsvarande den danska regeringens finansieringskostnader plus endast 100 räntepunkter för likviditeten. Ingen ersättning planerades för investeringen i eget kapital, med undantag för en viss andel (25 %) av ett positivt utfall om nettoavvecklingen skulle ge ett överskott med hjälp av prisjusteringsmekanismen. I ett negativt scenario, där värdet på nya bolagets portfölj kraftigt skulle sjunka, skulle ersättningen till Finansiel Stabilitet tillhandahållas av FIH Holding, som under dessa omständigheter troligen inte skulle kunna uppfylla sina åtaganden. Som påpekades i skälen 66–73 i undsättnings- och inledningsbeslutet föreföll det därför osannolikt att ersättningen och det egna bidraget skulle vara tillräckligt omfattande för att stödet skulle anses förenligt med den inre marknaden i enlighet med vägledningen i meddelandet om värdeminskade tillgångar. |
| --- | --- |

(116)

I sin ursprungliga form tillhandahöll åtgärderna en ersättning motsvarande den danska regeringens finansieringskostnader plus endast 100 räntepunkter för likviditeten. Ingen ersättning planerades för investeringen i eget kapital, med undantag för en viss andel (25 %) av ett positivt utfall om nettoavvecklingen skulle ge ett överskott med hjälp av prisjusteringsmekanismen. I ett negativt scenario, där värdet på nya bolagets portfölj kraftigt skulle sjunka, skulle ersättningen till Finansiel Stabilitet tillhandahållas av FIH Holding, som under dessa omständigheter troligen inte skulle kunna uppfylla sina åtaganden. Som påpekades i skälen 66–73 i undsättnings- och inledningsbeslutet föreföll det därför osannolikt att ersättningen och det egna bidraget skulle vara tillräckligt omfattande för att stödet skulle anses förenligt med den inre marknaden i enlighet med vägledningen i meddelandet om värdeminskade tillgångar.

| (117) | I överensstämmelse med punkt 39 i meddelandet om värdeminskade tillgångar analyserade kommissionen därför ingående åtgärdernas marknadsvärde. Med hjälp av en extern expert gjorde kommissionen en uppskattning av en trolig resultatfördelning för det nya bolagets tillgångsportfölj och beräknade effekten på värdet av tillgångarna vid en trolig slutlikvidering via aktieköpsavtalet. |
| --- | --- |

(117)

I överensstämmelse med punkt 39 i meddelandet om värdeminskade tillgångar analyserade kommissionen därför ingående åtgärdernas marknadsvärde. Med hjälp av en extern expert gjorde kommissionen en uppskattning av en trolig resultatfördelning för det nya bolagets tillgångsportfölj och beräknade effekten på värdet av tillgångarna vid en trolig slutlikvidering via aktieköpsavtalet.

| (118) | I sin bedömning upptäckte kommissionen fördelar genom avstående av ersättning för eget kapital och potentiella förluster kopplade till FIH Holdings kreditvärdighet, för höga räntor på det förlusttäckande lånet, för stora spreadar på FIH:s finansiering till det nya bolaget och för höga avgifter för administration och risksäkring med hjälp av derivat. Kommissionen fann även förmildrande omständigheter, såsom den förtida uppsägningen av statliga garantier. Sammantaget innehöll åtgärderna statligt stöd på 2,25 miljarder danska kronor. |
| --- | --- |

(118)

I sin bedömning upptäckte kommissionen fördelar genom avstående av ersättning för eget kapital och potentiella förluster kopplade till FIH Holdings kreditvärdighet, för höga räntor på det förlusttäckande lånet, för stora spreadar på FIH:s finansiering till det nya bolaget och för höga avgifter för administration och risksäkring med hjälp av derivat. Kommissionen fann även förmildrande omständigheter, såsom den förtida uppsägningen av statliga garantier. Sammantaget innehöll åtgärderna statligt stöd på 2,25 miljarder danska kronor.

| (119) | Med beaktande av punkterna 40 och 41 i meddelandet om värdeminskade tillgångar bedömdes skillnaden mellan överföringsvärdet och tillgångarnas verkliga ekonomiska värde med hjälp av samma beräkningsmetod som vid bedömningen av marknadsvärdet, med två anpassningar. För det första baserades resultatfördelningen på tillgångsportföljens verkliga ekonomiska värde i stället för på marknadsvärdet. För det andra grundades den erforderliga ersättningen för eget kapital på den faktiska nettokapitallättnad som åtgärderna gav upphov till. |
| --- | --- |

(119)

Med beaktande av punkterna 40 och 41 i meddelandet om värdeminskade tillgångar bedömdes skillnaden mellan överföringsvärdet och tillgångarnas verkliga ekonomiska värde med hjälp av samma beräkningsmetod som vid bedömningen av marknadsvärdet, med två anpassningar. För det första baserades resultatfördelningen på tillgångsportföljens verkliga ekonomiska värde i stället för på marknadsvärdet. För det andra grundades den erforderliga ersättningen för eget kapital på den faktiska nettokapitallättnad som åtgärderna gav upphov till.

| (120) | I 2014 års beslut bedömde kommissionen efter ett uttalande av finanstillsynsmyndigheten åtgärdernas kapitallättnadseffekt brutto till 375 miljoner danska kronor (83). Detta belopp kan delas upp i följande delar:






  a) | 275 miljoner danska kronor till följd av minskad likviditetsrisk. |
| --- | --- | --- |

(120)

I 2014 års beslut bedömde kommissionen efter ett uttalande av finanstillsynsmyndigheten åtgärdernas kapitallättnadseffekt brutto till 375 miljoner danska kronor (83). Detta belopp kan delas upp i följande delar:

83

a)

275 miljoner danska kronor till följd av minskad likviditetsrisk.

| b) | 100 miljoner danska kronor till följd av resultatrisk. |
| --- | --- |

b)

100 miljoner danska kronor till följd av resultatrisk.

| (121) | Resultatrisken motsvarade risken för att FIH skulle vara tvungen att locka till sig ytterligare kapital för att täcka de förluster som förutsågs för det kommande året. I detta fall hade FIH emellertid felaktigt tilldelat en positiv utveckling vid beräkningen av resultatrisken, eftersom banken räknade med förväntade räntebesparingar på grund av en förtida inlösen av hybridkapitalet på 1,9 miljarder danska kronor (84). Sådana besparingar skulle inte ha kunnat ge upphov till en risk för behov av ytterligare kapital, och därför uppstod ingen kapitallättnad för FIH enligt resultatriskpositionen. Denna felberäkning upprepades i ett uttalande från finanstillsynsmyndigheten men korrigerades i senare korrespondens. Eftersom kommissionen i 2014 års beslut utgick ifrån den ursprungliga beräkningen fastställde den kapitallättnadseffekten till 375 miljoner danska kronor och inte 275 miljoner danska kronor. Som ett resultat av detta ogiltigförklarade Europeiska unionens tribunal den 19 september 2019 beslutet från 2014. Av detta följer att den korrekta bruttokapitallättnaden för stödåtgärderna bör fastställas till 275 miljoner danska kronor. Denna kapitallättnad bör i vederbörlig ordning ersättas för att åtgärden ska vara förenlig med meddelandet om värdeminskade tillgångar. Kommissionen uppskattar att den ersättning som krävs för att kapitallättnaden ska vara förenlig med meddelandet om värdeminskade tillgångar bör uppgå till minst 10 % per år (85). |
| --- | --- |

(121)

Resultatrisken motsvarade risken för att FIH skulle vara tvungen att locka till sig ytterligare kapital för att täcka de förluster som förutsågs för det kommande året. I detta fall hade FIH emellertid felaktigt tilldelat en positiv utveckling vid beräkningen av resultatrisken, eftersom banken räknade med förväntade räntebesparingar på grund av en förtida inlösen av hybridkapitalet på 1,9 miljarder danska kronor (84). Sådana besparingar skulle inte ha kunnat ge upphov till en risk för behov av ytterligare kapital, och därför uppstod ingen kapitallättnad för FIH enligt resultatriskpositionen. Denna felberäkning upprepades i ett uttalande från finanstillsynsmyndigheten men korrigerades i senare korrespondens. Eftersom kommissionen i 2014 års beslut utgick ifrån den ursprungliga beräkningen fastställde den kapitallättnadseffekten till 375 miljoner danska kronor och inte 275 miljoner danska kronor. Som ett resultat av detta ogiltigförklarade Europeiska unionens tribunal den 19 september 2019 beslutet från 2014. Av detta följer att den korrekta bruttokapitallättnaden för stödåtgärderna bör fastställas till 275 miljoner danska kronor. Denna kapitallättnad bör i vederbörlig ordning ersättas för att åtgärden ska vara förenlig med meddelandet om värdeminskade tillgångar. Kommissionen uppskattar att den ersättning som krävs för att kapitallättnaden ska vara förenlig med meddelandet om värdeminskade tillgångar bör uppgå till minst 10 % per år (85).

84

85

| (122) | Kommissionen konstaterade vidare att tillgångarnas överföringsvärde var 254 miljoner danska kronor över det verkliga ekonomiska värdet (86), som skulle ersättas och återbetalas. |
| --- | --- |

(122)

Kommissionen konstaterade vidare att tillgångarnas överföringsvärde var 254 miljoner danska kronor över det verkliga ekonomiska värdet (86), som skulle ersättas och återbetalas.

86

| (123) | Dessutom skulle 143,2 miljoner danska kronor i för höga avgifter återbetalas. |
| --- | --- |

(123)

Dessutom skulle 143,2 miljoner danska kronor i för höga avgifter återbetalas.

| (124) | Åtgärdernas förenlighet med meddelandet om värdeminskade tillgångar.






  a) | Den 4 december 2013 återbetalade FIH det belopp med vilket överföringsvärdet översteg tillgångarnas verkliga ekonomiska värde, det vill säga 254 miljoner danska kronor (87). |
| --- | --- | --- |

(124)

Åtgärdernas förenlighet med meddelandet om värdeminskade tillgångar.

a)

Den 4 december 2013 återbetalade FIH det belopp med vilket överföringsvärdet översteg tillgångarnas verkliga ekonomiska värde, det vill säga 254 miljoner danska kronor (87).

87

| b) | Den 4 december 2013 betalade FIH också en ersättning på 10 % per år av det ursprungliga beloppet av kapitallättnaden (dvs. 275 miljoner danska kronor) för perioden mars 2012–4 december 2013 (88). |
| --- | --- |

b)

Den 4 december 2013 betalade FIH också en ersättning på 10 % per år av det ursprungliga beloppet av kapitallättnaden (dvs. 275 miljoner danska kronor) för perioden mars 2012–4 december 2013 (88).

88

| c) | FIH skulle också till Finansiel Stabilitet betala en ersättning på 10 % per år av den ändrade kapitallättnadseffekten för åtgärderna som var tillämplig från och med den 4 december 2013, det vill säga 21 miljoner danska kronor (275 miljoner danska kronor minus 254 miljoner danska kronor). |
| --- | --- |

c)

FIH skulle också till Finansiel Stabilitet betala en ersättning på 10 % per år av den ändrade kapitallättnadseffekten för åtgärderna som var tillämplig från och med den 4 december 2013, det vill säga 21 miljoner danska kronor (275 miljoner danska kronor minus 254 miljoner danska kronor).

| d) | FIH skulle betala tillbaka överskottet av administrationsavgifterna (89). |
| --- | --- |

d)

FIH skulle betala tillbaka överskottet av administrationsavgifterna (89).

89

| (125) | Danmark har sett till att FIH har betalat dessa belopp (90) och dessutom fullgjort alla avtal inom ramen för de slutdokument som reglerar åtgärderna (91). |
| --- | --- |

(125)

Danmark har sett till att FIH har betalat dessa belopp (90) och dessutom fullgjort alla avtal inom ramen för de slutdokument som reglerar åtgärderna (91).

90

91

| (126) | Danmark åtar sig att se till att FIH inte betalar någon utdelning förrän slutregleringen av det nya bolagets konton enligt aktieköpsavtalet, så att Finansiel Stabilitets kreditrisk beträffande FIH Holding inte blir lika stor. |
| --- | --- |

(126)

Danmark åtar sig att se till att FIH inte betalar någon utdelning förrän slutregleringen av det nya bolagets konton enligt aktieköpsavtalet, så att Finansiel Stabilitets kreditrisk beträffande FIH Holding inte blir lika stor.

| (127) | Slutsatsen är att åtgärderna i sin helhet är proportionella, begränsade till vad som är absolut nödvändigt och innehåller ett tillräckligt stort eget bidrag från FIH. På grund av den betalning som gjordes den 4 december 2013 (92) till Finansiel Stabilitet samt de ytterligare åtaganden som gjorts beträffande ersättning och avgifter, tillhandahåller åtgärderna dessutom en lämplig ersättning enligt meddelandet om värdeminskade tillgångar. |
| --- | --- |

(127)

Slutsatsen är att åtgärderna i sin helhet är proportionella, begränsade till vad som är absolut nödvändigt och innehåller ett tillräckligt stort eget bidrag från FIH. På grund av den betalning som gjordes den 4 december 2013 (92) till Finansiel Stabilitet samt de ytterligare åtaganden som gjorts beträffande ersättning och avgifter, tillhandahåller åtgärderna dessutom en lämplig ersättning enligt meddelandet om värdeminskade tillgångar.

92

5.3.3   Stödets förenlighet med meddelandet om omstrukturering och 2011 års meddelande om förlängning (93)

Stödets förenlighet med meddelandet om omstrukturering och 2011 års meddelande om förlängning

93

a)   Lönsamhet

| (128) | Enligt meddelandet om omstrukturering måste en omstrukturering av ett finansinstitut under den rådande finanskrisen, för att vara förenlig med den inre marknaden enligt artikel 107.3 b i fördraget, leda till att bankens lönsamhet återställs eller att den avvecklas under ordnade former, garantera att stödet begränsas till vad som är absolut nödvändigt och omfatta tillräckligt eget bidrag från stödmottagaren (ansvarsfördelning) och inbegripa tillräckliga åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen. |
| --- | --- |

(128)

Enligt meddelandet om omstrukturering måste en omstrukturering av ett finansinstitut under den rådande finanskrisen, för att vara förenlig med den inre marknaden enligt artikel 107.3 b i fördraget, leda till att bankens lönsamhet återställs eller att den avvecklas under ordnade former, garantera att stödet begränsas till vad som är absolut nödvändigt och omfatta tillräckligt eget bidrag från stödmottagaren (ansvarsfördelning) och inbegripa tillräckliga åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen.

| (129) | Enligt meddelandet om omstrukturering måste en medlemsstat lägga fram en omfattande omstruktureringsplan som visar hur bankerna kommer att gå till väga för att återställa en långsiktig, icke-statsstödd, lönsamhet inom en rimlig tidsperiod som högst får pågå i fem år. Långsiktig lönsamhet uppnås när banken kan konkurrera på kapitalmarknaden av egen kraft, med iakttagande av relevanta rättsregler. För att banken ska kunna göra detta måste den kunna täcka alla sina kostnader och uppvisa en rimlig avkastning på eget kapital, med beaktande av sin riskprofil. Återställandet av en banks lönsamhet bör huvudsakligen härröra från interna åtgärder och bygga på en trovärdig omstruktureringsplan. |
| --- | --- |

(129)

Enligt meddelandet om omstrukturering måste en medlemsstat lägga fram en omfattande omstruktureringsplan som visar hur bankerna kommer att gå till väga för att återställa en långsiktig, icke-statsstödd, lönsamhet inom en rimlig tidsperiod som högst får pågå i fem år. Långsiktig lönsamhet uppnås när banken kan konkurrera på kapitalmarknaden av egen kraft, med iakttagande av relevanta rättsregler. För att banken ska kunna göra detta måste den kunna täcka alla sina kostnader och uppvisa en rimlig avkastning på eget kapital, med beaktande av sin riskprofil. Återställandet av en banks lönsamhet bör huvudsakligen härröra från interna åtgärder och bygga på en trovärdig omstruktureringsplan.

| (130) | Den omstruktureringsplan som Danmark lade fram beträffande FIH, och som omfattade perioden fram till den 31 december 2016, visade att lönsamheten skulle vara återställd i slutet av omstruktureringsperioden. Banken förväntades fortsätta gå med vinst och förbättra sina årsresultat, framför allt under perioden 2013–2016, med en adekvat avkastning på eget kapital på ny affärsverksamhet. Även i det värsta tänkbara scenariot skulle banken fortfarande gå med vinst, och nettovinsten skulle öka från 51 miljoner danska kronor (6,8 miljoner euro) 2013 till 122 miljoner danska kronor (16,27 miljoner euro) 2016. |
| --- | --- |

(130)

Den omstruktureringsplan som Danmark lade fram beträffande FIH, och som omfattade perioden fram till den 31 december 2016, visade att lönsamheten skulle vara återställd i slutet av omstruktureringsperioden. Banken förväntades fortsätta gå med vinst och förbättra sina årsresultat, framför allt under perioden 2013–2016, med en adekvat avkastning på eget kapital på ny affärsverksamhet. Även i det värsta tänkbara scenariot skulle banken fortfarande gå med vinst, och nettovinsten skulle öka från 51 miljoner danska kronor (6,8 miljoner euro) 2013 till 122 miljoner danska kronor (16,27 miljoner euro) 2016.

| (131) | Enligt omstruktureringsplanen skulle FIH:s totala kapitaltäckningskvot vara så hög som 19,6 % den 31 december 2016, och den lagstadgade likviditetskvoten förväntades då vara 160 %. Alla dessa värden skulle klart överstiga de lagstadgade minimikraven. Koncernen skulle därför förefalla välkapitaliserad och tycktes ha en god likviditetsställning. |
| --- | --- |

(131)

Enligt omstruktureringsplanen skulle FIH:s totala kapitaltäckningskvot vara så hög som 19,6 % den 31 december 2016, och den lagstadgade likviditetskvoten förväntades då vara 160 %. Alla dessa värden skulle klart överstiga de lagstadgade minimikraven. Koncernen skulle därför förefalla välkapitaliserad och tycktes ha en god likviditetsställning.

| (132) | Efter åtgärderna, framför allt överföringen av lån, var FIH under 2013 inte bara i stånd att i tid lösa in de statsgaranterade obligationerna utan kunde den 2 juli 2013 även betala tillbaka det hybridkapital som banken hade mottagit från staten. |
| --- | --- |

(132)

Efter åtgärderna, framför allt överföringen av lån, var FIH under 2013 inte bara i stånd att i tid lösa in de statsgaranterade obligationerna utan kunde den 2 juli 2013 även betala tillbaka det hybridkapital som banken hade mottagit från staten.

| (133) | Åtgärderna förbättrade FIH:s likviditetsprofil och gjorde det möjligt för banken att nå den lagstadgade likviditetskvoten på 214 % den 31 december 2012. Banken förväntades nå en kvot på 239,7 % den 31 december 2013 (94), vilket klart översteg de lagstadgade kraven. |
| --- | --- |

(133)

Åtgärderna förbättrade FIH:s likviditetsprofil och gjorde det möjligt för banken att nå den lagstadgade likviditetskvoten på 214 % den 31 december 2012. Banken förväntades nå en kvot på 239,7 % den 31 december 2013 (94), vilket klart översteg de lagstadgade kraven.

94

| (134) | Framför allt stängdes det finansieringsgap som tidigare hotade FIH genom att FIH, med hjälp av den finansieringsfacilitet på 13 miljarder danska kronor som Finansiel Stabilitet tillhandahöll det nya bolaget, avknoppade tillgångar. Dessutom åtog sig Finansiel Stabilitet att vid behov rekapitalisera det nya bolaget under åtgärdernas löptid (95). FIH:s omedelbara rekapitaliseringsbehov hade därför redan förutsetts. |
| --- | --- |

(134)

Framför allt stängdes det finansieringsgap som tidigare hotade FIH genom att FIH, med hjälp av den finansieringsfacilitet på 13 miljarder danska kronor som Finansiel Stabilitet tillhandahöll det nya bolaget, avknoppade tillgångar. Dessutom åtog sig Finansiel Stabilitet att vid behov rekapitalisera det nya bolaget under åtgärdernas löptid (95). FIH:s omedelbara rekapitaliseringsbehov hade därför redan förutsetts.

95

| (135) | För att sammanfatta tycktes FIH, som både har god lönsamhet och säkrad likviditet samt en tillräcklig kapitalbas, ha goda möjligheter att på egen hand nå långsiktig lönsamhet. |
| --- | --- |

(135)

För att sammanfatta tycktes FIH, som både har god lönsamhet och säkrad likviditet samt en tillräcklig kapitalbas, ha goda möjligheter att på egen hand nå långsiktig lönsamhet.

| (136) | Även om avkastningen på eget kapital före skatt, i ett normaliserat ekonomiskt läge, budgeterades i det värsta tänkbara scenariot till endast 0,9 % den 31 december 2013 och 2 % (96) den 31 december 2016, var prognosen i det bästa tänkbara scenariot en avkastning på eget kapital, i ett normaliserat ekonomiskt läge, på 10,3 % och 11,2 % för 2013 respektive 2016. |
| --- | --- |

(136)

Även om avkastningen på eget kapital före skatt, i ett normaliserat ekonomiskt läge, budgeterades i det värsta tänkbara scenariot till endast 0,9 % den 31 december 2013 och 2 % (96) den 31 december 2016, var prognosen i det bästa tänkbara scenariot en avkastning på eget kapital, i ett normaliserat ekonomiskt läge, på 10,3 % och 11,2 % för 2013 respektive 2016.

96

| (137) | Kommissionen brukar inte grunda sina beräkningar på konceptet ”eget kapital i ett normaliserat ekonomiskt läge” eftersom det regelbundet leder till högre avkastning på eget kapital än om beräkningarna grundas på det faktiska egna kapitalet. I det aktuella fallet åtog Danmark emellertid sig att se till att FIH Holding och FIH skulle bibehålla stora ackumulerade vinstmedel så att det blev lättare att garantera en lämplig betalning till Finansiel Stabilitet. Framför allt om det nya bolaget fick ett mycket mindre överskott än FIH hade planerat skulle FIH (via det förlusttäckande lånet) och FIH Holding bära kostnaderna för att se till att storleken på FIH:s ersättning var förenlig med bestämmelserna om statligt stöd. Ackumuleringen av balanserade vinstmedel skulle emellertid öka det egna kapitalet till en relativt hög nivå (8,4 miljarder danska kronor i det bästa tänkbara scenariot respektive 7,3 miljarder danska kronor i det värsta tänkbara scenariot), vilket minskade avkastningen på eget kapital. FIH kunde inte förhindra denna process utan att gå med förlust (vilket varken förutses eller är önskvärt). Konceptet ”eget kapital i ett normaliserat ekonomiskt läge” är därför att föredra i detta fall, så att kommissionen kan göra en ordentlig bedömning av bankens lönsamhet utan att behöva ta hänsyn till resultatet av ackumuleringen av balanserade vinstmedel. |
| --- | --- |

(137)

Kommissionen brukar inte grunda sina beräkningar på konceptet ”eget kapital i ett normaliserat ekonomiskt läge” eftersom det regelbundet leder till högre avkastning på eget kapital än om beräkningarna grundas på det faktiska egna kapitalet. I det aktuella fallet åtog Danmark emellertid sig att se till att FIH Holding och FIH skulle bibehålla stora ackumulerade vinstmedel så att det blev lättare att garantera en lämplig betalning till Finansiel Stabilitet. Framför allt om det nya bolaget fick ett mycket mindre överskott än FIH hade planerat skulle FIH (via det förlusttäckande lånet) och FIH Holding bära kostnaderna för att se till att storleken på FIH:s ersättning var förenlig med bestämmelserna om statligt stöd. Ackumuleringen av balanserade vinstmedel skulle emellertid öka det egna kapitalet till en relativt hög nivå (8,4 miljarder danska kronor i det bästa tänkbara scenariot respektive 7,3 miljarder danska kronor i det värsta tänkbara scenariot), vilket minskade avkastningen på eget kapital. FIH kunde inte förhindra denna process utan att gå med förlust (vilket varken förutses eller är önskvärt). Konceptet ”eget kapital i ett normaliserat ekonomiskt läge” är därför att föredra i detta fall, så att kommissionen kan göra en ordentlig bedömning av bankens lönsamhet utan att behöva ta hänsyn till resultatet av ackumuleringen av balanserade vinstmedel.

| (138) | Dessutom skulle FIH dra sig ur det relativt riskfyllda affärsområdet förvärvsfinansiering, vilket ledde till att banken minskade riskerna i sin affärsverksamhet och fick en stabilare affärsmodell. Med en total kapitaltäckningskvot på 20,8 % (97) i slutet av omstruktureringsperioden och med tanke på bankens affärsmodell verkade FIH dessutom vara överkapitaliserad (98), och var således mycket mindre exponerad än tidigare för marknadsrisker som kunde äventyra dess existens. |
| --- | --- |

(138)

Dessutom skulle FIH dra sig ur det relativt riskfyllda affärsområdet förvärvsfinansiering, vilket ledde till att banken minskade riskerna i sin affärsverksamhet och fick en stabilare affärsmodell. Med en total kapitaltäckningskvot på 20,8 % (97) i slutet av omstruktureringsperioden och med tanke på bankens affärsmodell verkade FIH dessutom vara överkapitaliserad (98), och var således mycket mindre exponerad än tidigare för marknadsrisker som kunde äventyra dess existens.

97

98

| (139) | Kommissionen anser därför att omstruktureringsplanen var lämplig för att återställa FIH:s långsiktiga lönsamhet. |
| --- | --- |

(139)

Kommissionen anser därför att omstruktureringsplanen var lämplig för att återställa FIH:s långsiktiga lönsamhet.

ii)   Lönsamhet

| (140) | Danmark åtog sig att inte begära att FIH skulle betala utdelningar under omstruktureringsperioden och återbetala en tidigare rekapitalisering från staten på 1,9 miljarder danska kronor. Dessutom skulle FIH inte göra några kupongbetalningar till investerare i hybridinstrument eller något annat instrument där finansinstitut har handlingsfrihet att välja om de vill betala kuponger eller göra återköp, oberoende av hur instrumentet klassificeras i lagstiftningen, inklusive efterställda låneinstrument, om banken inte enligt lag var betalningsskyldig. |
| --- | --- |

(140)

Danmark åtog sig att inte begära att FIH skulle betala utdelningar under omstruktureringsperioden och återbetala en tidigare rekapitalisering från staten på 1,9 miljarder danska kronor. Dessutom skulle FIH inte göra några kupongbetalningar till investerare i hybridinstrument eller något annat instrument där finansinstitut har handlingsfrihet att välja om de vill betala kuponger eller göra återköp, oberoende av hur instrumentet klassificeras i lagstiftningen, inklusive efterställda låneinstrument, om banken inte enligt lag var betalningsskyldig.

| (141) | Som förklaras i skäl 127 fastställdes dessutom ersättningen för åtgärderna beträffande värdeminskade tillgångar på lämplig nivå. |
| --- | --- |

(141)

Som förklaras i skäl 127 fastställdes dessutom ersättningen för åtgärderna beträffande värdeminskade tillgångar på lämplig nivå.

| (142) | Kommissionen anser därför att omstruktureringsplanen i tillräcklig utsträckning uppfyllde kravet på ansvarsfördelning. |
| --- | --- |

(142)

Kommissionen anser därför att omstruktureringsplanen i tillräcklig utsträckning uppfyllde kravet på ansvarsfördelning.

iii)   Snedvridning av konkurrensen

| (143) | Enligt omstruktureringsplanen skulle FIH dra sig ur vissa affärsområden (fastighetsfinansiering, private equity och förmögenhetsförvaltning för privatkunder). Framför allt överfördes fastighetsfinansieringstillgångar på 15,4 miljarder danska kronor (25 % av balansomslutningen 2012) till det nya bolaget. |
| --- | --- |

(143)

Enligt omstruktureringsplanen skulle FIH dra sig ur vissa affärsområden (fastighetsfinansiering, private equity och förmögenhetsförvaltning för privatkunder). Framför allt överfördes fastighetsfinansieringstillgångar på 15,4 miljarder danska kronor (25 % av balansomslutningen 2012) till det nya bolaget.

| (144) | Den ändrade villkorslistan innehöll även ett förbud mot att vara prisledande på inlåningsmarknaden om FIH:s marknadsandel översteg 5 %. Det åtagandet gjorde det möjligt för FIH att ytterligare förbättra sin finansieringsställning genom att den kunde öka inlåningen på marknaden samtidigt som det fanns en tröskel för att förhindra alltför omfattande verksamhet. Dessutom skulle FIH omfattas av ett förbud mot aggressiva affärsmetoder så att konkurrenterna skyddades mot överdrivet marknadsbeteende. Det bör noteras att ingen marknadsaktör framförde några synpunkter på FIH:s policy om inlåningspriser efter det att kommissionen inledde förfarandet beträffande den frågan. |
| --- | --- |

(144)

Den ändrade villkorslistan innehöll även ett förbud mot att vara prisledande på inlåningsmarknaden om FIH:s marknadsandel översteg 5 %. Det åtagandet gjorde det möjligt för FIH att ytterligare förbättra sin finansieringsställning genom att den kunde öka inlåningen på marknaden samtidigt som det fanns en tröskel för att förhindra alltför omfattande verksamhet. Dessutom skulle FIH omfattas av ett förbud mot aggressiva affärsmetoder så att konkurrenterna skyddades mot överdrivet marknadsbeteende. Det bör noteras att ingen marknadsaktör framförde några synpunkter på FIH:s policy om inlåningspriser efter det att kommissionen inledde förfarandet beträffande den frågan.

| (145) | FIH skulle vidare avyttra sina investeringar i riskkapitalfonder och andra investeringar i eget kapital, och efter den 31 december 2014 skulle bolagsstrukturen inte längre innehålla något hypotekslåneinstitut. Dessa affärsområden skulle därför då lämnas över till konkurrenterna, och FIH:s marknadsnärvaro skulle minska i motsvarande grad. |
| --- | --- |

(145)

FIH skulle vidare avyttra sina investeringar i riskkapitalfonder och andra investeringar i eget kapital, och efter den 31 december 2014 skulle bolagsstrukturen inte längre innehålla något hypotekslåneinstitut. Dessa affärsområden skulle därför då lämnas över till konkurrenterna, och FIH:s marknadsnärvaro skulle minska i motsvarande grad.

| (146) | Utöver detta likviderades FIH Realkredit (99) 2013, och all affärsverksamhet inom affärsområdet förvärvsfinansiering upphörde. |
| --- | --- |

(146)

Utöver detta likviderades FIH Realkredit (99) 2013, och all affärsverksamhet inom affärsområdet förvärvsfinansiering upphörde.

99

| (147) | Dessutom hade FIH redan minskat sina totala tillgångar från 109,3 miljarder danska kronor (14,67 miljarder euro) den 31 december 2010 till 60,8 miljarder danska kronor (8,16 miljarder euro) den 31 december 2012, vilket motsvarar en minskning med 44 %. |
| --- | --- |

(147)

Dessutom hade FIH redan minskat sina totala tillgångar från 109,3 miljarder danska kronor (14,67 miljarder euro) den 31 december 2010 till 60,8 miljarder danska kronor (8,16 miljarder euro) den 31 december 2012, vilket motsvarar en minskning med 44 %.

| (148) | Sammantaget var dessa åtaganden tillräckliga för att lindra snedvridningen av konkurrensen, eftersom affärsmöjligheter som skulle ha kunnat vara lönsamma för FIH övergavs och lämnades åt konkurrenterna. |
| --- | --- |

(148)

Sammantaget var dessa åtaganden tillräckliga för att lindra snedvridningen av konkurrensen, eftersom affärsmöjligheter som skulle ha kunnat vara lönsamma för FIH övergavs och lämnades åt konkurrenterna.

5.4   Slutsats och avslutande av det formella granskningsförfarandet

Slutsats och avslutande av det formella granskningsförfarandet

| (149) | I undsättnings- och inledningsbeslutet uppgav kommissionen att den hyste tvivel i fråga om huruvida de aktuella åtgärderna var välriktade i den mening som avses i 2008 års bankmeddelande (100). Vid tidpunkten för ovannämnda beslut var det framför allt oklart huruvida investerare ansåg att FIH hade blivit av med sina sämsta tillgångar, och huruvida de skulle vara redo att tillhandahålla finansiering till godtagbara villkor. FIH:s omstruktureringsplan visade att banken hade en tillräckligt stor kapitalbuffert även i ett stresscenario och att den troligen skulle fortsätta att vara lönsam även vid en ogynnsam makroekonomisk utveckling. |
| --- | --- |

(149)

I undsättnings- och inledningsbeslutet uppgav kommissionen att den hyste tvivel i fråga om huruvida de aktuella åtgärderna var välriktade i den mening som avses i 2008 års bankmeddelande (100). Vid tidpunkten för ovannämnda beslut var det framför allt oklart huruvida investerare ansåg att FIH hade blivit av med sina sämsta tillgångar, och huruvida de skulle vara redo att tillhandahålla finansiering till godtagbara villkor. FIH:s omstruktureringsplan visade att banken hade en tillräckligt stor kapitalbuffert även i ett stresscenario och att den troligen skulle fortsätta att vara lönsam även vid en ogynnsam makroekonomisk utveckling.

100

| (150) | I undsättnings- och inledningsbeslutet uppgav kommissionen även att den hyste tvivel i fråga om huruvida åtgärderna var begränsade till vad som var absolut nödvändigt och huruvida de innebar en tillräckligt stor andel eget bidrag (101), framför allt med hänsyn till åtgärdernas komplexitet. |
| --- | --- |

(150)

I undsättnings- och inledningsbeslutet uppgav kommissionen även att den hyste tvivel i fråga om huruvida åtgärderna var begränsade till vad som var absolut nödvändigt och huruvida de innebar en tillräckligt stor andel eget bidrag (101), framför allt med hänsyn till åtgärdernas komplexitet.

101

| (151) | Efter en ingående bedömning av alla aspekter av åtgärderna och deras kopplingar, anser kommissionen att den ersättning som FIH skulle betala för åtgärderna utgör ett tillräckligt stort eget bidrag och därför är förenlig med meddelandet om värdeminskade tillgångar. Kommissionen välkomnar i detta avseende engångsbetalningen till Finansiel Stabilitet och de åtaganden som gjorts i detta avseende (102). Kommissionen noterar vidare att åtgärderna förbättrade bankens likviditetsprofil, eftersom den enligt omstruktureringsplanen fortsatte att vara likvid och lönsam i samtliga scenarier. |
| --- | --- |

(151)

Efter en ingående bedömning av alla aspekter av åtgärderna och deras kopplingar, anser kommissionen att den ersättning som FIH skulle betala för åtgärderna utgör ett tillräckligt stort eget bidrag och därför är förenlig med meddelandet om värdeminskade tillgångar. Kommissionen välkomnar i detta avseende engångsbetalningen till Finansiel Stabilitet och de åtaganden som gjorts i detta avseende (102). Kommissionen noterar vidare att åtgärderna förbättrade bankens likviditetsprofil, eftersom den enligt omstruktureringsplanen fortsatte att vara likvid och lönsam i samtliga scenarier.

102

| (152) | I undsättnings- och inledningsbeslutet uttryckte kommissionen vidare tvivel om huruvida kravet på att snedvridningen av konkurrensen ska begränsas hade uppfyllts. Danmark gjorde dock därefter åtaganden som innebar att FIH skulle omfattas av ett kupongförbud, ett utdelningsförbud, ett förbud mot att vara prisledande (inklusive på inlåningsmarknaden) och ett förbud mot aggressiva affärsmetoder, och att bolaget skulle avyttra sina investeringar. |
| --- | --- |

(152)

I undsättnings- och inledningsbeslutet uttryckte kommissionen vidare tvivel om huruvida kravet på att snedvridningen av konkurrensen ska begränsas hade uppfyllts. Danmark gjorde dock därefter åtaganden som innebar att FIH skulle omfattas av ett kupongförbud, ett utdelningsförbud, ett förbud mot att vara prisledande (inklusive på inlåningsmarknaden) och ett förbud mot aggressiva affärsmetoder, och att bolaget skulle avyttra sina investeringar.

| (153) | Sammantaget noterar kommissionen att den omstruktureringsplan som Danmark lade fram på ett lämpligt sätt åtgärdade frågorna om lönsamhet, ansvarsfördelning och snedvridning av konkurrensen, och att planen följaktligen uppfyllde kraven i meddelandet om omstrukturering och meddelandet om värdeminskade tillgångar. |
| --- | --- |

(153)

Sammantaget noterar kommissionen att den omstruktureringsplan som Danmark lade fram på ett lämpligt sätt åtgärdade frågorna om lönsamhet, ansvarsfördelning och snedvridning av konkurrensen, och att planen följaktligen uppfyllde kraven i meddelandet om omstrukturering och meddelandet om värdeminskade tillgångar.

| (154) | Mot bakgrund av ovanstående bedömning finner kommissionen att åtgärderna var välriktade, begränsade till vad som var absolut nödvändigt och medförde begränsad snedvridning av konkurrensen. De tvivel i fråga om åtgärdernas förenlighet som kommissionen gav uttryck för i undsättnings- och inledningsbeslutet har därför undanröjts. |
| --- | --- |

(154)

Mot bakgrund av ovanstående bedömning finner kommissionen att åtgärderna var välriktade, begränsade till vad som var absolut nödvändigt och medförde begränsad snedvridning av konkurrensen. De tvivel i fråga om åtgärdernas förenlighet som kommissionen gav uttryck för i undsättnings- och inledningsbeslutet har därför undanröjts.

6.   ÖVERENSSTÄMMELSE MED BESTÄMMELSERNA I EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2014/59/EU (103)
  OM ÅTERHÄMTNING OCH RESOLUTION AV BANKER

ÖVERENSSTÄMMELSE MED BESTÄMMELSERNA I EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2014/59/EU

103

OM ÅTERHÄMTNING OCH RESOLUTION AV BANKER

| (155) | Även om medlemsstaterna har införlivat direktiv 2014/59/EU i sin nationella lagstiftning måste kommissionen bedöma om åtgärden strider mot de oupplösligen förbundna bestämmelserna i direktiv 2014/59/EU. |
| --- | --- |

(155)

Även om medlemsstaterna har införlivat direktiv 2014/59/EU i sin nationella lagstiftning måste kommissionen bedöma om åtgärden strider mot de oupplösligen förbundna bestämmelserna i direktiv 2014/59/EU.

| (156) | Denna skyldighet överensstämmer med unionsdomstolarnas rättspraxis, enligt vilken (104)”närmare bestämmelser om ett statligt stöd som strider mot andra särskilda bestämmelser i fördraget än [artiklarna 107 FEUF och 108 FEUF] kan vara så oupplösligen förbundna med stödets mål att det inte är möjligt att bedöma dem separat, så att deras verkan på förenligheten eller oförenligheten hos stödet i dess helhet med nödvändighet måste bedömas genom förfarandet i [artikel 108]” (105). |
| --- | --- |

(156)

Denna skyldighet överensstämmer med unionsdomstolarnas rättspraxis, enligt vilken (104)”närmare bestämmelser om ett statligt stöd som strider mot andra särskilda bestämmelser i fördraget än [artiklarna 107 FEUF och 108 FEUF] kan vara så oupplösligen förbundna med stödets mål att det inte är möjligt att bedöma dem separat, så att deras verkan på förenligheten eller oförenligheten hos stödet i dess helhet med nödvändighet måste bedömas genom förfarandet i [artikel 108]” (105).

104

105

| (157) | För att bedöma om en överträdelse av en bestämmelse i unionsrätten är oupplösligen förbunden med åtgärden måste det fastställas om den statliga stödåtgärden nödvändigtvis bryter mot en särskild bestämmelse i unionsrätten som är relevant för bedömningen av förenligheten enligt artikel 107.2 och 107.3 i fördraget. |
| --- | --- |

(157)

För att bedöma om en överträdelse av en bestämmelse i unionsrätten är oupplösligen förbunden med åtgärden måste det fastställas om den statliga stödåtgärden nödvändigtvis bryter mot en särskild bestämmelse i unionsrätten som är relevant för bedömningen av förenligheten enligt artikel 107.2 och 107.3 i fördraget.

| (158) | Detta beslut avser åtgärder som infördes av de danska myndigheterna innan direktiv 2014/59/EU antogs. Direktiv 2014/59/EU antogs den 15 maj 2014 och tidsfristen för dess införlivande i medlemsstaternas lagstiftning var den 1 januari 2015 (106), medan åtgärderna i det aktuella ärendet beviljades 2012. Följaktligen är direktiv 2014/59/EU inte tillämpligt i detta ärende. |
| --- | --- |

(158)

Detta beslut avser åtgärder som infördes av de danska myndigheterna innan direktiv 2014/59/EU antogs. Direktiv 2014/59/EU antogs den 15 maj 2014 och tidsfristen för dess införlivande i medlemsstaternas lagstiftning var den 1 januari 2015 (106), medan åtgärderna i det aktuella ärendet beviljades 2012. Följaktligen är direktiv 2014/59/EU inte tillämpligt i detta ärende.

106

7.   SLUTSATS

SLUTSATS

| (159) | Mot bakgrund av anmälan och de åtaganden som Danmark har lagt fram (och som Danmark har bekräftat i sin skrivelse av den 13 januari 2020) drar kommissionen slutsatsen att de anmälda åtgärderna utgör statligt stöd och är förenliga med den inre marknaden. Åtgärdernas lämplighet, bankens lönsamhet samt dess egna bidrag förefaller uppfylla de krav som ställs i tillräcklig grad, och detsamma gäller åtgärderna för att begränsa snedvridningen av konkurrensen. Åtgärderna bör därför godkännas i enlighet med artikel 107.3 b i fördraget, och granskningsförfarandet bör avslutas. |
| --- | --- |

(159)

Mot bakgrund av anmälan och de åtaganden som Danmark har lagt fram (och som Danmark har bekräftat i sin skrivelse av den 13 januari 2020) drar kommissionen slutsatsen att de anmälda åtgärderna utgör statligt stöd och är förenliga med den inre marknaden. Åtgärdernas lämplighet, bankens lönsamhet samt dess egna bidrag förefaller uppfylla de krav som ställs i tillräcklig grad, och detsamma gäller åtgärderna för att begränsa snedvridningen av konkurrensen. Åtgärderna bör därför godkännas i enlighet med artikel 107.3 b i fördraget, och granskningsförfarandet bör avslutas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Överföringen av tillgångar från FIH-koncernen till det danska bolaget Finansiel Stabilitet utgör, tillsammans med tilläggsavtalen, statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Detta statliga stöd är förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 b i fördraget, mot bakgrund av omstruktureringsplanen och de åtaganden som anges i bilagan.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Konungariket Danmark.

Utfärdat i Bryssel den 25 februari 2020.

På kommissionens vägnar

Margrethe VESTAGER

Verkställande vice ordförande

---

(1)  
  EUT C 359, 21.11.2012, s. 1.

1

(2)  Med lagen om statliga kapitaltillskott (lov om statsligt kapitalindskud) avses lag nummer 67 av den 3 februari 2009 och tillhörande föreskrifter. Lagen godkändes genom kommissionens beslut av den 3 februari 2009 (EUT C 50, 3.3.2009, s. 4).

2

lov om statsligt kapitalindskud

(3)  Kommissionens beslut av den 29 juni 2012 i ärende SA.34445 (2012/C) (f.d. 2012/N) (EUT C 359, 21.11.2012, s. 1).

3

(4)  Åtgärderna beskrivs närmare i skälen 10–23 i undsättnings- och inledningsbeslutet.

4

(5)  Se skäl 1.

5

(6)  Planen ändrades flera gånger.

6

(7)  Kommissionens beslut 2014/884/EU av den 11 mars 2014 om det statliga stöd SA.34445 (12/C) som Danmark har genomfört för överföring av fastighetsrelaterade tillgångar från FIH till Finansiel Stabilitet (EUT L 357, 12.12.2014, s. 89).

7

(8)  Tribunalens dom av den 15 september 2016 i mål T-386/14, ECLI:EU:T:2016:474.

8

(9)  Domstolens dom av den 6 mars 2018 i mål C-579/16 P, ECLI:EU:C:2018:159.

9

(10)  Tribunalens dom av den 19 september 2019 i mål T-386/14 RENV, ECLI:EU:T:2019:623.

10

(11)  För närmare information, se skälen 120 och 121.

11

(12)  Undantaget från språkbestämmelserna lämnades in den 13 januari 2020.

12

(13)  Den 23 augusti 2013 fusionerades det bolaget med FIH Erhvervsbank A/S som övertagande bolag.

13

(14)  Det likviderades 2013, se skäl 64.

14

(15)  Banktjänsterna bestod ursprungligen av 1) företagsbanktjänster, som innefattade FIH:s utlåningsverksamhet, särskilt lån till små och medelstora företag, 2) förvärvsfinansiering, med strukturerad finansiering för fusioner och förvärv på den skandinaviska marknaden, och 3) fastighetsfinansiering, som tillhandahöll kapital och rådgivningstjänster till fastighetsinvesterare. Vid tidpunkten för 2014 års beslut var fastighetsfinansiering inte längre ett av FIH:s affärsområden, såsom förklaras i skäl 43.

15

(16)  Segmentet för marknadstjänster bestod av finansiella rådgivningstjänster till små och medelstora företag om t.ex. riskförvaltning, skuldförvaltning och kapitalstruktur. Inom marknadssegmentet bedrevs även handels- och kundinriktad verksamhet på ränte-, valuta- och värdepappersmarknaderna.

16

(17)  Inom segmentet företagsfinansiering tillhandahölls finansiell rådgivning om fusioner och förvärv, privatiseringar och kapitaltillskott etc.

17

(18)  PF I A/S är ett holdingbolag för ägande av FIH Holding, som består av PFA Pension, Folksam Ömsesidig Livförsäkring/Folksam Ömsesidig Sakförsäkring och C.P. Dyvig & Co A/S.

18

(19)  I omstruktureringsplanen används begreppet ”solvenskvot”. Inom ramen för finansiell rapportering betyder solvenskvot emellertid hur stor ett bolags vinst är i förhållande till de totala skulderna, efter skatter och nedskrivningar. Kvoten är således ett mått på företagets möjligheter att betala sina skulder. Kvoten anger storleken på ett företags inkomster efter skatt, med undantag av utgifter för materiella avskrivningar, i förhållande till de totala skuldåtagandena. Den tillhandahåller även en bedömning av hur troligt det är att bolaget fortsätter att samla sina skuldåtaganden. När omstruktureringsplanen använder ”solvenskvot” används i detta beslut i stället begreppet ”total kapitaltäckningskvot”, dvs. bankens totala kapital i förhållande till dess totala riskvägda tillgångar.

19

(20)  Växelkurs den 31 december 2012: 1 euro = 7,4610 danska kronor (ECB).

20

(21)  Rörelsekapital definieras som summan av insättningar, emitterade obligationer, efterställda skulder och aktiekapital.

21

(22)  Se fotnot 2.

22

(23)  År 2010 bjöds FIH-koncernen ut till försäljning av sin tidigare ägare, den isländska banken Kaupthing Bank hf, som började avvecklas under 2008.

23

(24)  Se skäl 20.

24

(25)  Se fotnot 4. Dessa åtgärder beskrivs närmare i skälen 27 till 33.

25

(26)  Avslutande memorandum mellan FIH och Finansiel Stabilitet av den 2 juli 2012.

26

(27)  Efter att det förvärvades av Finansiel Stabilitet fick det nya bolaget det nya namnet FS Property Finance A/S. Det bedrev dock fortfarande sin verksamhet på samma adress som FIH:s huvudkontor.

27

(28)  Finansiel Stabilitet är ett statligt organ som ansvarar för de olika åtgärder som innebär användning av statliga medel till förmån för finansinstitut i samband med finanskrisen.

28

(29)  Se beslut N 407/2010 av den 30 september 2010 (EUT C 312, 17.11.2010, s. 7), beslut SA.31938 (N 537/2010) av den 7 december 2010 (EUT C 117, 15.2.2011, s. 2), beslut SA.33001 (2011/N) – del A av den 28 juni 2011 (EUT C 237, 13.8.2011, s. 2), beslut SA.33001 (2011/N) – del B av den 1 augusti 2011 (EUT C 271, 14.9.2011, s. 4), beslut SA.33757 (2011/N) av den 9 december 2011 (EUT C 22, 27.1.2012, s. 5), beslut SA.34227(2012/N) av den 17 februari 2012 (EUT C 128, 3.5.2012, s. 1) samt beslut SA.33639 (2011/N) – Rescue Aid for Max Bank av den 7 oktober 2011 (EUT C 343, 23.11.2011, s. 13).

29

(30)  Syftet med ordningen är att bevara ett värde i banker i kris genom att avveckla dem under kontrollerade former i stället för att låta dem försättas i konkurs. Enligt den ursprungliga ordningen förlorar aktieägare och innehavare av efterställda obligationer alla sina tillgångar i banken i kris. Tillgångar och kvarvarande skulder överförs till Finansiel Stabilitet, som är statens avvecklingsbolag. De tillgångar som kan säljas säljs till investerare, och återstående tillgångar avvecklas. Intäkterna från försäljningen och avvecklingen används för att ersätta fordringsägare (innehavare av prioriterade obligationer och insättare).

30

(31)  Se skälen 1 och 4.

31

(32)  Bekräftat genom en skrivelse från finanstillsynsmyndigheten av den 18 april 2013, som gavs in till kommissionen via e-post den 29 april 2013.

32

(33)  Enligt avtalet skulle det nya bolaget betala den två-, tre- eller femåriga effektiva danska statsobligationsräntan plus 1,15 % beroende på vilken löptid som FIH valde. I praktiken blev det dock den femåriga räntan.

33

(34)  Köpeskillingen bestod av ett fast belopp på 2 miljarder danska kronor och ett rörligt belopp som berodde på det nya bolagets slutliga realisationsvärde, vilket beskrivs i skäl 33.

34

(35)  Bekräftat i en skrivelse från den danska tillsynsmyndigheten av den 18 april 2009 (se även fotnot 32).

35

(36)  Ett principavtal som fastställde många av detaljerna i aktieköpsavtalet och dess tilläggsavtal undertecknades den 1 mars 2012, och de slutliga avslutande dokumenten undertecknades den 1 juli 2012.

36

(37)  Meddelande från kommissionen – Tillämpning av reglerna om statligt stöd på åtgärder till förmån för finansinstitut med anledning av den globala finanskrisen (EUT C 270, 25.10.2008, s. 8).

37

(38)  Meddelande från kommissionen om behandlingen av värdeminskade tillgångar inom gemenskapens banksektor (EUT C 72, 26.3.2009, s. 1).

38

(39)  Med olika delscenarier.

39

(40)  Delscenario med lägre nedskrivningskostnader.

40

(41)  Beräknat på grundval av den andel eget kapital som motsvarar en primärkapitalrelation på 16 %, med tanke på bankens riskpositioner och utan förväntade vinst-/förlusteffekter.

41

(42)  Det är värt att notera att om man antar att 2013 års nettokostnader på 310,25 miljoner danska kronor skulle öka genom en betalning i enlighet med meddelandet om värdeminskade tillgångar jämte ränta och 61,7 miljoner danska kronor i återbetalade administrationsavgifter (se mer i skäl 124), skulle banken förmodligen göra ett negativt vinst- och förlustresultat under 2013 i båda scenarierna. Genom att vidta en likviditetsförvaltningsåtgärd i december 2013 hade FIH i hög grad kompenserat för denna effekt. Effekten skulle vara försumbar för 2016 eftersom siffrorna angavs som avkastning på eget kapital ”i ett normaliserat ekonomiskt läge”.

42

(43)  Delscenario med höga nedskrivningskostnader.

43

(44)  Den lagstadgade likviditetskvoten definieras som befintlig lagstadgad likviditet i procent av det lagstadgade likviditetskravet. En kvot på 100 % krävdes för att uppfylla det lagstadgade kravet, och en kvot på 214 % var således mer än dubbelt så hög som det lagstadgade kravet.

44

(45)  I det bästa tänkbara scenariot utgick man från en lägre genomsnittlig finansieringskostnad och större inkomster från marknads- och företagsfinansieringstjänster.

45

(46)  Se fotnot 41.

46

(47)  I det värsta tänkbara scenariot utgick man från betydande negativ utveckling på makroekonomisk nivå med både lägre kreditefterfrågan och historiskt höga nedskrivningskostnader (även om dessa förväntades sjunka under omstruktureringsperioden).

47

(48)  Med verkan från och med den 4 december 2013 överförde FIH 310,25 miljoner danska kronor till Finansiel Stabilitet (beloppet hade satts in den 30 september 2013). Dessutom överförde FIH ett belopp på 6 575 342 danska kronor. Se skäl 124.

48

(49)  Till exempel minskning av riskbeloppet från 50 miljoner danska kronor (6,71 miljoner euro) den 31 december 2011 till 35 miljoner danska kronor (4,7 miljoner euro) den 22 april 2013.

49

(50)  Anger räntedagsbasen som det faktiska antalet dagar under den senaste perioden (från den senaste betaldagen till nästa betaldag) delat med det faktiska antalet dagar mellan den 30 september ett år och den 30 september det påföljande året.

50

(51)  I den s.k. villkorslistan.

51

(52)  SANI-anmälan 6783 av den 2 mars 2012, FIH:s skrivelse till kommissionen – slutlig, avsnitt 3.

52

(53)  Kommissionens meddelande av den 23 juli 2009 om återställandet av lönsamheten och bedömningen av omstruktureringsåtgärder inom finanssektorn under den rådande krisen enligt reglerna om statligt stöd (EUT C 195, 19.8.2009, s. 9).

53

(54)  Överföringen av tillgångar från FIH till Finansiel Stabilitet, som Danmark överlämnade till kommissionen den 20 mars 2012.

54

(55)  E-post: från Danmark till kommissionen av den 29 mars 2012.

55

(56)  Svar på frågeformulär av den 4 april 2012 om Finansiel Stabilitet inköp av aktier från FIH Holding, som Danmark gav in till kommissionen den 23 april 2012.

56

(57)  Uttalande – FIH Erhvervsbank, odaterat, ingivet till kommissionen den 16 maj 2012.

57

(58)  Se fotnot 55 och skäl 70.

58

(59)  Med ”principen om en privat investerare i en marknadsekonomi” avses i detta beslut samma sak som principen om en privataktör i en marknadsekonomi. Begreppet ”principen om en privat aktör i en marknadsekonomi” infördes för att täcka in situationen för både investerare och andra marknadsaktörer som långivare, fordringsägare etc.

59

(60)  Skrivelse av den 11 september 2012, avsnitten 2, 3 och 4.

60

(61)  Skrivelse av den 11 september 2012, s. 5.

61

(62)  Se fotnot 37.

62

(63)  Skrivelse av den 11 september 2012, avsnitt 2, s. 5.

63

(64)  Skrivelse av den 11 september 2012, s. 6–7.

64

(65)  Finansiel Stabilitets verksamhet regleras av lagen om finansiell stabilitet och lagen om finansiell verksamhet samt tillhörande föreskrifter. Dessutom omfattas Finansiel Stabilitet av särskilda bestämmelser beträffande statligt ägda bolag. I kommissionens beslut NN 51/2008 av den 10 oktober 2008 (Garantiordning för banker i Danmark) (EUT C 273, 28.10.2008, s. 2) konstaterades att de andra åtgärder som Finansiel Stabilitet tidigare har tillhandahållit kunde tillskrivas den danska staten.

65

(66)  Den förväntade avkastningen från åtgärderna beräknas på grundval av framtida kassaflöden, som diskonteras för att få fram det aktuella nettovärdet (se skälen 94 och 95).

66

(67)  Skrivelse av den 16 maj 2012 från finanstillsynsmyndigheten till FIH Erhvervsbank A/S, som lämnats in till kommissionen.

67

(68)  På finansmarknaderna är detta fenomen känt som ”korrelationsrisk”. Efter ett expertutlåtande beräknade kommissionen den genomsnittliga kumulativa förväntade förlusten till 16 %. Denna fördelades emellertid linjärt över den negativa avkastningen, så att en förväntad förlust på 91 % tillämpades i det extrema fallet att tillgångsportföljen skulle bli devalverad till endast 5,1 miljarder danska kronor, och ingen förväntad förlust tillämpades om tillgångarna skulle ge positiv avkastning.

68

(69)  Till stöd för denna uppfattning noterar kommissionen att i ett krisläge kan ersättningsnivåerna på rekapitaliseringsmarknaden med lätthet överstiga 15 % (J.P. Morgan, European Credit Research, den 27 oktober 2008 och uppgifter från Merrill Lynch om primärkapitalskulder i euro hos finansinstitut med hög kreditvärdighet). FIH lyckades endast få en rekapitalisering från den danska regeringen 2009, och var tvungen att betala en kupong på 11,45 % för denna. I början av mars 2012, när aktieköpsavtalet undertecknades, noterades FIH:s prioriterade skulder utan säkerhet, som t.ex. ISIN XS0259416757 som hade en årlig kupong på 4,91 % och som förföll till betalning 2021, på marknaden till 67 % av sitt nominella värde, vilket innebar en avkastning på mer än 10,50 %. Det är därför logiskt att anta att en investerare i en marknadsekonomi skulle kräva en mycket högre avkastning på eget kapital, som inte har en lika prioriterad kreditposition.

69

(70)  Att normalt marknadsbeteende inte har iakttagits fastställs utan att ens ta hänsyn till andra aspekter som ingår i slutregleringsavtalet, såsom den kostnad som det nya bolaget betalar för sin inledande finansiering och det förlusttäckande lånet, samt den administrationsavgift som betalas till FIH för förvaltningen av tillgångar och risksäkring, som räknas in i det totala stödbeloppet i skälen 106 till 109.

70

(71)  Sammanfattades i två skrivelser som Danmark överlämnade den 24 juni 2013 och i ytterligare förklarande skrivelser av den 29 augusti och den 11 september 2013.

71

(72)  Se skälen 69 och 70.

72

(73)  I den sammanfattning på en sida som överlämnades (Brev vedr FIH nedskrivning) nämndes att en utvärderingsgrupp som arbetar för Finansiel Stabilitets räkning – som följaktligen inte är oberoende – konstaterade att det enligt internationella redovisningsstandarder skulle krävas en nedskrivning på 3,2 miljarder danska kronor. Riskjusteringen på 1,3 miljarder danska kronor motiverades dessutom av ett värderingsavdrag på 10 % vid värderingen av säkerheten, som i sig inte förklarades. Att utvärderingsgruppen inte är oberoende bekräftades i Danmarks skrivelse av den 11 mars 2013, som innehöll en närmare redogörelse av Finansiel Stabilitets värdering.

73

(74)  En normal kapitalinvestering innebär att man har rätt till 100 % av avkastningen på eget kapital. Kommissionen anser att minskningen av avkastningen av eget kapital till 25 % inte räcker för att FIH Holding ska kunna garantera att bolaget kan täcka förluster av eget kapital, på grund av FIH:s och FIH Holdings svaga kreditställning. Dessutom vill kommissionen vara försiktig när den värderar det bidrag som innehavet ger vid ett positivt eget kapital, eftersom majoriteten av de underliggande tillgångarna i det nya bolaget är hypotekslån, vars avkastning begränsas till ränta och premie. Detta innebär att ett värde i likvidation av det nya bolagets tillgångar som överstiger 25 miljarder danska kronor, vilket beskrivs i modellen i skäl 94, inte bara är mindre sannolikt utan kanske helt kan uteslutas. Att justera upp deltagandeprocenten (exempelvis till 50 %) skulle därför underskatta det statliga stödbeloppet i den modell som används.

74

(75)  Se skäl 1.

75

(76)  I Danmarks skrivelse av den 2 april 2013 framhölls, med juni 2012 som referensdatum, att omkring 25 % av tillgångarna hade fallerat och att ytterligare 25 % hade ett ”lågt” värde. I expertrapporten (Advisory Services Related to Case FIH – 20 December 2012) gavs en närmare förklaring av detta uttalande, och dessutom angavs att endast 6,3 % av portföljen hade ett FIH-kreditbetyg på 7 eller högre, vilket motsvarar ”hög kreditvärdighet”. Eftersom mer än 90 % av portföljen inte var kreditvärdig och 25 % faktiskt hade fallerat anser kommissionen att en kapitalinvestering i en sådan portfölj är förbunden med stora risker och kräver en hög ersättning.

76

(77)  Angivet i Danmarks skrivelse av den 11 mars 2013 och upprepas i bilaga 1 till Danmarks skrivelse av den 24 juni 2013.

77

(78)  Närmare bestämt punkterna 62 och 63 i nämnda dom.

78

(79)  De åtgärder som ingår i aktieköpsavtalet av den 1 mars 2012 och det efterföljande slutregleringsavtalet av den 2 juli 2012.

79

(80)  Se skäl 100.

80

(81)  Se skäl 100.

81

(82)  Final Report – Advisory Services Related to Case FIH – Phase II – Case SA.34445 Denmark, 19 september 2013.

82

(83)  Kommissionen godtog att trots att finanstillsynsmyndigheten uppgav att kapitallättnaden till FIH Erhvervsbank A/S uppgick till 847 miljoner danska kronor (vilket motsvarar 10,5 miljarder danska kronor i riskvägda tillgångar), hade den obegränsade förlustgaranti som FIH ställt ut kraftigt minskat den totala effekten på koncernens riskvägningskapacitet vid utlåning. För att dämpa kommissionens oro lade Danmark till ett åtagande om att höja FIH:s ersättning till Finansiel Stabilitet om finanstillsynsmyndigheten skulle ändra sin hållning i fråga om kapitalkrav på holdingbolagsnivå, så att FIH:s utlåningskapacitet inte längre skulle begränsas av FIH Holdings kapitalställning.

83

(84)  Se de svar som ingavs den 8 februari 2019 av FIH Holding och FIH till tribunalen i mål T-384/14 RENV, sidorna 9 och 10.

84

(85)  Kommissionen noterar att detta ersättningstak fastställdes i tribunalens dom av den 19 september 2019.

85

(86)  Kommissionens analys bekräftades av en expertrapport som tog hänsyn till alla aspekter som Danmark hade tagit upp i sin korrespondens fram till, och inklusive, sammanfattningen den 24 juni 2013, samt klargörandena av den 29 augusti 2013.

86

(87)  Se skäl 122. Detta var en del av det belopp på 310,25 miljoner danska kronor som betalades in till en deposition den 30 september 2013 och därefter frisläpptes till Finansiel Stabilitet den 4 december 2013 (se skäl 51).

87

(88)  Detta var en del av det belopp på 310,25 miljoner danska kronor som anges i fotnot 88 och även det belopp på 6 575 342 danska kronor som anges i fotnot 48. Observera att de belopp som faktiskt betalades den 4 december 2013 var högre än vad som krävdes enligt Danmarks åtaganden i bilagan till detta beslut, eftersom de baserades på ett belopp av kapitallättnadseffekten som ansågs vara felaktigt enligt tribunalens dom av den 19 september 2019.

88

(89)  Under åtgärdernas löptid beräknas 143,2 miljoner danska kronor ha tagits ut i för höga administrationsavgifter. Danmark lindrade detta genom att betala tillbaka 61,7 miljoner danska kronor till det nya bolaget i form av de för höga avgifter som togs ut fram till antagandet av 2014 års beslut och genom att minska den framtida administrationsavgiften till 0,05 % av det utestående fiktiva beloppet, vilket följer marknadspraxis.

89

(90)  Se skäl 51.

90

(91)  Observera att eftersom den ersättning som betalades ut den 4 december 2013 beräknades på grundval av ett felaktigt (och högre) belopp för kapitallättnadseffekten, kunde alla betalningar som överstiger vad som krävs enligt Danmarks åtaganden knutna till detta beslut återbetalas till FIH.

91

(92)  Se skäl 51.

92

(93)  Meddelande från kommissionen om tillämpning, från och med den 1 januari 2012, av reglerna om statligt stöd på stödåtgärder till förmån för banker i samband med finanskrisen (EUT C 356, 6.12.2011, s. 7).

93

(94)  Se skäl 45.

94

(95)  Så kan bli fallet om tillgångarnas värde skulle minska ännu mer. I så fall skulle det nya bolaget kunna få ett negativt eget kapital och i enlighet med normala handelsrättsliga regler i så fall vara skyldigt att lämna in en konkursansökan. Detta förhindras av rekapitaliseringsklausulen som innebär att det nya bolaget vid behov skulle få ett årligt kapitaltillskott från Finansiel Stabilitet, vilket Finansiel Stabilitet bara skulle få tillbaka från FIH Holding vid slutregleringen av transaktionen (som skulle ske någon gång under perioden 31 december 2016–31 december 2019).

95

(96)  Se skäl 41.

96

(97)  Kapitaltäckningskvoten skulle vara 19,6 % efter engångsbetalningen på 310,25 miljoner danska kronor.

97

(98)  Överkapitaliseringen berodde uteslutande på att FIH var tvungen att behålla sina vinster under omstruktureringsperioden och således inte fick betala någon utdelning under hela denna period för att på så sätt behålla en hög kapitalbuffert. Det var en försiktighetsåtgärd för att garantera en korrekt och fullständig ersättning av åtgärderna beträffande värdeminskade tillgångar eftersom FIH och FIH Holding hade garanterat slutbetalningen till staten.

98

(99)  Se skälen 13 och 64.

99

(100)  Se avsnitt 2.1 i undsättnings- och inledningsbeslutet.

100

(101)  Se avsnitt 2.2 i undsättnings- och inledningsbeslutet.

101

(102)  Se skäl 124.

102

(103)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU av den 15 maj 2014 om inrättande av en ram för återhämtning och resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av rådets direktiv 82/891/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/24/EG, 2002/47/EG, 2004/25/EG, 2005/56/EG, 2007/36/EG, 2011/35/EU, 2012/30/EU och 2013/36/EU samt Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1093/2010 och (EU) nr 648/2012 (EUT L 173, 12.6.2014, s. 190).

103

(104)  Se bland annat domstolens dom av den 12 november 1992 i de förenade målen C-134/91 och C-135/91, Kerafina-Keramische/Grekland, EU:C:1992:434, punkt 20, och förstainstansrättens domar av den 27 september 2000 i mål T-184/97, BP Chemicals Ltd/Europeiska kommissionen, EU:T:2000:217, punkt 55, och av den 12 februari 2008 i mål T-289/03, BUPA m.fl./kommissionen, EU:T:2005:78, punkterna 313 och 314.

104

,

(105)  Domstolens dom av den 22 mars 1977 i mål 74/76, Ianelli/Meroni,EU:C:1977:51, punkt 14.

105

,

(106)  Artikel 130.1 i direktiv 2014/59/EU.

106

---

BILAGA

VILLKORSLISTA (ÄRENDE SA.34445) Danmark – FIH:s omstruktureringsplan

1.   BAKGRUND

Konungariket Danmark åtar sig att se till att den omstruktureringsplan för FIH som lades fram den 24 juni 2013 genomförs på ett korrekt och fullständigt sätt. I detta dokument (villkorslistan) anges de villkor (åtagandena) för omstruktureringen av FIH Erhvervsbank A/S inklusive dotterbolag (FIH) som Konungariket Danmark har åtagit sig att genomföra.

2.   DEFINITIONER

Såvida inte annat krävs av sammanhanget ska singular i detta dokument omfatta plural (och vice versa) och nedanstående termer ha följande betydelser:

| Term | Betydelse |
| --- | --- |
| Åtaganden: | De åtaganden i samband med omstruktureringen av FIH som anges i denna villkorslista. |
| Beslut: | Europeiska kommissionens beslut om omstrukturering av FIH inom ramen för vilket dessa åtagandet har gjorts och till vilket denna villkorslista har bifogats. |
| Omstruktureringsperiod: | Den tidsperiod som anges i punkt 3.2. |
| Omstruktureringsplan: | Den plan som FIH överlämnade till Europeiska kommissionen, via Konungariket Danmark, den 24 juni 2013, i dess ändrade och uppdaterade lydelse via skriftlig kommunikation. |
| FIH eller FIH-koncernen | FIH Erhvervsbank A/S inklusive dotterbolag |
| FIH Holding | FIH Holding A/S |
| FIH Holding-koncernen | FIH Holding A/S inklusive direkta och indirekta dotterbolag. |
| FS Property Finance A/S | Det helägda dotterbolaget till Finansiel Stabilitet A/S, i beslutet även kallat det nya bolaget. |
| Förvärvsfinansiering | Den separata och särskilt avsatta affärsenhet vars anställda enbart inriktade sig på finansieringslösningar i samband med fusioner och förvärv, och som specifikt marknadsfördes mot befintliga och potentiella kunder. |

Term

Betydelse

Åtaganden:

De åtaganden i samband med omstruktureringen av FIH som anges i denna villkorslista.

Beslut:

Europeiska kommissionens beslut om omstrukturering av FIH inom ramen för vilket dessa åtagandet har gjorts och till vilket denna villkorslista har bifogats.

Omstruktureringsperiod:

Den tidsperiod som anges i punkt 3.2.

Omstruktureringsplan:

Den plan som FIH överlämnade till Europeiska kommissionen, via Konungariket Danmark, den 24 juni 2013, i dess ändrade och uppdaterade lydelse via skriftlig kommunikation.

FIH eller FIH-koncernen

FIH Erhvervsbank A/S inklusive dotterbolag

FIH Holding

FIH Holding A/S

FIH Holding-koncernen

FIH Holding A/S inklusive direkta och indirekta dotterbolag.

FS Property Finance A/S

Det helägda dotterbolaget till Finansiel Stabilitet A/S, i beslutet även kallat det nya bolaget.

Förvärvsfinansiering

Den separata och särskilt avsatta affärsenhet vars anställda enbart inriktade sig på finansieringslösningar i samband med fusioner och förvärv, och som specifikt marknadsfördes mot befintliga och potentiella kunder.

3.   ALLMÄNT

| 3.1 | Konungariket Danmark åtar sig att se till att åtagandena iakttas fullt ut under genomförandet av omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Omstruktureringsperioden upphör den 31 december 2016. Om inte annat anges gäller åtagandena under omstruktureringsperioden. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Alla åtaganden har antingen genomförts eller är inte längre relevanta, om inte annat anges. Konungariket Danmark åtar sig att inte upphäva de genomförda åtagandena. |
| --- | --- |

3.3

4.   STRUKTURÅTGÄRDER

4.1   Förvärvsfinansiering

FIH kommer upphöra med all affärsverksamhet inom affärsområdet förvärvsfinansiering senast den 30 juni 2014. Den befintliga portföljen kommer att avvecklas senast den 30 juni 2014.

4.2   Avveckling av affärsområdet fastighetsfinansiering

FIH har dragit sig ur affärsområdet fastighetsfinansiering (1)
  1 och upphörde med det affärsområdet den 31 december 2013. Detta innebär framför allt att det inte kommer att ske någon ny utlåning (kapital) för att finansiera investeringar i förvaltningsfastigheter i Danmark, Sverige, Tyskland eller något annat land (2)
  2.

4.3   Avyttring av verksamheten inom affärsområdet private equity

FIH kommer att avyttra sina investeringar i riskkapitalfonder och andra investeringar i eget kapital i den utsträckning detta är tillåtet enligt lag så snart som möjligt och i alla händelser senast den 31 december 2016. Om det inte är möjligt att avyttra investeringarna senast det datumet kommer investeringarna att avvecklas, vilket innebär att investeringarna inte längre kommer att finansieras eller förnyas (3)
  3. Från och med dagen för kommissionens beslut kommer dessutom inga nya riskkapitalinvesteringar eller andra investeringar att göras (med förbehåll för de undantag som anges i fotnot 3).

4.4   Hypoteksbank

FIH:s företagsstruktur kommer senast vid utgången av 2014 inte längre att innehålla något hypoteksinstitut, och FIH ska därefter inte bedriva hypoteksbanksverksamhet.

5.   BETEENDEMÄSSIGA ÅTGÄRDER OCH FÖRETAGSSTYRNING

| 5.1 | Förbud mot förvärv: FIH ska inte förvärva några andelar i något företag. Detta gäller både företag som är juridiska personer och samlingar av tillgångar som bildar en affärsverksamhet.

  Verksamhet som inte berörs av förbudet mot förvärv: Detta förbud gäller inte förvärv som i undantagsfall måste göras för att upprätthålla finansiell stabilitet eller för att säkra effektiv konkurrens, förutsatt att förvärvet förhandsgodkänts av kommissionen. Det gäller varken förvärv som görs inom ramen för den vanliga bankverksamheten i samband med förvaltningen av befintliga fordringar mot företag i svårigheter eller för avyttring och omstrukturering inom FIH Holding-koncernen.

  Undantag som inte kräver kommissionens förhandsgodkännande: FIH får förvärva andelar i företag om den köpeskilling som FIH betalar för förvärvet är mindre än 0,01 % av FIH:s balansomslutning vid tidpunkten för kommissionens beslut och de kumulativa köpeskillingarna som FIH betalar för samtliga sådana förvärv under hela omstruktureringsperioden understiger 0,025 % av FIH:s balansomslutning vid tidpunkten för kommissionens beslut. |
| --- | --- |

5.1

Verksamhet som inte berörs av förbudet mot förvärv: Detta förbud gäller inte förvärv som i undantagsfall måste göras för att upprätthålla finansiell stabilitet eller för att säkra effektiv konkurrens, förutsatt att förvärvet förhandsgodkänts av kommissionen. Det gäller varken förvärv som görs inom ramen för den vanliga bankverksamheten i samband med förvaltningen av befintliga fordringar mot företag i svårigheter eller för avyttring och omstrukturering inom FIH Holding-koncernen.

Undantag som inte kräver kommissionens förhandsgodkännande: FIH får förvärva andelar i företag om den köpeskilling som FIH betalar för förvärvet är mindre än 0,01 % av FIH:s balansomslutning vid tidpunkten för kommissionens beslut och de kumulativa köpeskillingarna som FIH betalar för samtliga sådana förvärv under hela omstruktureringsperioden understiger 0,025 % av FIH:s balansomslutning vid tidpunkten för kommissionens beslut.

| 5.2 | Förbud mot aggressiva marknadsföringsmetoder: FIH ska under hela omstruktureringsplanens löptid undvika att använda sig av aggressiva affärsmetoder. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Inlåning: FIH kommer inte att erbjuda förmånligare priser på inlåningsprodukter (framför allt, men inte enbart, för privatkunders inlåning i FIH Direct Bank) än de två konkurrenter som har bäst pris på en viss marknad.
  Denna begränsning gäller inte om FIH:s andel av den totala inlåningsmarknaden understiger 5 % (4)
  4. |
| --- | --- |

5.3

Denna begränsning gäller inte om FIH:s andel av den totala inlåningsmarknaden understiger 5 % (4)
  4.

| 5.4 | Reklam: FIH får inte använda beviljandet av stödåtgärder eller eventuella förmåner till följd av dessa i reklamsyfte. De totala årliga reklamkostnaderna ska dessutom understiga 1 miljon euro. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Förbud mot kupongbetalningar: FIH kommer under omstruktureringsperioden att avstå från betalningar på kapitalinstrument, såvida betalningarna inte härrör från en lagstadgad skyldighet, och inte lösa in eller köpa tillbaka dessa instrument utan förhandsgodkännande från kommissionen. Kuponger på kapitalinstrument som innehas av staten får betalas, om inte sådana betalningar skulle ge upphov till kupongbetalningar till andra investerare som inte skulle vara obligatoriska i annat fall. Åtagandet att inte betala kuponger under omstruktureringsperioden gäller inte nyemitterade instrument (dvs. instrument som emitterats efter kommissionens slutliga godkännande av omstruktureringsplanen), förutsatt att betalning av kuponger på sådana nyemitterade instrument inte skapar en lagstadgad skyldighet att betala kuponger på de värdepapper som FIH innehar när kommissionen antar omstruktureringsbeslutet. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Förbud mot betalning av utdelningar: Alla utdelningar som betalas till FIH Holding kommer att behållas till slutregleringen av aktieköpsavtalet respektive till dess att omstruktureringsperioden har löpt ut, beroende på vad som tar längst tid. FIH Holding ska således inte dela ut medel till sina aktieägare i form av utdelningar, eller på annat sätt, förrän aktieköpsavtalet har slutreglerats. För att behålla överskottet i FIH Holding-koncernen ska FIH inte betala utdelningar till andra enheter än FIH Holding. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Begränsning av FIH Holdings ägande: FIH Holding får inte pantsätta sitt aktieinnehav i FIH. Berörda parters transaktioner ska ske på marknadsmässiga villkor. Inget beslut får fattas som påverkar FIH Holdings kreditvärdighet eller likviditet och äventyrar dess förmåga att vid behov betala en negativ rörlig köpeskilling.
  FIH Holding får endast bedriva verksamhet som holdingbolag till FIH, och eventuella aktieägarlån ska inte återbetalas. |
| --- | --- |

5.7

FIH Holding får endast bedriva verksamhet som holdingbolag till FIH, och eventuella aktieägarlån ska inte återbetalas.

| 5.8 | Återköp av hybridkapitalinstrument eller andra kapitalinstrument
  Vad gäller återköp av de hybridkapitalinstrument eller andra kapitalinstrument som FIH innehade den 2 mars 2012 ska FIH att respektera de bestämmelser om primär- och sekundärkapitaltransaktioner som anges i MEMO/09/441 av den 8 oktober 2008
   (5). I vilket fall som helst ska FIH rådfråga kommissionen innan den underrättar marknaden om primär- och sekundärkapitaltransaktioner. |
| --- | --- |

5.8

Vad gäller återköp av de hybridkapitalinstrument eller andra kapitalinstrument som FIH innehade den 2 mars 2012 ska FIH att respektera de bestämmelser om primär- och sekundärkapitaltransaktioner som anges i MEMO/09/441 av den 8 oktober 2008
   (5). I vilket fall som helst ska FIH rådfråga kommissionen innan den underrättar marknaden om primär- och sekundärkapitaltransaktioner.

6.   KAPITALLÄTTNAD

FIH kommer att ersätta åtgärderna i överensstämmelse med internrevisionsfunktionen. Utöver en engångsbetalning på 295,25 miljoner danska kronor +27,5 miljoner danska kronor × N/365, där N står för antalet dagar mellan den 30 september 2013 och slutlikviddagen, vilken enligt de danska myndigheterna redan har inträffat, med avräkningsdag den 4 december 2013, kommer FIH att vidta följande åtgärder:

| — | Varje år, från 2014 till 2020 eller det år som följer på slutregleringen av aktieköpsavtalet, beroende på vad som inträffar först, ska FIH betala en avgift på 2,1 miljoner danska kronor per år med avräkningsdag den 30 september (eller, om den 30 september det aktuella året inte är en bankdag, påföljande bankdag). Den slutliga avgiften ska betalas vid slutregleringen av aktieköpsavtalet och minskas tidsproportionellt (365/365) för perioden mellan den näst sista inbetalningen (den 30 september) och slutregleringen av aktieköpsavtalet samt för den första perioden, 4 december 2013–30 september 2014. |
| --- | --- |

—

Varje år, från 2014 till 2020 eller det år som följer på slutregleringen av aktieköpsavtalet, beroende på vad som inträffar först, ska FIH betala en avgift på 2,1 miljoner danska kronor per år med avräkningsdag den 30 september (eller, om den 30 september det aktuella året inte är en bankdag, påföljande bankdag). Den slutliga avgiften ska betalas vid slutregleringen av aktieköpsavtalet och minskas tidsproportionellt (365/365) för perioden mellan den näst sista inbetalningen (den 30 september) och slutregleringen av aktieköpsavtalet samt för den första perioden, 4 december 2013–30 september 2014.

| — | FIH ska minska de förvaltningsavgifter för administration och risksäkring som tas ut av FS Property Finance A/S till 0,05 % per år av den utestående låneportföljen, med retroaktiv verkan från den 1 januari 2013. |
| --- | --- |

—

FIH ska minska de förvaltningsavgifter för administration och risksäkring som tas ut av FS Property Finance A/S till 0,05 % per år av den utestående låneportföljen, med retroaktiv verkan från den 1 januari 2013.

| — | FIH ska betala en årlig avgift på 47,2 miljoner danska kronor till Finansiel Stabilitet om finanstillsynsmyndigheten ändrar sin hållning i fråga om kapitalkrav på holdingbolagsnivå, så att FIH:s utlåningskapacitet inte längre begränsas av FIH Holdings kapitalställning. Liknande avräkningsdagar och tidsbegränsningar som i första strecksatsen gäller (6). |
| --- | --- |

—

FIH ska betala en årlig avgift på 47,2 miljoner danska kronor till Finansiel Stabilitet om finanstillsynsmyndigheten ändrar sin hållning i fråga om kapitalkrav på holdingbolagsnivå, så att FIH:s utlåningskapacitet inte längre begränsas av FIH Holdings kapitalställning. Liknande avräkningsdagar och tidsbegränsningar som i första strecksatsen gäller (6).

7.   RAPPORTERING

| 7.1 | Konungariket Danmark ska se till att det sker en kontinuerlig övervakning av att omstruktureringsplanen genomförs på fullständigt och korrekt sätt och att samtliga åtaganden i denna villkorslista genomförs. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Konungariket Danmark kommer under hela omstruktureringsperiodens löptid att två gånger om året rapportera till kommissionen om utvecklingen av omstruktureringsplanen och ovanstående åtaganden. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Senast tre månader efter slutregleringen av transaktionen kommer Konungariket Danmark att lägga fram en rapport från en extern auktoriserad revisor om huruvida slutregleringen genomförts på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

7.3

---

(1)  Definieras som lån för att finansiera butiker, kontor, flerfamiljshus, lagerlokaler, utställningslokaler, fabriker eller liknande lokaler om dessa beviljas till ett företag som inte driver sin huvudsakliga affärsverksamhet i lokalerna eller till ett företag som specialiserar sig på att utveckla fastigheter.

(2)  Gäller inte i följande fall: a) om FIH Holding/FIH/andra nuvarande eller framtida enheter inom FIH Holding-koncernen köper tillbaka FSPF A/S (alternativt FSPF A/S låneportfölj, eller delar av denna), b) om FIH enligt avtal/lag är skyldig att tillhandahålla ett sådant lån, eller om ett lån görs i samband med en omstrukturerings-/refinansierings-/rekapitaliserings-/saneringslösning för gäldenärer i FIH eller FSPF, eller c) vid rådgivningstjänster som inte rör utlåning.

(3)  Gäller inte för normal bankverksamhet (t.ex. om FIH förvärvar ett aktieinnehav till följd av att gäldenärer har gjort en omstrukturering eller liknande) eller om FIH enligt lag är skyldig att göra en sådan investering.

(4)  Uppgifterna om FIH:s andel av marknaden kommer från den danska centralbankens statistik om monetära finansinstitut (MFI) (www.statistikbanken.dk/DNMIN). Uppgifterna grundas på personer i Danmark och deras totala inlåning i den danska MFI-sektorn i förhållande till deras inlåning i FIH.

(5)  http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-09-441_en.htm

(6)  Det är värt att påpeka att i) FIH redan har gjort en engångsbetalning på 350,97 miljoner danska kronor och ii) betalat 61,7 miljoner danska kronor till FS Property Finance A/S som delåterbetalning av de avgifter som mottagits enligt administrationsavtalet för 2012, vilket enligt de danska myndigheterna redan har inträffat, med avräkningsdag den 18 december 2013. Finansiel Stabilitet kommer att återbetala den del av betalningen utan ränta som överstiger den minimibetalning som beskrivs i avsnitt 6 i dessa åtaganden.

---

| 11.8.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 261/42 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 261/42

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2020/1184

av den 17 juli 2020

om de nationella bestämmelser om kadmiumhalt i fosforgödselmedel som Ungern anmält i enlighet med artikel 114.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

[delgivet med nr C(2020) 4862]

(Endast den ungerska texten är giltig)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 114.6, och

av följande skäl:

1.   BAKGRUND OCH FÖRFARANDE

BAKGRUND OCH FÖRFARANDE

| (1) | Den 19 juli 2019 underrättade Ungern på grundval av artikel 114.4 i fördraget om Europeiska kommissionens funktionssätt (EUF-fördraget) kommissionen om sitt önskemål att behålla en nationell undantagsbestämmelse om kadmiumhalt i fosforgödselmedel genom undantag från Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1009 (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 19 juli 2019 underrättade Ungern på grundval av artikel 114.4 i fördraget om Europeiska kommissionens funktionssätt (EUF-fördraget) kommissionen om sitt önskemål att behålla en nationell undantagsbestämmelse om kadmiumhalt i fosforgödselmedel genom undantag från Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1009 (1).

1

1.1   Unionslagstiftning

Unionslagstiftning

1.1.1   Artikel 114.4 och 114.6 i EUF-fördraget

Artikel 114.4 och 114.6 i EUF-fördraget

| (2) | I artikel 114.4 och 114.6 i EUF-fördraget föreskrivs följande:

  ”4.   Om en medlemsstat, efter det att Europaparlamentet och rådet, rådet eller kommissionen har beslutat om en harmoniseringsåtgärd, anser det nödvändigt att behålla nationella bestämmelser som grundar sig på väsentliga behov enligt artikel 36 eller som avser miljö- eller arbetsmiljöskydd, ska den till kommissionen anmäla dessa bestämmelser samt skälen för att behålla dem.
  [...]


  6.   Kommissionen ska inom sex månader efter en sådan anmälan som avses i punkterna 4 [...] godkänna eller förkasta de ifrågavarande nationella bestämmelserna sedan den konstaterat huruvida dessa utgör ett medel för godtycklig diskriminering eller innebär förtäckta handelshinder mellan medlemsstaterna samt huruvida de kommer att utgöra ett hinder för den inre marknadens funktion.
  Om kommissionen inte fattar beslut inom denna period ska de nationella bestämmelser som avses i punkterna 4 [...] anses godkända.
  Om det är berättigat på grund av frågans komplexitet och om det inte finns någon fara för människors hälsa, får kommissionen meddela den berörda medlemsstaten att den period som avses i denna punkt kan förlängas med ytterligare högst sex månader.” |
| --- | --- |

(2)

I artikel 114.4 och 114.6 i EUF-fördraget föreskrivs följande:

”4.   Om en medlemsstat, efter det att Europaparlamentet och rådet, rådet eller kommissionen har beslutat om en harmoniseringsåtgärd, anser det nödvändigt att behålla nationella bestämmelser som grundar sig på väsentliga behov enligt artikel 36 eller som avser miljö- eller arbetsmiljöskydd, ska den till kommissionen anmäla dessa bestämmelser samt skälen för att behålla dem.

[...]

6.   Kommissionen ska inom sex månader efter en sådan anmälan som avses i punkterna 4 [...] godkänna eller förkasta de ifrågavarande nationella bestämmelserna sedan den konstaterat huruvida dessa utgör ett medel för godtycklig diskriminering eller innebär förtäckta handelshinder mellan medlemsstaterna samt huruvida de kommer att utgöra ett hinder för den inre marknadens funktion.

Om kommissionen inte fattar beslut inom denna period ska de nationella bestämmelser som avses i punkterna 4 [...] anses godkända.

Om det är berättigat på grund av frågans komplexitet och om det inte finns någon fara för människors hälsa, får kommissionen meddela den berörda medlemsstaten att den period som avses i denna punkt kan förlängas med ytterligare högst sex månader.”

1.2   Harmoniseringsregler på området gödselmedel

Harmoniseringsregler på området gödselmedel

1.2.1   Förordning (EG) nr 2003/2003

Förordning (EG) nr 2003/2003

| (3) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2003/2003 (2) är tillämplig på produkter som släpps ut på marknaden som gödselmedel med beteckningen ”EG-gödselmedel”. Ett gödselmedel som tillhör någon av de typer av gödselmedel som förtecknas i bilaga I till förordning (EG) nr 2003/2003 och uppfyller de villkor som fastställs i den förordningen får betecknas ”EG-gödselmedel” och cirkulera fritt på den inre marknaden. |
| --- | --- |

(3)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2003/2003 (2) är tillämplig på produkter som släpps ut på marknaden som gödselmedel med beteckningen ”EG-gödselmedel”. Ett gödselmedel som tillhör någon av de typer av gödselmedel som förtecknas i bilaga I till förordning (EG) nr 2003/2003 och uppfyller de villkor som fastställs i den förordningen får betecknas ”EG-gödselmedel” och cirkulera fritt på den inre marknaden.

2

| (4) | Bilaga I till förordning (EG) nr 2003/2003 innehåller en uttömmande förteckning över de typer av gödselmedel som omfattas av harmoniseringsreglerna. Det finns särskilda krav för varje typ av gödselmedel, exempelvis näringsinnehåll, näringsämnenas löslighet och bearbetningsmetoder. |
| --- | --- |

(4)

Bilaga I till förordning (EG) nr 2003/2003 innehåller en uttömmande förteckning över de typer av gödselmedel som omfattas av harmoniseringsreglerna. Det finns särskilda krav för varje typ av gödselmedel, exempelvis näringsinnehåll, näringsämnenas löslighet och bearbetningsmetoder.

| (5) | Förordning (EG) nr 2003/2003 gäller främst oorganiskt material. Några av de typer av gödselmedel som omfattas har en fosforhalt på minst 5 viktprocent, uttryckt som fosforpentoxid (P2O5). |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EG) nr 2003/2003 gäller främst oorganiskt material. Några av de typer av gödselmedel som omfattas har en fosforhalt på minst 5 viktprocent, uttryckt som fosforpentoxid (P2O5).

2

5

| (6) | I artikel 5 förordning (EG) nr 2003/2003 fastställs principen om fri rörlighet för EG-gödselmedel på den inre marknaden och det anges att medlemsstaterna av skäl som rör sammansättning, identifiering, märkning eller förpackning, eller med stöd av andra bestämmelser i denna förordning, inte får förbjuda, begränsa eller hindra utsläppande på marknaden av gödselmedel som är märkta med beteckningen ”EG-gödselmedel” och som uppfyller bestämmelserna i denna förordning. |
| --- | --- |

(6)

I artikel 5 förordning (EG) nr 2003/2003 fastställs principen om fri rörlighet för EG-gödselmedel på den inre marknaden och det anges att medlemsstaterna av skäl som rör sammansättning, identifiering, märkning eller förpackning, eller med stöd av andra bestämmelser i denna förordning, inte får förbjuda, begränsa eller hindra utsläppande på marknaden av gödselmedel som är märkta med beteckningen ”EG-gödselmedel” och som uppfyller bestämmelserna i denna förordning.

| (7) | I förordningen fastställs inga gränsvärden för förorenande ämnen i EG-gödselmedel Med ett fåtal undantag enligt kommissionens beslut enligt de respektive bestämmelserna i EUF-fördraget (3) får EG-gödselmedel med en fosforhalt på minst 5 viktprocent, uttryckt som fosforpentoxid (P2O5) cirkulera fritt på den inre marknaden oavsett kadmiumhalt. |
| --- | --- |

(7)

I förordningen fastställs inga gränsvärden för förorenande ämnen i EG-gödselmedel Med ett fåtal undantag enligt kommissionens beslut enligt de respektive bestämmelserna i EUF-fördraget (3) får EG-gödselmedel med en fosforhalt på minst 5 viktprocent, uttryckt som fosforpentoxid (P2O5) cirkulera fritt på den inre marknaden oavsett kadmiumhalt.

3

| (8) | Kommissionen förklarade dock sin avsikt att ta upp frågan om ofrivillig kadmiumhalt i mineralgödselmedel redan i skäl 15 i förordning (EG) nr 2003/2003. Där anges följande: ”Gödselmedel kan förorenas av ämnen som kan utgöra en potentiell risk för människors och djurs hälsa och för miljön. Med åberopande av yttrandet från Vetenskapliga kommittén för toxicitet, ekotoxicitet och miljö har kommissionen för avsikt att ta upp frågan om ofrivillig kadmiumhalt i mineralgödselmedel och kommer, vid behov, att utarbeta ett förslag till förordning som skall läggas fram för Europaparlamentet och rådet. En liknande översyn kommer, om så är lämpligt, att göras av andra förorenande ämnen.” |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen förklarade dock sin avsikt att ta upp frågan om ofrivillig kadmiumhalt i mineralgödselmedel redan i skäl 15 i förordning (EG) nr 2003/2003. Där anges följande: ”Gödselmedel kan förorenas av ämnen som kan utgöra en potentiell risk för människors och djurs hälsa och för miljön. Med åberopande av yttrandet från Vetenskapliga kommittén för toxicitet, ekotoxicitet och miljö har kommissionen för avsikt att ta upp frågan om ofrivillig kadmiumhalt i mineralgödselmedel och kommer, vid behov, att utarbeta ett förslag till förordning som skall läggas fram för Europaparlamentet och rådet. En liknande översyn kommer, om så är lämpligt, att göras av andra förorenande ämnen.”

1.2.2   Förordning (EU) 2019/1009

Förordning (EU) 2019/1009

| (9) | I förordning (EU) 2019/1009 fastställs harmoniseringsregler för ”EU-gödselprodukter”. Den upphäver förordning (EG) nr 2003/2003 från och med den 16 juli 2022. |
| --- | --- |

(9)

I förordning (EU) 2019/1009 fastställs harmoniseringsregler för ”EU-gödselprodukter”. Den upphäver förordning (EG) nr 2003/2003 från och med den 16 juli 2022.

| (10) | EU-gödselprodukter är gödselprodukter som är CE-märkta när de tillhandahålls på den inre marknaden. En EU-gödselprodukt ska uppfylla de krav som anges i förordning (EU) 2019/1009 för den berörda produktfunktionskategorin och den eller de berörda komponentmaterialkategorierna samt märkas i enlighet med märkningskraven i förordningen. Det finns sju produktfunktionskategorier för EU-gödselprodukter, varav en omfattar gödselmedel. |
| --- | --- |

(10)

EU-gödselprodukter är gödselprodukter som är CE-märkta när de tillhandahålls på den inre marknaden. En EU-gödselprodukt ska uppfylla de krav som anges i förordning (EU) 2019/1009 för den berörda produktfunktionskategorin och den eller de berörda komponentmaterialkategorierna samt märkas i enlighet med märkningskraven i förordningen. Det finns sju produktfunktionskategorier för EU-gödselprodukter, varav en omfattar gödselmedel.

| (11) | Förordning (EU) 2019/1009 omfattar oorganiska gödselmedel på ett mer generellt sätt jämfört med bilaga I till förordning (EG) nr 2003/2003, med vissa generella kvalitets- och säkerhetskrav. Förordning (EU) 2019/1009 är dessutom tillämplig på organiskt och organiskt-mineraliskt gödselmedel, som inte omfattas av det materiella tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 2003/2003. |
| --- | --- |

(11)

Förordning (EU) 2019/1009 omfattar oorganiska gödselmedel på ett mer generellt sätt jämfört med bilaga I till förordning (EG) nr 2003/2003, med vissa generella kvalitets- och säkerhetskrav. Förordning (EU) 2019/1009 är dessutom tillämplig på organiskt och organiskt-mineraliskt gödselmedel, som inte omfattas av det materiella tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 2003/2003.

| (12) | Genom förordning (EU) 2019/1009 införs begreppet ”fosforgödselmedel” på unionsnivå för oorganiskt makronäringsgödselmedel eller organiskt-mineraliskt gödselmedel med en fosforhalt på minst 5 viktprocent, uttryckt som fosforpentoxid (P2O5). |
| --- | --- |

(12)

Genom förordning (EU) 2019/1009 införs begreppet ”fosforgödselmedel” på unionsnivå för oorganiskt makronäringsgödselmedel eller organiskt-mineraliskt gödselmedel med en fosforhalt på minst 5 viktprocent, uttryckt som fosforpentoxid (P2O5).

2

5

| (13) | Genom förordningen fastställs, för första gången på unionsnivå, gränsvärden för förorenande ämnen i EU-gödselmedel. Enligt punkt 3 a ii i produktfunktionskategori 1.B Organiskt-mineraliskt gödselmedel och punkt 2 a ii i produktfunktionskategori 1.C.I Oorganiskt makronäringsgödselmedel i bilaga I till förordning (EU) 2019/1009 får kadmiumhalten i fosforgödselmedel inte överstiga gränsvärdet 60 mg/kg fosforpentoxid (P2O5). |
| --- | --- |

(13)

Genom förordningen fastställs, för första gången på unionsnivå, gränsvärden för förorenande ämnen i EU-gödselmedel. Enligt punkt 3 a ii i produktfunktionskategori 1.B Organiskt-mineraliskt gödselmedel och punkt 2 a ii i produktfunktionskategori 1.C.I Oorganiskt makronäringsgödselmedel i bilaga I till förordning (EU) 2019/1009 får kadmiumhalten i fosforgödselmedel inte överstiga gränsvärdet 60 mg/kg fosforpentoxid (P2O5).

Organiskt-mineraliskt gödselmedel

Oorganiskt makronäringsgödselmedel

2

5

| (14) | Principen om fri rörlighet fastställs i artikel 3.1 i förordning (EU) 2019/1009, enligt vilken medlemsstaterna inte, av skäl som rör sammansättning, märkning eller andra aspekter som omfattas av denna förordning, får hindra att EU-gödselprodukter som uppfyller kraven i denna förordning tillhandahålls på marknaden. I enlighet med artikel 3.2 i förordning (EU) 2019/1009 får en medlemsstat som den 14 juli 2019 omfattas av ett undantag enligt förordning (EG) nr 2003/2003 vad gäller kadmiumhalten i gödselmedel, som har beviljats i enlighet med artikel 114.4 i EUF-fördraget, fortsätta att tillämpa de nationella gränsvärdena för kadmiumhalten i fosforgödselmedel till dess att de harmoniserade gränsvärdena för kadmiumhalten i fosforgödselmedel som är lika med eller lägre än det nationella gränsvärdet börjar tillämpas på unionsnivå. |
| --- | --- |

(14)

Principen om fri rörlighet fastställs i artikel 3.1 i förordning (EU) 2019/1009, enligt vilken medlemsstaterna inte, av skäl som rör sammansättning, märkning eller andra aspekter som omfattas av denna förordning, får hindra att EU-gödselprodukter som uppfyller kraven i denna förordning tillhandahålls på marknaden. I enlighet med artikel 3.2 i förordning (EU) 2019/1009 får en medlemsstat som den 14 juli 2019 omfattas av ett undantag enligt förordning (EG) nr 2003/2003 vad gäller kadmiumhalten i gödselmedel, som har beviljats i enlighet med artikel 114.4 i EUF-fördraget, fortsätta att tillämpa de nationella gränsvärdena för kadmiumhalten i fosforgödselmedel till dess att de harmoniserade gränsvärdena för kadmiumhalten i fosforgödselmedel som är lika med eller lägre än det nationella gränsvärdet börjar tillämpas på unionsnivå.

| (15) | Dessutom ska kommissionen senast den 16 juli 2026 se över gränsvärdena för kadmium i fosforgödselmedel, för att bedöma om det är genomförbart att sänka gränsvärdena till en lämplig lägre nivå. Kommissionen måste ta hänsyn till miljöfaktorer, särskilt mark- och klimatförhållanden, hälsofaktorer samt socioekonomiska faktorer där bland annat försörjningstrygghet ingår. |
| --- | --- |

(15)

Dessutom ska kommissionen senast den 16 juli 2026 se över gränsvärdena för kadmium i fosforgödselmedel, för att bedöma om det är genomförbart att sänka gränsvärdena till en lämplig lägre nivå. Kommissionen måste ta hänsyn till miljöfaktorer, särskilt mark- och klimatförhållanden, hälsofaktorer samt socioekonomiska faktorer där bland annat försörjningstrygghet ingår.

1.2.3   Ett system som bygger på valfrihet

Ett system som bygger på valfrihet

| (16) | EU:s marknad för gödselprodukter är endast delvis harmoniserad. |
| --- | --- |

(16)

EU:s marknad för gödselprodukter är endast delvis harmoniserad.

| (17) | Förordning (EG) nr 2003/2003 syftar till att säkerställa fri rörlighet på den inre marknaden för EG-gödselmedel. Den påverkar dock inte så kallade nationella gödselmedel som släpps ut på medlemsstaternas marknader enligt deras nationella lagstiftning. Tillverkarna kan välja mellan att märka gödselmedel som ”EG-gödselmedel” eller ”nationellt gödselmedel”. |
| --- | --- |

(17)

Förordning (EG) nr 2003/2003 syftar till att säkerställa fri rörlighet på den inre marknaden för EG-gödselmedel. Den påverkar dock inte så kallade nationella gödselmedel som släpps ut på medlemsstaternas marknader enligt deras nationella lagstiftning. Tillverkarna kan välja mellan att märka gödselmedel som ”EG-gödselmedel” eller ”nationellt gödselmedel”.

| (18) | Det valfria systemet bibehålls i förordning (EU) 2019/1009. På så sätt säkerställs fri rörlighet på den inre marknaden för EU-gödselprodukter och nationella gödselprodukter får även fortsättningsvis släppas ut på de nationella marknaderna. Det slutgiltiga valet görs av tillverkarna. |
| --- | --- |

(18)

Det valfria systemet bibehålls i förordning (EU) 2019/1009. På så sätt säkerställs fri rörlighet på den inre marknaden för EU-gödselprodukter och nationella gödselprodukter får även fortsättningsvis släppas ut på de nationella marknaderna. Det slutgiltiga valet görs av tillverkarna.

| (19) | Enligt både förordning (EG) nr 2003/2003 och förordning (EU) 2019/1009 får medlemsstaterna inte. exempelvis på grund av kadmiumhalten, hindra att EG-gödselmedel respektive EU-gödselprodukter som uppfyller kraven tillhandahålls på marknaden. |
| --- | --- |

(19)

Enligt både förordning (EG) nr 2003/2003 och förordning (EU) 2019/1009 får medlemsstaterna inte. exempelvis på grund av kadmiumhalten, hindra att EG-gödselmedel respektive EU-gödselprodukter som uppfyller kraven tillhandahålls på marknaden.

| (20) | Medlemsstaterna får dock behålla eller införa gränsvärden som de anser vara lämpliga för förorenande ämnen i nationella gödselmedel, vilka inte omfattas av förordning (EU) 2019/1009. Alla medlemsstater berörs i större eller mindre utsträckning av det hot som ackumulering av kadmium utgör mot vegetabilieproduktionen. Merparten av medlemsstaterna har redan infört regler för att begränsa kadmiumhalten i nationella gödselprodukter i syfte att minska utsläppen av kadmium i miljön och därmed människors exponering för kadmium. Detta beslut avser inte denna typ av regler. |
| --- | --- |

(20)

Medlemsstaterna får dock behålla eller införa gränsvärden som de anser vara lämpliga för förorenande ämnen i nationella gödselmedel, vilka inte omfattas av förordning (EU) 2019/1009. Alla medlemsstater berörs i större eller mindre utsträckning av det hot som ackumulering av kadmium utgör mot vegetabilieproduktionen. Merparten av medlemsstaterna har redan infört regler för att begränsa kadmiumhalten i nationella gödselprodukter i syfte att minska utsläppen av kadmium i miljön och därmed människors exponering för kadmium. Detta beslut avser inte denna typ av regler.

| (21) | Unionens harmoniseringsregler kan således samexistera med nationella bestämmelser för gödselprodukter. |
| --- | --- |

(21)

Unionens harmoniseringsregler kan således samexistera med nationella bestämmelser för gödselprodukter.

1.3   Anmälda nationella bestämmelser

Anmälda nationella bestämmelser

| (22) | De nationella bestämmelser som Ungern har anmält (nedan kallade de anmälda nationella bestämmelserna) återfinns i dekret nr 36/2006 av den 18 maj 2006 från det ungerska ministeriet för jordbruk och landsbygdsutveckling om tillstånd, lagring, saluföring och användning av gödselprodukter. Dekret nr 36/2006 innehåller vissa villkor. I punkt 1.2 i bilaga 3 till dekretet fastställs ett nationellt gränsvärde på 20 mg/kg P2O5 för kadmium. Detta gränsvärde är tillämpligt på tre kategorier av nationella gödselmedel: fosforgödselmedel, NPK-gödselmedel och NPK plus mikronäringsgödselmedel, oavsett deras halt av fosforpentoxid (P2O5). I sin skrivelse av den 27 september 2019 bekräftade Ungern att gränsvärdet inte är tillämpligt på EU-gödselmedel. |
| --- | --- |

(22)

De nationella bestämmelser som Ungern har anmält (nedan kallade de anmälda nationella bestämmelserna) återfinns i dekret nr 36/2006 av den 18 maj 2006 från det ungerska ministeriet för jordbruk och landsbygdsutveckling om tillstånd, lagring, saluföring och användning av gödselprodukter. Dekret nr 36/2006 innehåller vissa villkor. I punkt 1.2 i bilaga 3 till dekretet fastställs ett nationellt gränsvärde på 20 mg/kg P2O5 för kadmium. Detta gränsvärde är tillämpligt på tre kategorier av nationella gödselmedel: fosforgödselmedel, NPK-gödselmedel och NPK plus mikronäringsgödselmedel, oavsett deras halt av fosforpentoxid (P2O5). I sin skrivelse av den 27 september 2019 bekräftade Ungern att gränsvärdet inte är tillämpligt på EU-gödselmedel.

de anmälda nationella bestämmelserna

2

5

2

5

| (23) | I sin anmälan och i de kompletterande upplysningar som har inkommit till kommissionen förtydligar Ungern att man har för avsikt att tillämpa det ovannämnda gränsvärdet på oorganiskt och organiskt-mineraliskt gödselmedel som omfattas av förordning (EU) 2019/1009 och tillhandahålls på marknaden i Ungern. Om de anmälda nationella bestämmelserna godkänns kommer de endast att vara tillämpliga som ett undantag från bestämmelserna om fosforgödselmedel i punkt 3 a ii i produktfunktionskategori 1.B och i punkt 2 a ii i produktfunktionskategori 1.C.I i del II i bilaga I till förordning (EU) 2019/1009. Dessa bestämmelser rör oorganiskt och organiskt-mineraliskt gödselmedel med en total fosforhalt som är lika med eller högre än 5 viktprocent, uttryckt som fosforpentoxid (P2O5). |
| --- | --- |

(23)

I sin anmälan och i de kompletterande upplysningar som har inkommit till kommissionen förtydligar Ungern att man har för avsikt att tillämpa det ovannämnda gränsvärdet på oorganiskt och organiskt-mineraliskt gödselmedel som omfattas av förordning (EU) 2019/1009 och tillhandahålls på marknaden i Ungern. Om de anmälda nationella bestämmelserna godkänns kommer de endast att vara tillämpliga som ett undantag från bestämmelserna om fosforgödselmedel i punkt 3 a ii i produktfunktionskategori 1.B och i punkt 2 a ii i produktfunktionskategori 1.C.I i del II i bilaga I till förordning (EU) 2019/1009. Dessa bestämmelser rör oorganiskt och organiskt-mineraliskt gödselmedel med en total fosforhalt som är lika med eller högre än 5 viktprocent, uttryckt som fosforpentoxid (P2O5).

2

5

| (24) | När de gäller andra villkor än gränsvärden för kadmium i dekret nr 36/2006 har Ungern bekräftat att dessa andra villkor inte ska anses utgöra anmälda nationella bestämmelser som avviker från förordning (EU) 2019/1009 och som lämnas in för godkännande av kommissionen, eftersom landet inte har för avsikt att göra andra undantag från förordningen än gränsvärdet för kadmium. |
| --- | --- |

(24)

När de gäller andra villkor än gränsvärden för kadmium i dekret nr 36/2006 har Ungern bekräftat att dessa andra villkor inte ska anses utgöra anmälda nationella bestämmelser som avviker från förordning (EU) 2019/1009 och som lämnas in för godkännande av kommissionen, eftersom landet inte har för avsikt att göra andra undantag från förordningen än gränsvärdet för kadmium.

1.4   Förfarande

Förfarande

| (25) | Vid tidpunkten för antagandet av förordning (EU) 2019/1009 undertecknade Ungern tillsammans med Republiken Slovakien och Republiken Tjeckien en politisk förklaring där de beklagade den låga ambitionsnivån i den slutliga kompromissen om gränsvärdet för kadmium i fosforgödselmedel, och redan då uttryckte de sitt stöd för nationella undantag från gränsvärdet på grundval av artikel 114.4 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(25)

Vid tidpunkten för antagandet av förordning (EU) 2019/1009 undertecknade Ungern tillsammans med Republiken Slovakien och Republiken Tjeckien en politisk förklaring där de beklagade den låga ambitionsnivån i den slutliga kompromissen om gränsvärdet för kadmium i fosforgödselmedel, och redan då uttryckte de sitt stöd för nationella undantag från gränsvärdet på grundval av artikel 114.4 i EUF-fördraget.

| (26) | Genom en skrivelse av den 17 juli 2019, som inkom till kommissionen den 19 juli 2019, underrättade Ungern kommissionen om sitt önskemål att behålla nationella bestämmelser om kadmiumhalt i fosforgödselmedel som avviker från bestämmelserna i förordning (EU) 2019/1009. Enligt artikel 114.4 jämförd med artikel 36 i EUF-fördraget grundar sig Ungerns motivering på väsentliga behov i fråga om långsiktigt markskydd, vilket i sin tur skyddar både människor och miljö. |
| --- | --- |

(26)

Genom en skrivelse av den 17 juli 2019, som inkom till kommissionen den 19 juli 2019, underrättade Ungern kommissionen om sitt önskemål att behålla nationella bestämmelser om kadmiumhalt i fosforgödselmedel som avviker från bestämmelserna i förordning (EU) 2019/1009. Enligt artikel 114.4 jämförd med artikel 36 i EUF-fördraget grundar sig Ungerns motivering på väsentliga behov i fråga om långsiktigt markskydd, vilket i sin tur skyddar både människor och miljö.

| (27) | Genom en skrivelse av den 26 juli 2019 bekräftade kommissionen att anmälan mottagits och underrättade de ungerska myndigheterna om att tidsfristen på sex månader för undersökning enligt artikel 114.6 i EUF-fördraget inleddes den 20 juli 2019. |
| --- | --- |

(27)

Genom en skrivelse av den 26 juli 2019 bekräftade kommissionen att anmälan mottagits och underrättade de ungerska myndigheterna om att tidsfristen på sex månader för undersökning enligt artikel 114.6 i EUF-fördraget inleddes den 20 juli 2019.

| (28) | Till stöd för sin anmälan enligt artikel 114.4 i EUF-fördraget översände de ungerska myndigheterna genom skrivelser av den 27 september 2019 och den 15 oktober 2019 kompletterande upplysningar till kommissionen. Upplysningarna innehåller förtydliganden avseende det materiella tillämpningsområdet för de nationella bestämmelser som Ungern vill behålla samt detaljerade uppgifter om marknaden för gödselmedel i Ungern. |
| --- | --- |

(28)

Till stöd för sin anmälan enligt artikel 114.4 i EUF-fördraget översände de ungerska myndigheterna genom skrivelser av den 27 september 2019 och den 15 oktober 2019 kompletterande upplysningar till kommissionen. Upplysningarna innehåller förtydliganden avseende det materiella tillämpningsområdet för de nationella bestämmelser som Ungern vill behålla samt detaljerade uppgifter om marknaden för gödselmedel i Ungern.

| (29) | Kommissionen offentliggjorde dessutom ett meddelande om anmälan i Europeiska unionens officiella tidning (4) för att upplysa berörda parter om Ungerns avsikt att behålla sina nationella bestämmelser och om de skäl som anfördes för anmälan. I en skrivelse av den 19 november 2019 underrättade kommissionen även de övriga medlemsstaterna om anmälan och gav dem möjlighet att lämna synpunkter på denna inom 30 dagar. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen offentliggjorde dessutom ett meddelande om anmälan i Europeiska unionens officiella tidning (4) för att upplysa berörda parter om Ungerns avsikt att behålla sina nationella bestämmelser och om de skäl som anfördes för anmälan. I en skrivelse av den 19 november 2019 underrättade kommissionen även de övriga medlemsstaterna om anmälan och gav dem möjlighet att lämna synpunkter på denna inom 30 dagar.

Europeiska unionens officiella tidning

4

| (30) | Innan fristen löpte ut mottog kommissionen synpunkter från två medlemsstater, nämligen Lettland och Republiken Tjeckien. Lettlands myndigheter uppgav att de inte motsatte sig Ungerns avsikt att behålla nationella bestämmelser som avviker från bestämmelserna i förordning (EU) 2019/1009 i fråga om gränsvärdet för kadmium i fosforgödselmedel. Tjeckiens myndigheter uppgav att de inte hade några synpunkter på anmälan. Inga synpunkter inkom efter det att anmälan offentliggjorts i EUT. |
| --- | --- |

(30)

Innan fristen löpte ut mottog kommissionen synpunkter från två medlemsstater, nämligen Lettland och Republiken Tjeckien. Lettlands myndigheter uppgav att de inte motsatte sig Ungerns avsikt att behålla nationella bestämmelser som avviker från bestämmelserna i förordning (EU) 2019/1009 i fråga om gränsvärdet för kadmium i fosforgödselmedel. Tjeckiens myndigheter uppgav att de inte hade några synpunkter på anmälan. Inga synpunkter inkom efter det att anmälan offentliggjorts i EUT.

| (31) | I sitt beslut, delgivet den 17 januari 2020 (5) enligt artikel 114.6 tredje stycket i EUF-fördraget, och med tanke på frågans komplexitet och eftersom en förlängning i sig inte skulle leda till att det uppstår några risker för människors hälsa, anser kommissionen att det är motiverat att förlänga den period som avses i artikel 114.6 första stycket i EUF-fördraget under en ytterligare sexmånadersperiod som löper ut den 20 juli 2020. Eftersom frågans komplexitet rörde huruvida ärendet kan tas upp till sakprövning lät kommissionen beslutet om prövning anstå avseende anmälan av detta beslut. |
| --- | --- |

(31)

I sitt beslut, delgivet den 17 januari 2020 (5) enligt artikel 114.6 tredje stycket i EUF-fördraget, och med tanke på frågans komplexitet och eftersom en förlängning i sig inte skulle leda till att det uppstår några risker för människors hälsa, anser kommissionen att det är motiverat att förlänga den period som avses i artikel 114.6 första stycket i EUF-fördraget under en ytterligare sexmånadersperiod som löper ut den 20 juli 2020. Eftersom frågans komplexitet rörde huruvida ärendet kan tas upp till sakprövning lät kommissionen beslutet om prövning anstå avseende anmälan av detta beslut.

5

2.   BEDÖMNING

BEDÖMNING

2.1   Villkor för att ansökan ska tas upp till prövning

Villkor för att ansökan ska tas upp till prövning

| (32) | Enligt artikel 114.4 och 114.6 i EUF-fördraget får en medlemsstat efter antagandet av en harmoniseringsåtgärd behålla sina strängare nationella bestämmelser som grundar sig på väsentliga behov enligt artikel 36 i EUF-fördraget eller som avser miljö- eller arbetsmiljöskydd, om dessa nationella bestämmelser anmäls till kommissionen och om kommissionen godkänner dem. |
| --- | --- |

(32)

Enligt artikel 114.4 och 114.6 i EUF-fördraget får en medlemsstat efter antagandet av en harmoniseringsåtgärd behålla sina strängare nationella bestämmelser som grundar sig på väsentliga behov enligt artikel 36 i EUF-fördraget eller som avser miljö- eller arbetsmiljöskydd, om dessa nationella bestämmelser anmäls till kommissionen och om kommissionen godkänner dem.

| (33) | Ungern begär att kommissionen ska bevilja ett undantag för utsläppande på den ungerska marknaden endast för fosforgödselmedel med en fosforhalt på minst 5 viktprocent, uttryckt som fosforpentoxid (P2O5), som innehåller högst 20 mg kadmium/kg fosforpentoxid (P2O5). I sin skrivelse av den 27 september 2019 klargör de ungerska myndigheterna att deras avsikt är att behålla ett undantag från det gränsvärde som har fastställts för kadmium i fosforgödselmedel, både oorganiskt makronäringsgödselmedel och organiskt-mineraliskt gödselmedel. |
| --- | --- |

(33)

Ungern begär att kommissionen ska bevilja ett undantag för utsläppande på den ungerska marknaden endast för fosforgödselmedel med en fosforhalt på minst 5 viktprocent, uttryckt som fosforpentoxid (P2O5), som innehåller högst 20 mg kadmium/kg fosforpentoxid (P2O5). I sin skrivelse av den 27 september 2019 klargör de ungerska myndigheterna att deras avsikt är att behålla ett undantag från det gränsvärde som har fastställts för kadmium i fosforgödselmedel, både oorganiskt makronäringsgödselmedel och organiskt-mineraliskt gödselmedel.

2

5

2

5

| (34) | För att fastställa om begäran kan tas upp till prövning måste kommissionen bedöma om huruvida de berörda anmälda nationella bestämmelserna rör en redan existerande åtgärd som avviker från den nyligen införda harmoniseringsregeln och om de nationella bestämmelserna är strängare. |
| --- | --- |

(34)

För att fastställa om begäran kan tas upp till prövning måste kommissionen bedöma om huruvida de berörda anmälda nationella bestämmelserna rör en redan existerande åtgärd som avviker från den nyligen införda harmoniseringsregeln och om de nationella bestämmelserna är strängare.

2.1.1   Bedömning av huruvida de nationella bestämmelserna är redan existerande

Bedömning av huruvida de nationella bestämmelserna är redan existerande

| (35) | I denna bedömning är det viktigt att ta hänsyn till den föreliggande situationens särskilda komplexitet. |
| --- | --- |

(35)

I denna bedömning är det viktigt att ta hänsyn till den föreliggande situationens särskilda komplexitet.

| (36) | För det första kommer den uttömmande förteckningen över snävt definierade EG-gödselmedeltyper som fastställs i förordning (EG) nr 2003/2003 att ersättas av ett helt annorlunda regleringssystem. Genom förordning (EU) 2019/1009 kommer dessa typer av gödselmedel att ersättas av mycket mer allmänna gödselmedelkategorier, och harmoniseringens räckvidd utvidgas till att omfatta andra produktkategorier än gödselmedel. Med andra ord kommer förordning (EU) 2019/1009 att omfatta samtliga produkter som tidigare harmoniserats enligt förordning (EG) nr 2003/2003 och kommer således att utgöra den första harmoniseringsåtgärden på EU-nivå för vissa kategorier av gödselmedel som omfattas av förordningens utökade tillämpningsområde. |
| --- | --- |

(36)

För det första kommer den uttömmande förteckningen över snävt definierade EG-gödselmedeltyper som fastställs i förordning (EG) nr 2003/2003 att ersättas av ett helt annorlunda regleringssystem. Genom förordning (EU) 2019/1009 kommer dessa typer av gödselmedel att ersättas av mycket mer allmänna gödselmedelkategorier, och harmoniseringens räckvidd utvidgas till att omfatta andra produktkategorier än gödselmedel. Med andra ord kommer förordning (EU) 2019/1009 att omfatta samtliga produkter som tidigare harmoniserats enligt förordning (EG) nr 2003/2003 och kommer således att utgöra den första harmoniseringsåtgärden på EU-nivå för vissa kategorier av gödselmedel som omfattas av förordningens utökade tillämpningsområde.

| (37) | För det andra harmoniseras visserligen EG-gödselmedel genom förordning (EG) nr 2003/2003, men det införs inget harmoniserat gränsvärde för kadmium. Med andra ord har vissa av de gödselmedel som omfattas av de anmälda nationella bestämmelserna i sig redan varit föremål för harmoniseringsåtgärder, men dessa harmoniseringsåtgärder har hittills inte inriktats på den risk som de anmälda nationella bestämmelserna är avsedda att hantera. |
| --- | --- |

(37)

För det andra harmoniseras visserligen EG-gödselmedel genom förordning (EG) nr 2003/2003, men det införs inget harmoniserat gränsvärde för kadmium. Med andra ord har vissa av de gödselmedel som omfattas av de anmälda nationella bestämmelserna i sig redan varit föremål för harmoniseringsåtgärder, men dessa harmoniseringsåtgärder har hittills inte inriktats på den risk som de anmälda nationella bestämmelserna är avsedda att hantera.

| (38) | För det tredje ansökte inte Ungern om ett undantag från förordning (EG) nr 2003/2003 och tillämpar för närvarande inget gränsvärde för kadmium i EG-gödselmedel. |
| --- | --- |

(38)

För det tredje ansökte inte Ungern om ett undantag från förordning (EG) nr 2003/2003 och tillämpar för närvarande inget gränsvärde för kadmium i EG-gödselmedel.

| (39) | Denna komplexitet väcker frågan om huruvida de anmälda nationella bestämmelserna kan anses ha fortsatt gälla och därmed ska anmälas till kommissionen i enlighet med artikel 114.4 i EUF-fördraget med avseende på förordning (EU) 2019/1009 och med beaktande av de harmoniseringsåtgärder som infördes genom förordning (EG) nr 2003/2003. |
| --- | --- |

(39)

Denna komplexitet väcker frågan om huruvida de anmälda nationella bestämmelserna kan anses ha fortsatt gälla och därmed ska anmälas till kommissionen i enlighet med artikel 114.4 i EUF-fördraget med avseende på förordning (EU) 2019/1009 och med beaktande av de harmoniseringsåtgärder som infördes genom förordning (EG) nr 2003/2003.

| (40) | Genom artikel 3.2 i förordning (EU) 2019/1009 utvidgas tidigare undantag från artikel 5 i förordning (EG) nr 2003/2003 till artikel 3.1 i förordning (EU) 2019/1009. Detta innebär att befintliga nationella bestämmelser om gödselmedel som omfattas av harmonisering enligt förordning (EG) nr 2003/2003 och är lagligen tillämpliga på grundval av anmälningar enligt artikel 114.4 i EUF-fördraget och beslut från kommissionen enligt artikel 114.6 i EUF-fördraget, även gäller de EU-gödselprodukter som omfattas av den utvidgade harmoniseringen för första gången enligt förordning (EU) 2019/1009. Detta bekräftar även att harmoniseringen enligt förordning (EG) nr 2003/2003 fortsätter genom förordning (EU) 2019/1009. |
| --- | --- |

(40)

Genom artikel 3.2 i förordning (EU) 2019/1009 utvidgas tidigare undantag från artikel 5 i förordning (EG) nr 2003/2003 till artikel 3.1 i förordning (EU) 2019/1009. Detta innebär att befintliga nationella bestämmelser om gödselmedel som omfattas av harmonisering enligt förordning (EG) nr 2003/2003 och är lagligen tillämpliga på grundval av anmälningar enligt artikel 114.4 i EUF-fördraget och beslut från kommissionen enligt artikel 114.6 i EUF-fördraget, även gäller de EU-gödselprodukter som omfattas av den utvidgade harmoniseringen för första gången enligt förordning (EU) 2019/1009. Detta bekräftar även att harmoniseringen enligt förordning (EG) nr 2003/2003 fortsätter genom förordning (EU) 2019/1009.

| (41) | I skäl 11 i förordning (EU) 2019/1009 bekräftas att lagstiftaren, genom en parafrasering av artikel 114.4 i EUF-fördraget, anser att förordning (EU) 2019/1009 bör omfattas av bedömningarna enligt artikel 114.4 i fördraget:

  ”Flera medlemsstater har infört nationella bestämmelser som begränsar kadmiumhalten i fosforgödselmedel av skäl som hänför sig till skyddet för människors hälsa och miljön. Om en medlemsstat anser det nödvändigt att behålla dessa nationella bestämmelser efter det att harmoniserade gränsvärden har antagits enligt denna förordning, och till dess att dessa harmoniserade gränsvärden är lika med eller lägre än de redan införda nationella gränsvärdena, bör den anmäla dem till kommissionen i enlighet med artikel 114.4 i EUF-fördraget. Om en medlemsstat anser det nödvändigt att införa nya nationella bestämmelser i enlighet med artikel 114.5 i EUF-fördraget, t.ex. bestämmelser om begränsning av kadmiumhalten i fosforgödselmedel, grundade på nya vetenskapliga belägg med anknytning till miljöskydd eller arbetsmiljöskydd för att lösa ett problem som är specifikt för den medlemsstaten och som har uppkommit efter antagandet av denna förordning, bör medlemsstaten underrätta kommissionen om de planerade bestämmelserna samt om skälen för att införa dem [...].” |
| --- | --- |

(41)

I skäl 11 i förordning (EU) 2019/1009 bekräftas att lagstiftaren, genom en parafrasering av artikel 114.4 i EUF-fördraget, anser att förordning (EU) 2019/1009 bör omfattas av bedömningarna enligt artikel 114.4 i fördraget:

”Flera medlemsstater har infört nationella bestämmelser som begränsar kadmiumhalten i fosforgödselmedel av skäl som hänför sig till skyddet för människors hälsa och miljön. Om en medlemsstat anser det nödvändigt att behålla dessa nationella bestämmelser efter det att harmoniserade gränsvärden har antagits enligt denna förordning, och till dess att dessa harmoniserade gränsvärden är lika med eller lägre än de redan införda nationella gränsvärdena, bör den anmäla dem till kommissionen i enlighet med artikel 114.4 i EUF-fördraget. Om en medlemsstat anser det nödvändigt att införa nya nationella bestämmelser i enlighet med artikel 114.5 i EUF-fördraget, t.ex. bestämmelser om begränsning av kadmiumhalten i fosforgödselmedel, grundade på nya vetenskapliga belägg med anknytning till miljöskydd eller arbetsmiljöskydd för att lösa ett problem som är specifikt för den medlemsstaten och som har uppkommit efter antagandet av denna förordning, bör medlemsstaten underrätta kommissionen om de planerade bestämmelserna samt om skälen för att införa dem [...].”

| (42) | Denna tolkning styrks ytterligare genom skillnaderna i det materiella tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 2003/2003 respektive förordning (EU) 2019/1009, eftersom förordning (EU) 2019/1009 inte bara ersätter förordning (EG) nr 2003/2003 genom att tillämpningsområdet utvidgas, utan det även införs ett helt annorlunda regleringssystem. |
| --- | --- |

(42)

Denna tolkning styrks ytterligare genom skillnaderna i det materiella tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 2003/2003 respektive förordning (EU) 2019/1009, eftersom förordning (EU) 2019/1009 inte bara ersätter förordning (EG) nr 2003/2003 genom att tillämpningsområdet utvidgas, utan det även införs ett helt annorlunda regleringssystem.

| (43) | Det bör även noteras att EU-domstolen (nedan kallad domstolen) i ärenden där en ny harmoniseringsåtgärd har ersatt en befintlig harmoniseringsåtgärd, endast har hänvisat till den nyligen antagna harmoniseringsåtgärden som den åtgärd som bör övervägas i bedömningen enligt artikel 114.4 i EUF-fördraget (6). |
| --- | --- |

(43)

Det bör även noteras att EU-domstolen (nedan kallad domstolen) i ärenden där en ny harmoniseringsåtgärd har ersatt en befintlig harmoniseringsåtgärd, endast har hänvisat till den nyligen antagna harmoniseringsåtgärden som den åtgärd som bör övervägas i bedömningen enligt artikel 114.4 i EUF-fördraget (6).

domstolen

6

| (44) | Eftersom förordning (EU) 2019/1009 är den harmoniseringsåtgärd som bör övervägas i fråga om de anmälda nationella bestämmelserna enligt artikel 114.4 i EUF-fördraget, ankommer det på kommissionen att fastställa huruvida de anmälda nationella bestämmelserna redan existerade före den förordningen, enligt kravet i artikel 114.4 i fördraget. |
| --- | --- |

(44)

Eftersom förordning (EU) 2019/1009 är den harmoniseringsåtgärd som bör övervägas i fråga om de anmälda nationella bestämmelserna enligt artikel 114.4 i EUF-fördraget, ankommer det på kommissionen att fastställa huruvida de anmälda nationella bestämmelserna redan existerade före den förordningen, enligt kravet i artikel 114.4 i fördraget.

| (45) | För det fjärde föreskriver både förordning (EU) 2019/1009 och förordning (EG) nr 2003/2003 ett frivilligt system enligt beskrivningen ovan, vilket innebär att nationella bestämmelser kan samexistera med EU:s harmoniseringsregler, inom samma materiella tillämpningsområde som harmoniseringsreglerna, men endast för produkter som inte släpps ut på marknaden enligt dessa harmoniseringsregler. De anmälda bestämmelserna har hittills endast varit tillämpliga på de sistnämnda produkterna, dvs. gödselmedel som i skäl 17 kallas ”nationella gödselmedel”. Den nuvarande tillämpningen av de anmälda nationella bestämmelserna på sådana nationella gödselmedel är följaktligen lagenlig, eftersom det är valfritt för den person som släpper ut gödselmedlen på marknaden att tillämpa harmoniseringsreglerna. Ungern har dock nu för avsikt att tillämpa samma anmälda nationella bestämmelser som ett undantag från förordning (EU) 2019/1009, trots att de inte tillämpas som ett undantag från förordning (EG) nr 2003/2003. |
| --- | --- |

(45)

För det fjärde föreskriver både förordning (EU) 2019/1009 och förordning (EG) nr 2003/2003 ett frivilligt system enligt beskrivningen ovan, vilket innebär att nationella bestämmelser kan samexistera med EU:s harmoniseringsregler, inom samma materiella tillämpningsområde som harmoniseringsreglerna, men endast för produkter som inte släpps ut på marknaden enligt dessa harmoniseringsregler. De anmälda bestämmelserna har hittills endast varit tillämpliga på de sistnämnda produkterna, dvs. gödselmedel som i skäl 17 kallas ”nationella gödselmedel”. Den nuvarande tillämpningen av de anmälda nationella bestämmelserna på sådana nationella gödselmedel är följaktligen lagenlig, eftersom det är valfritt för den person som släpper ut gödselmedlen på marknaden att tillämpa harmoniseringsreglerna. Ungern har dock nu för avsikt att tillämpa samma anmälda nationella bestämmelser som ett undantag från förordning (EU) 2019/1009, trots att de inte tillämpas som ett undantag från förordning (EG) nr 2003/2003.

| (46) | Denna komplexitet väcker frågan om huruvida Ungerns anmälan kan anses vara en anmälan om att behålla nationella bestämmelser enligt artikel 114.4 i EUF-fördraget, i stället för att införa nationella bestämmelser efter det att harmoniseringsåtgärden har antagits enligt artikel 114.5 i fördraget. |
| --- | --- |

(46)

Denna komplexitet väcker frågan om huruvida Ungerns anmälan kan anses vara en anmälan om att behålla nationella bestämmelser enligt artikel 114.4 i EUF-fördraget, i stället för att införa nationella bestämmelser efter det att harmoniseringsåtgärden har antagits enligt artikel 114.5 i fördraget.

| (47) | För det första konstaterar kommissionen att de anmälda nationella bestämmelserna i sin nuvarande utformning har varit i kraft sedan 2006. De var följaktligen i kraft vid den tidpunkt då förordning (EU) 2019/1009 utarbetades och existerade därför före den förordningen. Ungern begär således inte att få införa nationella bestämmelser efter antagandet av harmoniseringsåtgärden, vilket skulle vara fallet med en anmälan enligt artikel 114.5 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(47)

För det första konstaterar kommissionen att de anmälda nationella bestämmelserna i sin nuvarande utformning har varit i kraft sedan 2006. De var följaktligen i kraft vid den tidpunkt då förordning (EU) 2019/1009 utarbetades och existerade därför före den förordningen. Ungern begär således inte att få införa nationella bestämmelser efter antagandet av harmoniseringsåtgärden, vilket skulle vara fallet med en anmälan enligt artikel 114.5 i EUF-fördraget.

| (48) | Däremot kan det ifrågasättas huruvida de anmälda nationella bestämmelserna kommer att behållas i den mening som avses i artikel 114.4 i EUF-fördraget, eftersom de enligt sin nuvarande utformning inte är tillämpliga på EG-gödselmedel. Ungern har dock för avsikt att även tillämpa de anmälda nationella bestämmelserna på EU-gödselprodukter. För att det ska vara möjligt krävs det en anpassning av den ungerska lagstiftningen. |
| --- | --- |

(48)

Däremot kan det ifrågasättas huruvida de anmälda nationella bestämmelserna kommer att behållas i den mening som avses i artikel 114.4 i EUF-fördraget, eftersom de enligt sin nuvarande utformning inte är tillämpliga på EG-gödselmedel. Ungern har dock för avsikt att även tillämpa de anmälda nationella bestämmelserna på EU-gödselprodukter. För att det ska vara möjligt krävs det en anpassning av den ungerska lagstiftningen.

| (49) | För att fastställa om de anmälda nationella bestämmelserna är redan existerande i den mening som avses i artikel 114.4 i EUF-fördraget, även om de skulle behöva anpassas något för att inbegripa EU-gödselprodukter medan EG-gödselmedel fortfarande undantas, är det viktigt att överväga syftet med åtskillnaden mellan artikel 114.4 och 114.5 i fördraget. |
| --- | --- |

(49)

För att fastställa om de anmälda nationella bestämmelserna är redan existerande i den mening som avses i artikel 114.4 i EUF-fördraget, även om de skulle behöva anpassas något för att inbegripa EU-gödselprodukter medan EG-gödselmedel fortfarande undantas, är det viktigt att överväga syftet med åtskillnaden mellan artikel 114.4 och 114.5 i fördraget.

| (50) | Denna åtskillnad behandlas i domstolens rättspraxis. I sin dom i mål C-3/00 Danmark mot kommissionen slog domstolen fast följande med avseende på artikel 95 i EG-fördraget, som motsvarar artikel 114 i EUF-fördraget:

  ”Skillnaden mellan de två fallen i artikel 95 EG är att i det första fallet existerade de nationella bestämmelserna före harmoniseringsåtgärden. Gemenskapslagstiftaren kände således till dem, men kunde eller ville inte ta intryck av dem vid harmoniseringen. Det har således ansetts godtagbart att medlemsstaten får begära att dess egna bestämmelser skall fortsätta att gälla. För detta ändamål krävs enligt EG-fördraget att sådana nationella bestämmelser motiveras av väsentliga behov enligt artikel 30 EG eller avser miljö- eller arbetsmiljöskydd. I det andra fallet däremot kan antagandet av ny nationell lagstiftning i större utsträckning äventyra harmoniseringen. Gemenskapsinstitutionerna har härvid givetvis inte kunnat beakta den nationella lagstiftningen vid utarbetandet av harmoniseringsåtgärden. I detta fall beaktas inte kraven i artikel 30 EG, utan enbart skäl som rör miljöskydd eller arbetsmiljöskydd godtas, förutsatt att medlemsstaten förebringar nya vetenskapliga belägg och att behovet av att införa nya nationella bestämmelser följer av ett problem som är specifikt för den berörda medlemsstaten och som har uppkommit efter beslutet om harmoniseringsåtgärden.”
   (7) |
| --- | --- |

(50)

Denna åtskillnad behandlas i domstolens rättspraxis. I sin dom i mål C-3/00 Danmark mot kommissionen slog domstolen fast följande med avseende på artikel 95 i EG-fördraget, som motsvarar artikel 114 i EUF-fördraget:

”Skillnaden mellan de två fallen i artikel 95 EG är att i det första fallet existerade de nationella bestämmelserna före harmoniseringsåtgärden. Gemenskapslagstiftaren kände således till dem, men kunde eller ville inte ta intryck av dem vid harmoniseringen. Det har således ansetts godtagbart att medlemsstaten får begära att dess egna bestämmelser skall fortsätta att gälla. För detta ändamål krävs enligt EG-fördraget att sådana nationella bestämmelser motiveras av väsentliga behov enligt artikel 30 EG eller avser miljö- eller arbetsmiljöskydd. I det andra fallet däremot kan antagandet av ny nationell lagstiftning i större utsträckning äventyra harmoniseringen. Gemenskapsinstitutionerna har härvid givetvis inte kunnat beakta den nationella lagstiftningen vid utarbetandet av harmoniseringsåtgärden. I detta fall beaktas inte kraven i artikel 30 EG, utan enbart skäl som rör miljöskydd eller arbetsmiljöskydd godtas, förutsatt att medlemsstaten förebringar nya vetenskapliga belägg och att behovet av att införa nya nationella bestämmelser följer av ett problem som är specifikt för den berörda medlemsstaten och som har uppkommit efter beslutet om harmoniseringsåtgärden.”
   (7)

7

| (51) | Mot bakgrund av ovannämnd rättspraxis bör det anses att syftet med åtskillnaden mellan artikel 114.4 och 114.5 i EUF-fördraget är att införa högre krav för motivering i fall där harmonisering i större utsträckning äventyras eftersom lagstiftaren inte kände till de nationella bestämmelserna i fråga vid tidpunkten för antagandet av den harmoniserade åtgärden och därför inte beaktade dem vid utarbetandet av harmoniseringsåtgärden. |
| --- | --- |

(51)

Mot bakgrund av ovannämnd rättspraxis bör det anses att syftet med åtskillnaden mellan artikel 114.4 och 114.5 i EUF-fördraget är att införa högre krav för motivering i fall där harmonisering i större utsträckning äventyras eftersom lagstiftaren inte kände till de nationella bestämmelserna i fråga vid tidpunkten för antagandet av den harmoniserade åtgärden och därför inte beaktade dem vid utarbetandet av harmoniseringsåtgärden.

| (52) | Såsom redan har fastställts har de nationella bestämmelserna varit i kraft i sin nuvarande utformning sedan 2006. De var följaktligen i kraft vid den tidpunkt då förordning (EU) 2019/1009 utarbetades och existerade därför även före den förordningen. |
| --- | --- |

(52)

Såsom redan har fastställts har de nationella bestämmelserna varit i kraft i sin nuvarande utformning sedan 2006. De var följaktligen i kraft vid den tidpunkt då förordning (EU) 2019/1009 utarbetades och existerade därför även före den förordningen.

| (53) | Dessutom framgår det av den konsekvensbedömning som åtföljer förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av bestämmelser om tillhandahållande på marknaden av CE-märkta gödselprodukter (8) att EU-lagstiftaren kände till de nationella bestämmelserna vid utarbetandet av förordning (EU) 2019/1009. Det bör således anses att de anmälda nationella bestämmelserna utgör redan existerande bestämmelser mot bakgrund av artikel 114.4 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(53)

Dessutom framgår det av den konsekvensbedömning som åtföljer förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av bestämmelser om tillhandahållande på marknaden av CE-märkta gödselprodukter (8) att EU-lagstiftaren kände till de nationella bestämmelserna vid utarbetandet av förordning (EU) 2019/1009. Det bör således anses att de anmälda nationella bestämmelserna utgör redan existerande bestämmelser mot bakgrund av artikel 114.4 i EUF-fördraget.

8

| (54) | Såsom konstateras ovan anses förordning (EU) 2019/1009 vara den relevanta harmoniseringsåtgärden för den aktuella bedömningen. De anmälda nationella bestämmelserna bör därför bedömas mot bakgrund av den förordningen. Det återstår att undersöka huruvida de anmälda nationella bestämmelserna utgör ett undantag från förordning (EU) 2019/1009 och om de är strängare än den förordningen. |
| --- | --- |

(54)

Såsom konstateras ovan anses förordning (EU) 2019/1009 vara den relevanta harmoniseringsåtgärden för den aktuella bedömningen. De anmälda nationella bestämmelserna bör därför bedömas mot bakgrund av den förordningen. Det återstår att undersöka huruvida de anmälda nationella bestämmelserna utgör ett undantag från förordning (EU) 2019/1009 och om de är strängare än den förordningen.

2.1.2   Hur stränga de anmälda nationella bestämmelserna är jämförda med förordning (EU) 2019/1009

Hur stränga de anmälda nationella bestämmelserna är jämförda med förordning (EU) 2019/1009

| (55) | Det gränsvärde för kadmiumhalten i fosforgödselmedel som fastställs i punkt 3 a ii i produktfunktionskategori 1.B och i punkt 2 a ii i produktfunktionskategori 1.C.I i del II i bilaga I till förordning (EU) 2019/1009, som de anmälda nationella bestämmelserna avviker från, är 60 mg/kg fosforpentoxid, medan gränsvärdet fastställs till 20 mg/kg fosforpentoxid för kadmium i de nationella bestämmelserna. Det står därför klart att de anmälda nationella bestämmelserna avviker från och är strängare än bestämmelserna i förordning (EU) 2019/1009. |
| --- | --- |

(55)

Det gränsvärde för kadmiumhalten i fosforgödselmedel som fastställs i punkt 3 a ii i produktfunktionskategori 1.B och i punkt 2 a ii i produktfunktionskategori 1.C.I i del II i bilaga I till förordning (EU) 2019/1009, som de anmälda nationella bestämmelserna avviker från, är 60 mg/kg fosforpentoxid, medan gränsvärdet fastställs till 20 mg/kg fosforpentoxid för kadmium i de nationella bestämmelserna. Det står därför klart att de anmälda nationella bestämmelserna avviker från och är strängare än bestämmelserna i förordning (EU) 2019/1009.

| (56) | Mot bakgrund av ovanstående kan följande slutsatser dras: 1) De anmälda nationella bestämmelserna existerade redan före harmoniseringsåtgärden och lagstiftaren kände till dem vid tidpunkten för utarbetandet av harmoniseringsåtgärden, nämligen förordning (EU) 2019/1009. De bör därför anses vara redan existerande enligt artikel 114.4 i EUF-fördraget. 2) De anmälda nationella bestämmelser som avviker från punkt 3 a ii i produktfunktionskategori 1.B och i punkt 2 a ii i produktfunktionskategori 1.C.I i del II i bilaga I till förordning (EU) 2019/1009 är strängare än bestämmelserna i förordning (EU) 2019/1009. |
| --- | --- |

(56)

Mot bakgrund av ovanstående kan följande slutsatser dras: 1) De anmälda nationella bestämmelserna existerade redan före harmoniseringsåtgärden och lagstiftaren kände till dem vid tidpunkten för utarbetandet av harmoniseringsåtgärden, nämligen förordning (EU) 2019/1009. De bör därför anses vara redan existerande enligt artikel 114.4 i EUF-fördraget. 2) De anmälda nationella bestämmelser som avviker från punkt 3 a ii i produktfunktionskategori 1.B och i punkt 2 a ii i produktfunktionskategori 1.C.I i del II i bilaga I till förordning (EU) 2019/1009 är strängare än bestämmelserna i förordning (EU) 2019/1009.

| (57) | Kommissionen anser därför att den anmälan som lämnats in av Ungern kan tas upp till sakprövning i sin helhet enligt artikel 114.4 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(57)

Kommissionen anser därför att den anmälan som lämnats in av Ungern kan tas upp till sakprövning i sin helhet enligt artikel 114.4 i EUF-fördraget.

2.2   Sakprövning

Sakprövning

| (58) | I enlighet med artikel 114.4 och artikel 114.6 första stycket i EUF-fördraget ska kommissionen se till att alla villkor i den artikeln är uppfyllda för att en medlemsstat ska få behålla sådana nationella bestämmelser som avviker från en harmoniseringsåtgärd på unionsnivå. |
| --- | --- |

(58)

I enlighet med artikel 114.4 och artikel 114.6 första stycket i EUF-fördraget ska kommissionen se till att alla villkor i den artikeln är uppfyllda för att en medlemsstat ska få behålla sådana nationella bestämmelser som avviker från en harmoniseringsåtgärd på unionsnivå.

| (59) | Kommissionen måste i synnerhet bedöma om de anmälda nationella bestämmelserna är motiverade av väsentliga behov enligt artikel 36 i EUF-fördraget eller motiveras med miljö- eller arbetsmiljöskydd och inte går utöver vad som är nödvändigt för att uppnå det avsedda legitima syftet. När kommissionen anser att de nationella bestämmelserna uppfyller de ovannämnda villkoren ska den dessutom enligt artikel 114.6 i EUF-fördraget konstatera om dessa utgör ett medel för godtycklig diskriminering eller innebär förtäckta handelshinder mellan medlemsstaterna samt om de kommer att utgöra ett hinder för den inre marknadens funktion. |
| --- | --- |

(59)

Kommissionen måste i synnerhet bedöma om de anmälda nationella bestämmelserna är motiverade av väsentliga behov enligt artikel 36 i EUF-fördraget eller motiveras med miljö- eller arbetsmiljöskydd och inte går utöver vad som är nödvändigt för att uppnå det avsedda legitima syftet. När kommissionen anser att de nationella bestämmelserna uppfyller de ovannämnda villkoren ska den dessutom enligt artikel 114.6 i EUF-fördraget konstatera om dessa utgör ett medel för godtycklig diskriminering eller innebär förtäckta handelshinder mellan medlemsstaterna samt om de kommer att utgöra ett hinder för den inre marknadens funktion.

| (60) | När kommissionen undersöker om de nationella åtgärder som anmälts i enlighet med artikel 114.4 i EUF-fördraget är motiverade, mot bakgrund av den tidsram som fastställs i artikel 114.6 i EUF-fördraget, ska den utgå från de skäl som den anmälande medlemsstaten anför. Bevisbördan ligger på den ansökande medlemsstat som avser att bibehålla sina nationella åtgärder. |
| --- | --- |

(60)

När kommissionen undersöker om de nationella åtgärder som anmälts i enlighet med artikel 114.4 i EUF-fördraget är motiverade, mot bakgrund av den tidsram som fastställs i artikel 114.6 i EUF-fördraget, ska den utgå från de skäl som den anmälande medlemsstaten anför. Bevisbördan ligger på den ansökande medlemsstat som avser att bibehålla sina nationella åtgärder.

| (61) | Om kommissionen emellertid förfogar över sådana uppgifter som skulle kunna medföra att den harmoniseringsåtgärd på unionsnivå som de anmälda nationella bestämmelserna avviker från måste ses över, kan den ta hänsyn till dessa uppgifter vid bedömningen av de anmälda nationella bestämmelserna. |
| --- | --- |

(61)

Om kommissionen emellertid förfogar över sådana uppgifter som skulle kunna medföra att den harmoniseringsåtgärd på unionsnivå som de anmälda nationella bestämmelserna avviker från måste ses över, kan den ta hänsyn till dessa uppgifter vid bedömningen av de anmälda nationella bestämmelserna.

2.2.1   Ungerns ståndpunkt

Ungerns ståndpunkt

| (62) | Ungerns ståndpunkt i fråga om kadmiumhalt i fosforgödselmedel med en fosforhalt på minst 5 viktprocent, uttryckt som fosforpentoxid (P2O5) grundar sig på långsiktigt markskydd, vilket i sin tur skyddar både människor och miljö. |
| --- | --- |

(62)

Ungerns ståndpunkt i fråga om kadmiumhalt i fosforgödselmedel med en fosforhalt på minst 5 viktprocent, uttryckt som fosforpentoxid (P2O5) grundar sig på långsiktigt markskydd, vilket i sin tur skyddar både människor och miljö.

2

5

| (63) | I sin anmälan till kommissionen bedömer Ungern de förväntade effekterna av det gränsvärde på 60 mg/kg fosforpentoxid som fastställs i förordning (EU) 2019/1009 på sitt nationella territorium. Detta gränsvärde föranledde allvarliga farhågor för skyddet av människors hälsa och miljön. Kadmium klassificeras som ett cancerframkallande ämne och ett av de giftigaste grundämnena. Växter tar lätt upp kadmium och på så vis kommer kadmium in i livsmedelskedjan. Ungern har flest dödsfall i lungcancer i unionen och i världen och betonar därför behovet av att minska ytterligare exponering för kadmium som kommer in i kroppen med livsmedel. |
| --- | --- |

(63)

I sin anmälan till kommissionen bedömer Ungern de förväntade effekterna av det gränsvärde på 60 mg/kg fosforpentoxid som fastställs i förordning (EU) 2019/1009 på sitt nationella territorium. Detta gränsvärde föranledde allvarliga farhågor för skyddet av människors hälsa och miljön. Kadmium klassificeras som ett cancerframkallande ämne och ett av de giftigaste grundämnena. Växter tar lätt upp kadmium och på så vis kommer kadmium in i livsmedelskedjan. Ungern har flest dödsfall i lungcancer i unionen och i världen och betonar därför behovet av att minska ytterligare exponering för kadmium som kommer in i kroppen med livsmedel.

| (64) | Med tanke på att kadmium hos den allmänna befolkningen statistiskt sett har kopplats till ökad risk för cancer, bland lungcancer, vill Ungern ytterligare minska befolkningens exponering för kadmium genom ett lägre gränsvärde för fosforgödselmedel. |
| --- | --- |

(64)

Med tanke på att kadmium hos den allmänna befolkningen statistiskt sett har kopplats till ökad risk för cancer, bland lungcancer, vill Ungern ytterligare minska befolkningens exponering för kadmium genom ett lägre gränsvärde för fosforgödselmedel.

| (65) | Förutom de folkhälsorelaterade farhågorna lämnar Ungern även motiveringar i fråga om miljöskydd och långsiktigt markskydd. Eftersom markerna till övervägande del är sura eller extremt sura är de mer sårbara för ackumulering av kadmium och behöver därför skyddas mer. |
| --- | --- |

(65)

Förutom de folkhälsorelaterade farhågorna lämnar Ungern även motiveringar i fråga om miljöskydd och långsiktigt markskydd. Eftersom markerna till övervägande del är sura eller extremt sura är de mer sårbara för ackumulering av kadmium och behöver därför skyddas mer.

| (66) | I sitt resonemang förlitar sig Ungern till undersökningar där ackumulering av kadmium i människokroppen förknippas med flera hälsoproblem, varav de allvarligaste är lungcancer, men även rör kronisk njurinsufficiens och osteoporos (9). I sin anmälan förlitar sig Ungern också på flera källor om ackumulering av kadmium i miljön (10). Ungern hävdar att det finns ett direkt samband mellan ackumulering av kadmium i marken, det oundvikliga upptaget i livsmedel och foder och de negativa effekterna på människors hälsa. |
| --- | --- |

(66)

I sitt resonemang förlitar sig Ungern till undersökningar där ackumulering av kadmium i människokroppen förknippas med flera hälsoproblem, varav de allvarligaste är lungcancer, men även rör kronisk njurinsufficiens och osteoporos (9). I sin anmälan förlitar sig Ungern också på flera källor om ackumulering av kadmium i miljön (10). Ungern hävdar att det finns ett direkt samband mellan ackumulering av kadmium i marken, det oundvikliga upptaget i livsmedel och foder och de negativa effekterna på människors hälsa.

9

10

| (67) | Det stora flertalet fosforgödselmedel på den ungerska marknaden är EG-gödselmedel. De flesta EU-gödselmedlen på den ungerska marknaden har dock en kadmiumhalt under 20 mg/kg fosforpentoxid. Eftersom 95 % av importerade gödselmedel redan iakttar det gränsvärde på 60 mg/kg fosforpentoxid som fastställs i förordning (EU) 2019/1009 är de ungerska myndigheterna oroliga för att importmönstren kommer att förändras i framtiden och leda till en betydlig ökning av saluföringen av produkter med en högre kadmiumhalt än 20 mg/kg fosforpentoxid, vilket i sin tur leder till ytterligare ackumulering av kadmium i marken som sedan överförs till livsmedelskedjan. |
| --- | --- |

(67)

Det stora flertalet fosforgödselmedel på den ungerska marknaden är EG-gödselmedel. De flesta EU-gödselmedlen på den ungerska marknaden har dock en kadmiumhalt under 20 mg/kg fosforpentoxid. Eftersom 95 % av importerade gödselmedel redan iakttar det gränsvärde på 60 mg/kg fosforpentoxid som fastställs i förordning (EU) 2019/1009 är de ungerska myndigheterna oroliga för att importmönstren kommer att förändras i framtiden och leda till en betydlig ökning av saluföringen av produkter med en högre kadmiumhalt än 20 mg/kg fosforpentoxid, vilket i sin tur leder till ytterligare ackumulering av kadmium i marken som sedan överförs till livsmedelskedjan.

2.2.2   Bedömning av Ungerns ståndpunkt

Bedömning av Ungerns ståndpunkt

2.2.2.1   Motivering som grundar sig på väsentliga behov enligt artikel 36 i EUF-fördraget eller som avser miljö- eller arbetsmiljöskydd

2.2.2.1

Motivering som grundar sig på väsentliga behov enligt artikel 36 i EUF-fördraget eller som avser miljö- eller arbetsmiljöskydd

| (68) | Syftet med de anmälda bestämmelserna är att uppnå en högre skyddsnivå för människors hälsa och liv och miljön än skyddsnivån i förordning (EU) 2019/1009 med avseende på exponering för kadmium, genom att förhindra ytterligare ackumulering av kadmium i marken. Detta mål uppnås genom att ett lägre högsta gränsvärde behålls för kadmium i fosforgödselmedel som innehåller en fosforhalt på minst 5 viktprocent, uttryckt som fosforpentoxid (P2O5) jämfört med det harmoniserade gränsvärde som fastställs i förordning (EU) 2019/1009. |
| --- | --- |

(68)

Syftet med de anmälda bestämmelserna är att uppnå en högre skyddsnivå för människors hälsa och liv och miljön än skyddsnivån i förordning (EU) 2019/1009 med avseende på exponering för kadmium, genom att förhindra ytterligare ackumulering av kadmium i marken. Detta mål uppnås genom att ett lägre högsta gränsvärde behålls för kadmium i fosforgödselmedel som innehåller en fosforhalt på minst 5 viktprocent, uttryckt som fosforpentoxid (P2O5) jämfört med det harmoniserade gränsvärde som fastställs i förordning (EU) 2019/1009.

2

5

| (69) | När det gäller skyddet av människors hälsa och liv bör det noteras att kadmium är ett icke-väsentligt och giftigt ämne för människor, som inte har några fördelar för växter eller djur. Kadmiumoxid klassificeras som ett cancerframkallande ämne i kategori 2 enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (11). |
| --- | --- |

(69)

När det gäller skyddet av människors hälsa och liv bör det noteras att kadmium är ett icke-väsentligt och giftigt ämne för människor, som inte har några fördelar för växter eller djur. Kadmiumoxid klassificeras som ett cancerframkallande ämne i kategori 2 enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (11).

11

| (70) | Förekomst av kadmium i växter och intag av kadmium från livsmedel kan på längre sikt leda till negativa effekter för människors hälsa. När ämnet väl har absorberats av människokroppen stannar det kvar och ackumuleras i kroppen under livet (12). |
| --- | --- |

(70)

Förekomst av kadmium i växter och intag av kadmium från livsmedel kan på längre sikt leda till negativa effekter för människors hälsa. När ämnet väl har absorberats av människokroppen stannar det kvar och ackumuleras i kroppen under livet (12).

12

| (71) | Kadmium kan skada njurarna genom att orsaka överdriven produktion av beta-2-mikroglobulin, ett protein som avsöndras i urinen, och är en biologisk indikator för njurfunktionen. Varaktigheten och nivån för exponering för kadmium avgör hur allvarlig effekten är. Skelettskador är en annan kritisk effekt av exponering för kadmium vid nivåer som är något högre än de nivåer där proteinet beta-2-mikroglobulin i urinen skulle vara en tidig indikator. Kadmium ansamlas främst i levern och njurarna och avsöndras långsamt. Ämnet kan stanna kvar i människokroppen under årtionden. |
| --- | --- |

(71)

Kadmium kan skada njurarna genom att orsaka överdriven produktion av beta-2-mikroglobulin, ett protein som avsöndras i urinen, och är en biologisk indikator för njurfunktionen. Varaktigheten och nivån för exponering för kadmium avgör hur allvarlig effekten är. Skelettskador är en annan kritisk effekt av exponering för kadmium vid nivåer som är något högre än de nivåer där proteinet beta-2-mikroglobulin i urinen skulle vara en tidig indikator. Kadmium ansamlas främst i levern och njurarna och avsöndras långsamt. Ämnet kan stanna kvar i människokroppen under årtionden.

| (72) | Allmänheten exponeras för kadmium från många olika källor, bland annat rökning. För den rökfria befolkningen står livsmedel för den dominerande källan till intag av kadmium. Kadmium är främst giftigt för njurarna, men kan även orsaka avmineralisering av benen och har statistiskt kopplats till ökad risk för lungcancer, cancer i livmoderslemhinnan och bröstcancer (13). Hälsorisker för vuxna rökare och personer med låga järndepåer och/eller personer som lever nära industriella källor till utsläpp av kadmium kan inte heller uteslutas (14). |
| --- | --- |

(72)

Allmänheten exponeras för kadmium från många olika källor, bland annat rökning. För den rökfria befolkningen står livsmedel för den dominerande källan till intag av kadmium. Kadmium är främst giftigt för njurarna, men kan även orsaka avmineralisering av benen och har statistiskt kopplats till ökad risk för lungcancer, cancer i livmoderslemhinnan och bröstcancer (13). Hälsorisker för vuxna rökare och personer med låga järndepåer och/eller personer som lever nära industriella källor till utsläpp av kadmium kan inte heller uteslutas (14).

13

14

| (73) | Med tanke på den höga andelen dödsfall i lungcancer i Ungern är landets intresse av att undvika ytterligare exponering för kadmium berättigat. |
| --- | --- |

(73)

Med tanke på den höga andelen dödsfall i lungcancer i Ungern är landets intresse av att undvika ytterligare exponering för kadmium berättigat.

| (74) | Förutom effekterna för människors hälsa kan ytterligare ackumulering av kadmium i marken ha negativa effekter för markens biologiska mångfald och därmed för dess funktioner (t.ex. nedbrytning av organiska ämnen) och för grundvattnets kvalitet via urlakning i marken. Såväl toxiciteten som biotillgängligheten för kadmium påverkas av jordmånens egenskaper. Kadmium är mer rörligt och biotillgängligt i surare jordar och mindre i krit- och kalkhaltiga jordar. Omkring hälften av Ungerns marker är sura eller extremt sura, vilket innebär att situationen i denna medlemsstat är speciell och gör den särskilt sårbar för ackumulering av kadmium i marken. |
| --- | --- |

(74)

Förutom effekterna för människors hälsa kan ytterligare ackumulering av kadmium i marken ha negativa effekter för markens biologiska mångfald och därmed för dess funktioner (t.ex. nedbrytning av organiska ämnen) och för grundvattnets kvalitet via urlakning i marken. Såväl toxiciteten som biotillgängligheten för kadmium påverkas av jordmånens egenskaper. Kadmium är mer rörligt och biotillgängligt i surare jordar och mindre i krit- och kalkhaltiga jordar. Omkring hälften av Ungerns marker är sura eller extremt sura, vilket innebär att situationen i denna medlemsstat är speciell och gör den särskilt sårbar för ackumulering av kadmium i marken.

| (75) | Rådet hänvisade till farhågorna kring riskerna med kadmium för människors hälsa och miljön redan i sin resolution av den 25 januari 1988 (15). Rådet betonade betydelsen av att minska tillförseln av kadmium i jorden från alla källor, även diffusa källor (deposition från atmosfären, fosforgödselmedel, avloppsslam osv.), bland annat genom lämpliga kontrollåtgärder i fråga om kadmiumhalten i fosforgödselmedel baserat på lämplig teknik som inte medför alltför stora kostnader och med hänsyn till miljöförhållandena i gemenskapens olika regioner. |
| --- | --- |

(75)

Rådet hänvisade till farhågorna kring riskerna med kadmium för människors hälsa och miljön redan i sin resolution av den 25 januari 1988 (15). Rådet betonade betydelsen av att minska tillförseln av kadmium i jorden från alla källor, även diffusa källor (deposition från atmosfären, fosforgödselmedel, avloppsslam osv.), bland annat genom lämpliga kontrollåtgärder i fråga om kadmiumhalten i fosforgödselmedel baserat på lämplig teknik som inte medför alltför stora kostnader och med hänsyn till miljöförhållandena i gemenskapens olika regioner.

15

| (76) | I skäl 15 i förordning (EG) nr 2003/2003 meddelade även kommissionen sin avsikt att ta upp frågan om ofrivillig kadmiumhalt i mineralgödselmedel. |
| --- | --- |

(76)

I skäl 15 i förordning (EG) nr 2003/2003 meddelade även kommissionen sin avsikt att ta upp frågan om ofrivillig kadmiumhalt i mineralgödselmedel.

| (77) | År 2002 konstaterade vetenskapliga kommittén för hälso- och miljörisker att ett gränsvärde på 40 mg/kg fosforpentoxid eller mer skulle leda till ackumulering av kadmium i de flesta jordar i EU. Ett gränsvärde på 20 mg/kg fosforpentoxid eller lägre förväntades inte leda till långsiktig ackumulering i marken under 100 år om annan tillförsel av kadmium inte beaktas. |
| --- | --- |

(77)

År 2002 konstaterade vetenskapliga kommittén för hälso- och miljörisker att ett gränsvärde på 40 mg/kg fosforpentoxid eller mer skulle leda till ackumulering av kadmium i de flesta jordar i EU. Ett gränsvärde på 20 mg/kg fosforpentoxid eller lägre förväntades inte leda till långsiktig ackumulering i marken under 100 år om annan tillförsel av kadmium inte beaktas.

| (78) | I sitt förslag till förordning (EU) 2019/1009 (16) drog kommissionen, på grundval av de vetenskapliga uppgifter som fanns tillgängliga vid bedömningen av effekterna, slutsatsen att kadmiummetall och kadmiumoxid generellt kan innebära allvarliga hälsorisker. Kommissionen föreslog att gränsvärdet skulle sättas vid 60 mg/kg fosforpentoxid för fosforgödselmedel och att detta gränsvärde gradvis skulle sänkas till 20 mg/kg fosforpentoxid tolv år efter det att den nya förordningen trädde i kraft. |
| --- | --- |

(78)

I sitt förslag till förordning (EU) 2019/1009 (16) drog kommissionen, på grundval av de vetenskapliga uppgifter som fanns tillgängliga vid bedömningen av effekterna, slutsatsen att kadmiummetall och kadmiumoxid generellt kan innebära allvarliga hälsorisker. Kommissionen föreslog att gränsvärdet skulle sättas vid 60 mg/kg fosforpentoxid för fosforgödselmedel och att detta gränsvärde gradvis skulle sänkas till 20 mg/kg fosforpentoxid tolv år efter det att den nya förordningen trädde i kraft.

16

| (79) | Det råder också allmän enighet om att kadmium i gödselmedel utgör den allra största källan för tillförseln av kadmium till marken och näringskedjan (17). I förordning (EU) 2019/1009 fastställs ett gränsvärde på 60 mg/kg fosforpentoxid, som blir tillämpligt från och med den 16 juli 2022. Det stora flertalet gödselmedel som finns tillgängliga på EU:s marknad uppfyller redan detta gränsvärde. Införandet av gränsvärdet är visserligen ett steg i rätt riktning baserat på vetenskapliga uppgifter, men kommer sannolikt inte att leda till någon större minskning av ackumuleringen av kadmium i marken på lång sikt. |
| --- | --- |

(79)

Det råder också allmän enighet om att kadmium i gödselmedel utgör den allra största källan för tillförseln av kadmium till marken och näringskedjan (17). I förordning (EU) 2019/1009 fastställs ett gränsvärde på 60 mg/kg fosforpentoxid, som blir tillämpligt från och med den 16 juli 2022. Det stora flertalet gödselmedel som finns tillgängliga på EU:s marknad uppfyller redan detta gränsvärde. Införandet av gränsvärdet är visserligen ett steg i rätt riktning baserat på vetenskapliga uppgifter, men kommer sannolikt inte att leda till någon större minskning av ackumuleringen av kadmium i marken på lång sikt.

17

| (80) | Behovet av ett mer ambitiöst harmoniserat gränsvärde för kadmium i fosforgödselmedel i framtiden bekräftas i förordning (EU) 2019/1009, och kommissionen ska enligt förordningen göra en förnyad bedömning av gränsvärdena för att sänka dem om det är genomförbart. |
| --- | --- |

(80)

Behovet av ett mer ambitiöst harmoniserat gränsvärde för kadmium i fosforgödselmedel i framtiden bekräftas i förordning (EU) 2019/1009, och kommissionen ska enligt förordningen göra en förnyad bedömning av gränsvärdena för att sänka dem om det är genomförbart.

| (81) | På grundval av ovanstående måste det högsta gränsvärde som anges i de anmälda nationella bestämmelserna anses vara motiverat för att skydda människors hälsa och liv samt miljön. |
| --- | --- |

(81)

På grundval av ovanstående måste det högsta gränsvärde som anges i de anmälda nationella bestämmelserna anses vara motiverat för att skydda människors hälsa och liv samt miljön.

2.2.2.2   Frånvaro av godtycklig diskriminering eller förtäckta handelshinder mellan medlemsstaterna liksom av hinder för den inre marknadens funktion

2.2.2.2

Frånvaro av godtycklig diskriminering eller förtäckta handelshinder mellan medlemsstaterna liksom av hinder för den inre marknadens funktion

a)   Frånvaro av godtycklig diskriminering

| (82) | Enligt artikel 114.6 i EUF-fördraget ska kommissionen kontrollera att en fortsatt tillämpning av de anmälda nationella bestämmelserna inte utgör något medel för godtycklig diskriminering. För att det inte ska vara fråga om diskriminering enligt domstolens rättspraxis (18) får likartade situationer inte behandlas olika och olikartade situationer inte behandlas lika om det inte är objektivt motiverat. Diskriminering föreligger när nationella handelshinder används på ett sätt som är diskriminerande när det gäller varor med ursprung i övriga medlemsstater. |
| --- | --- |

(82)

Enligt artikel 114.6 i EUF-fördraget ska kommissionen kontrollera att en fortsatt tillämpning av de anmälda nationella bestämmelserna inte utgör något medel för godtycklig diskriminering. För att det inte ska vara fråga om diskriminering enligt domstolens rättspraxis (18) får likartade situationer inte behandlas olika och olikartade situationer inte behandlas lika om det inte är objektivt motiverat. Diskriminering föreligger när nationella handelshinder används på ett sätt som är diskriminerande när det gäller varor med ursprung i övriga medlemsstater.

18

| (83) | De anmälda nationella bestämmelserna gäller både inhemska produkter och produkter som tillverkas i andra medlemsstater. Så länge motsatsen inte kan bevisas anses de anmälda nationella bestämmelserna inte utgöra något medel för godtycklig diskriminering. |
| --- | --- |

(83)

De anmälda nationella bestämmelserna gäller både inhemska produkter och produkter som tillverkas i andra medlemsstater. Så länge motsatsen inte kan bevisas anses de anmälda nationella bestämmelserna inte utgöra något medel för godtycklig diskriminering.

b)   Frånvaro av förtäckta handelshinder

| (84) | Nationella åtgärder som innebär strängare villkor för utsläppande på marknaden av produkter än en unionsförordning skulle normalt sett utgöra ett handelshinder. Detta beror på att en del av de produkter som lagligen släpps ut på marknaden i övriga unionen inte förväntas släppas ut på den berörda medlemsstatens marknad till följd av den nationella bestämmelsen. Syftet med de nödvändiga förutsättningarna i artikel 114.6 i EUF-fördraget är att förhindra att begränsningar som grundas på kriterierna i artikel 114.4 och 114.5 tillämpas på felaktiga grunder och i själva verket utgör ekonomiska åtgärder för att förhindra import av produkter från andra medlemsstater, dvs. indirekt för att skydda den inhemska produktionen (19). |
| --- | --- |

(84)

Nationella åtgärder som innebär strängare villkor för utsläppande på marknaden av produkter än en unionsförordning skulle normalt sett utgöra ett handelshinder. Detta beror på att en del av de produkter som lagligen släpps ut på marknaden i övriga unionen inte förväntas släppas ut på den berörda medlemsstatens marknad till följd av den nationella bestämmelsen. Syftet med de nödvändiga förutsättningarna i artikel 114.6 i EUF-fördraget är att förhindra att begränsningar som grundas på kriterierna i artikel 114.4 och 114.5 tillämpas på felaktiga grunder och i själva verket utgör ekonomiska åtgärder för att förhindra import av produkter från andra medlemsstater, dvs. indirekt för att skydda den inhemska produktionen (19).

19

| (85) | Eftersom det i de anmälda bestämmelserna även fastställs ett strängare gränsvärde för kadmiumhalt i fosforgödselmedel för företagare som är etablerade i andra medlemsstater på ett område som i övrigt är harmoniserat, torde bestämmelserna utgöra ett förtäckt handelshinder eller ett hinder för den inre marknadens funktion. |
| --- | --- |

(85)

Eftersom det i de anmälda bestämmelserna även fastställs ett strängare gränsvärde för kadmiumhalt i fosforgödselmedel för företagare som är etablerade i andra medlemsstater på ett område som i övrigt är harmoniserat, torde bestämmelserna utgöra ett förtäckt handelshinder eller ett hinder för den inre marknadens funktion.

| (86) | Då det saknas bevis för att de nationella bestämmelserna i själva verket syftar till att skydda den inhemska produktionen, kan det konstateras att de inte utgör något förtäckt hinder för handeln mellan medlemsstaterna. Det är kommissionens uppgift att överväga huruvida de anmälda nationella bestämmelserna utgör ett hinder för den inre marknadens funktion. |
| --- | --- |

(86)

Då det saknas bevis för att de nationella bestämmelserna i själva verket syftar till att skydda den inhemska produktionen, kan det konstateras att de inte utgör något förtäckt hinder för handeln mellan medlemsstaterna. Det är kommissionens uppgift att överväga huruvida de anmälda nationella bestämmelserna utgör ett hinder för den inre marknadens funktion.

c)   Frånvaro av hinder för den inre marknadens funktion

| (87) | Enligt artikel 114.6 i EUF-fördraget ska kommissionen konstatera huruvida det kommer att utgöra ett hinder för den inre marknadens funktion om de anmälda bestämmelserna behålls. Detta villkor får inte tolkas så att det leder till att förhindra godkännande av alla nationella åtgärder som påverkar den inre marknadens funktion. Alla nationella åtgärder som avviker från en harmoniseringsåtgärd som syftar till den inre marknadens upprättande och funktion utgör i själva verket åtgärder som skulle kunna påverka den inre marknaden. För att förfarandet i artikel 114 i EUF-fördraget ska förbli användbart bör begreppet hinder för den inre marknadens funktion, i artikel 114.6 i EUF-fördraget, följaktligen tolkas som en verkan som inte står i proportion till det eftersträvade målet (20). |
| --- | --- |

(87)

Enligt artikel 114.6 i EUF-fördraget ska kommissionen konstatera huruvida det kommer att utgöra ett hinder för den inre marknadens funktion om de anmälda bestämmelserna behålls. Detta villkor får inte tolkas så att det leder till att förhindra godkännande av alla nationella åtgärder som påverkar den inre marknadens funktion. Alla nationella åtgärder som avviker från en harmoniseringsåtgärd som syftar till den inre marknadens upprättande och funktion utgör i själva verket åtgärder som skulle kunna påverka den inre marknaden. För att förfarandet i artikel 114 i EUF-fördraget ska förbli användbart bör begreppet hinder för den inre marknadens funktion, i artikel 114.6 i EUF-fördraget, följaktligen tolkas som en verkan som inte står i proportion till det eftersträvade målet (20).

20

| (88) | När man bedömer om de anmälda nationella bestämmelserna verkligen är lämpliga och nödvändiga för uppnåendet av dess mål måste ett antal faktorer tas i beaktande. Kommissionen måste bedöma om den skyddsnivå som ges genom det gränsvärde för kadmium som fastställs i den ungerska lagstiftningen är effektiv för att skydda människors hälsa och liv å ena sidan, och miljön å den andra sidan. |
| --- | --- |

(88)

När man bedömer om de anmälda nationella bestämmelserna verkligen är lämpliga och nödvändiga för uppnåendet av dess mål måste ett antal faktorer tas i beaktande. Kommissionen måste bedöma om den skyddsnivå som ges genom det gränsvärde för kadmium som fastställs i den ungerska lagstiftningen är effektiv för att skydda människors hälsa och liv å ena sidan, och miljön å den andra sidan.

| (89) | Syftet med de anmälda nationella bestämmelserna är att skydda människors hälsa och miljön genom att ackumulering av kadmium i marken undviks. I sin anmälan till kommissionen motiverar Ungern behovet av ett undantag genom att hänvisa till de särskilda omständigheterna att den ungerska befolkningen är speciellt sårbar på grund av det höga antalet dödsfall i lungcancer samt den sura marken. |
| --- | --- |

(89)

Syftet med de anmälda nationella bestämmelserna är att skydda människors hälsa och miljön genom att ackumulering av kadmium i marken undviks. I sin anmälan till kommissionen motiverar Ungern behovet av ett undantag genom att hänvisa till de särskilda omständigheterna att den ungerska befolkningen är speciellt sårbar på grund av det höga antalet dödsfall i lungcancer samt den sura marken.

| (90) | Ungern har flest dödsfall i lungcancer i unionen och i världen, och betonar därför behovet av att minska ytterligare exponering för kadmium som kommer in i kroppen med livsmedel. Omkring hälften av Ungerns marker är dessutom sura eller extremt sura, vilket innebär att situationen i denna medlemsstat är speciell och gör den särskilt sårbar för ackumulering av kadmium i marken. |
| --- | --- |

(90)

Ungern har flest dödsfall i lungcancer i unionen och i världen, och betonar därför behovet av att minska ytterligare exponering för kadmium som kommer in i kroppen med livsmedel. Omkring hälften av Ungerns marker är dessutom sura eller extremt sura, vilket innebär att situationen i denna medlemsstat är speciell och gör den särskilt sårbar för ackumulering av kadmium i marken.

| (91) | Ett högsta gränsvärde som är lika med eller lägre än 20 mg/kg fosforpentoxid av koncentration av kadmium i gödselmedel anses vara effektivt för att undvika långsiktig ackumulering av kadmium i marken över 100 år. |
| --- | --- |

(91)

Ett högsta gränsvärde som är lika med eller lägre än 20 mg/kg fosforpentoxid av koncentration av kadmium i gödselmedel anses vara effektivt för att undvika långsiktig ackumulering av kadmium i marken över 100 år.

| (92) | Med beaktande av de särskilda faktorer som kännetecknar Ungerns situation kan de anmälda nationella bestämmelserna anses vara nödvändiga för att uppnå det eftersträvade målet. |
| --- | --- |

(92)

Med beaktande av de särskilda faktorer som kännetecknar Ungerns situation kan de anmälda nationella bestämmelserna anses vara nödvändiga för att uppnå det eftersträvade målet.

| (93) | Ungern hävdar dessutom att de allra flesta gödselprodukter på marknaden har en kadmiumhalt under gränsvärdet på 20 mg/kg fosforpentoxid, trots att detta för närvarande inte krävs för EG-gödselmedel. Att fastställa gränsvärdet till 20 mg/kg fosforpentoxid kommer därför inte att orsaka några betydande störningar av marknaden. |
| --- | --- |

(93)

Ungern hävdar dessutom att de allra flesta gödselprodukter på marknaden har en kadmiumhalt under gränsvärdet på 20 mg/kg fosforpentoxid, trots att detta för närvarande inte krävs för EG-gödselmedel. Att fastställa gränsvärdet till 20 mg/kg fosforpentoxid kommer därför inte att orsaka några betydande störningar av marknaden.

| (94) | Tillämpningen av andra åtgärder, exempelvis begränsningar av användningen, skulle vara mycket svåra att kontrollera i praktiken och skulle inte bidra till att uppnå det eftersträvade målet. Kommissionen anser inte att det är oproportionerligt att behålla de anmälda nationella bestämmelserna och anser inte heller att de utgör ett hinder för den inre marknadens funktion i den mening som avses i artikel 114.6 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(94)

Tillämpningen av andra åtgärder, exempelvis begränsningar av användningen, skulle vara mycket svåra att kontrollera i praktiken och skulle inte bidra till att uppnå det eftersträvade målet. Kommissionen anser inte att det är oproportionerligt att behålla de anmälda nationella bestämmelserna och anser inte heller att de utgör ett hinder för den inre marknadens funktion i den mening som avses i artikel 114.6 i EUF-fördraget.

| (95) | Med hänsyn till detta är enligt kommissionen villkoret om att det inte får finnas något hinder för den inre marknadens funktion uppfylld. |
| --- | --- |

(95)

Med hänsyn till detta är enligt kommissionen villkoret om att det inte får finnas något hinder för den inre marknadens funktion uppfylld.

2.2.2.3   Tidsbegränsning

2.2.2.3

Tidsbegränsning

| (96) | För att säkerställa att den nationella åtgärden, och det potentiella hindret för den inre marknadens funktion, begränsas till vad som är strikt nödvändigt för att uppnå de mål som eftersträvas av Ungern bör det nationella undantaget vara tidsbegränsat. Undantaget skulle inte längre vara nödvändigt om det harmoniserade gränsvärdet i framtiden skulle fastställas till samma eller en lägre nivå jämfört med det ungerska gränsvärdet. |
| --- | --- |

(96)

För att säkerställa att den nationella åtgärden, och det potentiella hindret för den inre marknadens funktion, begränsas till vad som är strikt nödvändigt för att uppnå de mål som eftersträvas av Ungern bör det nationella undantaget vara tidsbegränsat. Undantaget skulle inte längre vara nödvändigt om det harmoniserade gränsvärdet i framtiden skulle fastställas till samma eller en lägre nivå jämfört med det ungerska gränsvärdet.

| (97) | Det harmoniserade gränsvärdet kan endast fastställas till samma eller en lägre nivå jämfört med det ungerska gränsvärdet genom ett beslut från Europaparlamentet och rådet på grundval av ett förslag från kommissionen, exempelvis inom ramen för den översyn som avses i artikel 49 b i förordning (EU) 2019/1009. Den period för vilken undantag medges bör därför inte begränsas till ett visst datum enligt detta beslut, utan bör kopplas till ett sådant framtida beslut av lagstiftaren. |
| --- | --- |

(97)

Det harmoniserade gränsvärdet kan endast fastställas till samma eller en lägre nivå jämfört med det ungerska gränsvärdet genom ett beslut från Europaparlamentet och rådet på grundval av ett förslag från kommissionen, exempelvis inom ramen för den översyn som avses i artikel 49 b i förordning (EU) 2019/1009. Den period för vilken undantag medges bör därför inte begränsas till ett visst datum enligt detta beslut, utan bör kopplas till ett sådant framtida beslut av lagstiftaren.

| (98) | Detta överensstämmer med artikel 3.2 i förordning (EU) 2019/1009, enligt vilken undantag från förordning (EG) nr 2003/2003 vad gäller kadmiumhalten i gödselmedel, som har beviljats i enlighet med artikel 114.4 i EUF-fördraget, får fortsätta att tillämpas till dess att de harmoniserade gränsvärdena för kadmiumhalten i fosforgödselmedel som är lika med eller lägre än de nationella gränsvärdena börjar tillämpas på unionsnivå. |
| --- | --- |

(98)

Detta överensstämmer med artikel 3.2 i förordning (EU) 2019/1009, enligt vilken undantag från förordning (EG) nr 2003/2003 vad gäller kadmiumhalten i gödselmedel, som har beviljats i enlighet med artikel 114.4 i EUF-fördraget, får fortsätta att tillämpas till dess att de harmoniserade gränsvärdena för kadmiumhalten i fosforgödselmedel som är lika med eller lägre än de nationella gränsvärdena börjar tillämpas på unionsnivå.

| (99) | Godkännandet av de anmälda nationella bestämmelserna bör därför gälla till dess att ett reviderat gränsvärde som är lika med eller lägre än det ungerska gränsvärdet börjar tillämpas på unionsnivå. |
| --- | --- |

(99)

Godkännandet av de anmälda nationella bestämmelserna bör därför gälla till dess att ett reviderat gränsvärde som är lika med eller lägre än det ungerska gränsvärdet börjar tillämpas på unionsnivå.

3.   SLUTSATSER

SLUTSATSER

| (100) | Mot bakgrund av ovanstående dras därför slutsatsen att Ungerns anmälan om få att behålla nationella bestämmelser som avviker från förordning (EU) 2019/1009, och som lämnades in den 19 juli 2019, kan tas upp till sakprövning. |
| --- | --- |

(100)

Mot bakgrund av ovanstående dras därför slutsatsen att Ungerns anmälan om få att behålla nationella bestämmelser som avviker från förordning (EU) 2019/1009, och som lämnades in den 19 juli 2019, kan tas upp till sakprövning.

| (101) | Kommissionen anser dessutom att de anmälda nationella bestämmelserna






  — | motsvarar behoven när det gäller att skydda folkhälsa och miljö, |
| --- | --- | --- |

(101)

Kommissionen anser dessutom att de anmälda nationella bestämmelserna

—

motsvarar behoven när det gäller att skydda folkhälsa och miljö,

| — | är proportionerliga i förhållande till de eftersträvade målen, |
| --- | --- |

—

är proportionerliga i förhållande till de eftersträvade målen,

| — | ej utgör medel för godtycklig diskriminering, |
| --- | --- |

—

ej utgör medel för godtycklig diskriminering,

| — | inte innebär något förtäckt handelshinder mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

inte innebär något förtäckt handelshinder mellan medlemsstaterna.

| (102) | Kommissionen anser därför att de anmälda nationella bestämmelserna bör godkännas. |
| --- | --- |

(102)

Kommissionen anser därför att de anmälda nationella bestämmelserna bör godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De nationella bestämmelser som Ungern har anmält enligt artikel 114.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, som avviker från förordning (EU) 2019/1009 vad gäller kadmiumhalten i fosforgödselmedel, dvs. ett förbud mot att på den ungerska marknaden släppa ut fosforgödselmedel som innehåller en fosforhalt på minst 5 viktprocent, uttryckt som fosforpentoxid (P2O5) som avses i punkt 3 a ii i produktfunktionskategori 1.B och i punkt 2 a ii i produktfunktionskategori 1.C.I i del II i bilaga I till förordning (EU) 2019/1009, med en kadmiumhalt högre än 20 mg/kg fosforpentoxid, godkänns till dess att ett reviderat harmoniserat gränsvärde som är lika med eller lägre än de nationella gränsvärdena börjar tillämpas på unionsnivå.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Ungern.

Utfärdat i Bryssel den 17 juli 2020.

På kommissionens vägnar

Thierry BRETON

Ledamot av kommissionen

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1009 av den 5 juni 2019 om fastställande av bestämmelser om tillhandahållande på marknaden av EU-gödselprodukter och om ändring av förordningarna (EG) nr 1069/2009 och (EG) nr 1107/2009 samt om upphävande av förordning (EG) nr 2003/2003 (EUT L 170, 25.6.2019, s. 1).

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2003/2003 av den 13 oktober 2003 om gödselmedel (EUT L 304, 21.11.2003, s. 1).

2

(3)  Se kommissionens beslut av den 3 januari 2006: Beslut 2006/347/EG om de nationella bestämmelser som anmälts av Konungariket Sverige enligt artikel 95.4 i EG-fördraget beträffande högsta tillåtna kadmiumhalt i gödselmedel (EUT L 129, 17.5.2006, s. 19), beslut 2006/348/EG om de nationella bestämmelser som anmälts av Republiken Finland enligt artikel 95.4 i EG-fördraget beträffande högsta tillåtna kadmiumhalt i gödselmedel (EUT L 129, 17.5.2006, s. 25) och beslut 2006/349/EG om de nationella bestämmelser som anmälts av Republiken Österrike enligt artikel 95.4 i EG-fördraget beträffande högsta tillåtna kadmiumhalt i gödselmedel (EUT L 129, 17.5.2006, s. 31).

3

(4)  
  EUT C 394, 21.11.2019, s. 2.

4

(5)  Kommissionens beslut om förlängning av den period som avses i artikel 114.6 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt vad gäller de nationella bestämmelser om högsta tillåtna kadmiumhalt i gödselmedel som Ungern anmält i enlighet med artikel 114.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C(2020) 134 final).

5

(6)  Se domstolens dom av den 9 juli 2015, Tyskland/kommissionen, C-360/14 P, EU:C:2015:457.

6

(7)  Domstolens dom av den 20 mars 2003, Danmark/kommissionen, C-3/00, EU:C:2003:167, punkt 58. Bekräftas ytterligare i t.ex. Förstainstansrättens dom av den 8 november 2007, Nederländerna/kommissionen, T-234/04, EU:T:2007:335, punkt 58, Förstainstansrättens dom av den 5 oktober 2005, Land Oberösterreich och Österrike/kommissionen, T-366/03 och T-235/04, EU:T:2005:347, punkt 62 och domstolens dom av den 21 januari 2003, Tyskland/kommissionen, C-512/99, EU:C:2003:40, punkt 41.

7

(8)  Se den konsekvensbedömning som åtföljer kommissionens förslag, vilken särskilt ägnades åt gränsvärdet för kadmium, SWD(2016) 64 final, PART 2/2, https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/10102/2016/EN/SWD-2016-64-F1-EN-MAIN-PART-2.PDF, se särskilt s. 5, 6, 25, 28, 29 och 32 samt bilaga I.

8

(9)  T.ex. Horváth, O., Makrainé Horváth, A. ZS., 2006, A csontritkulás, korunk „néma járványa”
  . Nővér 2006 (19) 2, Mátyus, J., Oláh, A., Újhelyi, L., Kárpáti, I., Balla, J., 2008, Az idült vesebetegség epidémiája szükségessé teszi a glomerulus filtrációs ráta számítását, Orvosi Hetilap 149(2): 77–82 och IARC Monographs Volume 100C Cadmium and Cadmium Compounds, 2012.

9

A csontritkulás, korunk „néma járványa”

Az idült vesebetegség epidémiája szükségessé teszi a glomerulus filtrációs ráta számítását

Cadmium and Cadmium Compounds

(10)  T.ex. Adriano, D.C., 2001, ”Trace Elements in Terrestrial Environments. Biogeochemistry, Bioavailability and Risks of Metals” (andra upplagan), Springer-Verlag, New York. Alloway, B.J. (red.), 1990, Heavy Metals in Soils, Blackie and Son Ltd Glasgow och London, John Wiley and Sons Inc. New York.

10

Heavy Metals in Soils

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven 67/548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 1907/2006 (EUT L 353, 31.12.2008, s. 1).

11

(12)  Se den vetenskapliga rapporten från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, Cadmium dietary exposure in the European population från 2012, offentliggjord på https://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/scientific_output/files/main_documents/2551.pdf (EFSA Journal 2012; 10(1)).

12

Cadmium dietary exposure in the European population

EFSA Journal

(13)  
  EFSA Journal 2012;10(1).

13

EFSA Journal

(14)  EU:s riskbedömningsrapport om kadmium och kadmiumoxid, citerad i SWD(2016) 64 final, s. 11.

14

(15)  
  EGT C 30, 4.2.1988, s. 1, inte översatt till svenska.

15

(16)  COM(2016) 157 final – 2016/084 (COD).

16

(17)  Se studien Revisiting and updating the effect of phosphate fertilizers to cadmium accumulation in European agricultural soils

17

Revisiting and updating the effect of phosphate fertilizers to cadmium accumulation in European agricultural soils

av Erik Smolders och Laetitia Six, beställd av Fertilizers Europe 2013,

publicerad på http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/environmental_risks/docs/scher_o_168_rd_en.pdf

(18)  T.ex. Essent Belgium, C-492/14, s. 80, kommissionens beslut C/2018/2721 av den 8 maj 2018 om de nationella bestämmelser som Danmark anmält om tillsats av nitriter i vissa köttprodukter, punkt 52 (EUT L 118, 14.5.2018, s. 7), kommissionens beslut 2006/348/EG av den 3 januari 2006 om de nationella bestämmelser som anmälts av Republiken Finland enligt artikel 95.4 i EG-fördraget beträffande högsta tillåtna kadmiumhalt i gödselmedel, punkt 38, kommissionens beslut 2006/347/EG av den 3 januari 2006 om de nationella bestämmelser som anmälts av Konungariket Sverige enligt artikel 95.4 i EG-fördraget beträffande högsta tillåtna kadmiumhalt i gödselmedel, punkt 39, kommissionens beslut 2006/349/EG av den 3 januari 2006 om de nationella bestämmelser som anmälts av Republiken Österrike enligt artikel 95.4 i EG-fördraget beträffande högsta tillåtna kadmiumhalt i gödselmedel, punkt 39.

18

(19)  Kommissionens beslut C/2018/2721 av den 8 maj 2018 om de nationella bestämmelser som Danmark anmält om tillsats av nitriter i vissa köttprodukter, punkt 54, kommissionens beslut 2006/348/EG av den 3 januari 2006 om de nationella bestämmelser som anmälts av Republiken Finland enligt artikel 95.4 i EG-fördraget beträffande högsta tillåtna kadmiumhalt i gödselmedel, punkt 40, kommissionens beslut 2006/347/EG av den 3 januari 2006 om de nationella bestämmelser som anmälts av Konungariket Sverige enligt artikel 95.4 i EG-fördraget beträffande högsta tillåtna kadmiumhalt i gödselmedel, punkt 41, kommissionens beslut 2006/349/EG av den 3 januari 2006 om de nationella bestämmelser som anmälts av Republiken Österrike enligt artikel 95.4 i EG-fördraget beträffande högsta tillåtna kadmiumhalt i gödselmedel, punkt 41.

19

(20)  Kommissionens beslut C/2018/2721 av den 8 maj 2018 om de nationella bestämmelser som Danmark anmält om tillsats av nitriter i vissa köttprodukter, punkt 55 (EUT L 118, 14.5.2018, s. 7), kommissionens beslut 2006/348/EG av den 3 januari 2006 om de nationella bestämmelser som anmälts av Republiken Finland enligt artikel 95.4 i EG-fördraget beträffande högsta tillåtna kadmiumhalt i gödselmedel, punkt 42, kommissionens beslut 2006/347/EG av den 3 januari 2006 om de nationella bestämmelser som anmälts av Konungariket Sverige enligt artikel 95.4 i EG-fördraget beträffande högsta tillåtna kadmiumhalt i gödselmedel, punkt 43, kommissionens beslut 2006/349/EG av den 3 januari 2006 om de nationella bestämmelser som anmälts av Republiken Österrike enligt artikel 95.4 i EG-fördraget beträffande högsta tillåtna kadmiumhalt i gödselmedel, punkt 43.

20

---

| 11.8.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 261/55 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 261/55

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2020/1185

av den 10 augusti 2020

om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater

(delgivet med nr C(2020) 5559)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 om veterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden (1), särskilt artikel 9.4,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom unionen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (2), särskilt artikel 10.4,

med beaktande av rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002 om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (3), särskilt artikel 4.3, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU (4) fastställs djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater där fall av sjukdomen har bekräftats hos tamsvin eller viltlevande svin (nedan kallade de berörda medlemsstaterna). I delarna I–IV i bilagan till det genomförandebeslutet avgränsas och förtecknas vissa områden i de berörda medlemsstaterna uppdelade efter risknivå utifrån den epidemiologiska situationen vad gäller denna sjukdom. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU har ändrats flera gånger med beaktande av förändringar i den epidemiologiska situationen i unionen vad gäller afrikansk svinpest som måste återspeglas i den bilagan. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ändrades senast genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1150 (5) till följd av förändringar i den epidemiologiska situationen vad gäller den sjukdomen i Litauen, Polen och Slovakien. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU (4) fastställs djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater där fall av sjukdomen har bekräftats hos tamsvin eller viltlevande svin (nedan kallade de berörda medlemsstaterna). I delarna I–IV i bilagan till det genomförandebeslutet avgränsas och förtecknas vissa områden i de berörda medlemsstaterna uppdelade efter risknivå utifrån den epidemiologiska situationen vad gäller denna sjukdom. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU har ändrats flera gånger med beaktande av förändringar i den epidemiologiska situationen i unionen vad gäller afrikansk svinpest som måste återspeglas i den bilagan. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ändrades senast genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1150 (5) till följd av förändringar i den epidemiologiska situationen vad gäller den sjukdomen i Litauen, Polen och Slovakien.

| (2) | I rådets direktiv 2002/60/EG (6) fastställs de minimiåtgärder som ska vidtas inom unionen för bekämpning av afrikansk svinpest. I artikel 9 i direktiv 2002/60/EG föreskrivs särskilt att det ska upprättas en skyddszon och en övervakningszon när afrikansk svinpest officiellt har bekräftats hos svin på en anläggning, och i artiklarna 10 och 11 i samma direktiv fastställs de åtgärder som ska vidtas i skydds- och övervakningszonerna för att förhindra att sjukdomen sprids. Dessutom fastställs i artikel 15 i direktiv 2002/60/EG de åtgärder som ska vidtas om afrikansk svinpest bekräftas hos viltlevande svin. Den senaste tidens erfarenheter har visat att de åtgärder som fastställs i direktiv 2002/60/EG effektivt förhindrar spridningen av sjukdomen, särskilt åtgärderna för rengöring och desinfektion av smittade anläggningar och andra åtgärderna för utrotning av sjukdomen i populationer av tamsvin och viltlevande svin. |
| --- | --- |

(2)

I rådets direktiv 2002/60/EG (6) fastställs de minimiåtgärder som ska vidtas inom unionen för bekämpning av afrikansk svinpest. I artikel 9 i direktiv 2002/60/EG föreskrivs särskilt att det ska upprättas en skyddszon och en övervakningszon när afrikansk svinpest officiellt har bekräftats hos svin på en anläggning, och i artiklarna 10 och 11 i samma direktiv fastställs de åtgärder som ska vidtas i skydds- och övervakningszonerna för att förhindra att sjukdomen sprids. Dessutom fastställs i artikel 15 i direktiv 2002/60/EG de åtgärder som ska vidtas om afrikansk svinpest bekräftas hos viltlevande svin. Den senaste tidens erfarenheter har visat att de åtgärder som fastställs i direktiv 2002/60/EG effektivt förhindrar spridningen av sjukdomen, särskilt åtgärderna för rengöring och desinfektion av smittade anläggningar och andra åtgärderna för utrotning av sjukdomen i populationer av tamsvin och viltlevande svin.

| (3) | Sedan genomförandebeslut (EU) 2020/1150 antogs har nya fall av afrikansk svinpest konstaterats hos tamsvin i Polen och Slovakien och hos viltlevande svin i Lettland. |
| --- | --- |

(3)

Sedan genomförandebeslut (EU) 2020/1150 antogs har nya fall av afrikansk svinpest konstaterats hos tamsvin i Polen och Slovakien och hos viltlevande svin i Lettland.

| (4) | I slutet av juli och i augusti 2020 konstaterades tio fall av afrikansk svinpest hos tamsvin i distrikten chełmski, biłgorajski, garwoliński, hrubieszowski, lubartowski, przeworski och zielonogórski i Polen i områden som för närvarande förtecknas i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU eller i områden som för närvarande förtecknas i del III i den bilagan och som ligger i närheten av områden som för närvarande förtecknas i del II i den bilagan. Dessa utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. De områden i Polen som drabbats av de senaste utbrotten av afrikansk svinpest bör därför förtecknas i del III i stället för i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Dessutom bör det område i Polen som förtecknas i del II i bilagan och som ligger i närheten av de områden förtecknade i del III som drabbats av de senaste fallen av afrikansk svinpest, nu förtecknas i del III i stället för i del II i den bilagan. |
| --- | --- |

(4)

I slutet av juli och i augusti 2020 konstaterades tio fall av afrikansk svinpest hos tamsvin i distrikten chełmski, biłgorajski, garwoliński, hrubieszowski, lubartowski, przeworski och zielonogórski i Polen i områden som för närvarande förtecknas i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU eller i områden som för närvarande förtecknas i del III i den bilagan och som ligger i närheten av områden som för närvarande förtecknas i del II i den bilagan. Dessa utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. De områden i Polen som drabbats av de senaste utbrotten av afrikansk svinpest bör därför förtecknas i del III i stället för i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Dessutom bör det område i Polen som förtecknas i del II i bilagan och som ligger i närheten av de områden förtecknade i del III som drabbats av de senaste fallen av afrikansk svinpest, nu förtecknas i del III i stället för i del II i den bilagan.

| (5) | I augusti 2020 konstaterades ett fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin i kommunen Ventspils i Lettland i ett område som för närvarande förtecknas i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Detta fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Det område i Lettland som för närvarande förtecknas i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU och som drabbats av det senaste fallet av afrikansk svinpest bör därför nu förtecknas i del II i stället för i del I i den bilagan. |
| --- | --- |

(5)

I augusti 2020 konstaterades ett fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin i kommunen Ventspils i Lettland i ett område som för närvarande förtecknas i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Detta fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Det område i Lettland som för närvarande förtecknas i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU och som drabbats av det senaste fallet av afrikansk svinpest bör därför nu förtecknas i del II i stället för i del I i den bilagan.

| (6) | I augusti 2020 konstaterades ett utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i regionen Košice-okolie i Slovakien i ett område som för närvarande förtecknas i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Detta utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Det område i Slovakien som drabbats av det senaste utbrottet av afrikansk svinpest bör därför förtecknas i del III i stället för i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(6)

I augusti 2020 konstaterades ett utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i regionen Košice-okolie i Slovakien i ett område som för närvarande förtecknas i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Detta utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Det område i Slovakien som drabbats av det senaste utbrottet av afrikansk svinpest bör därför förtecknas i del III i stället för i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU.

| (7) | Efter dessa nyligen inträffade utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i Polen och Slovakien och det nyligen inträffade fallet av afrikansk svinpest hos viltlevande svin i Lettland har regionaliseringen i dessa medlemsstater omprövats och uppdaterats med beaktande av den aktuella epidemiologiska situationen i unionen. Gällande riskhanteringsåtgärder har också omprövats och uppdaterats. Dessa förändringar måste återspeglas i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(7)

Efter dessa nyligen inträffade utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i Polen och Slovakien och det nyligen inträffade fallet av afrikansk svinpest hos viltlevande svin i Lettland har regionaliseringen i dessa medlemsstater omprövats och uppdaterats med beaktande av den aktuella epidemiologiska situationen i unionen. Gällande riskhanteringsåtgärder har också omprövats och uppdaterats. Dessa förändringar måste återspeglas i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU.

| (8) | För att beakta den senaste utvecklingen av den epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i unionen och för att proaktivt bekämpa riskerna kopplade till spridningen av sjukdomen, bör nya tillräckligt stora högriskområden avgränsas i Lettland, Polen och Slovakien och tas med i förteckningarna i delarna II och III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Eftersom de områden där den epidemiologiska situationen fortfarande utvecklas och förändras förtecknas i delarna II och III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU måste alltid effekten på de angränsande områdena särskilt beaktas när eventuella ändringar görs av de områden som förtecknas i de delarna, vilket har skett i detta fall. Delarna I, II och III i den bilagan bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

För att beakta den senaste utvecklingen av den epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i unionen och för att proaktivt bekämpa riskerna kopplade till spridningen av sjukdomen, bör nya tillräckligt stora högriskområden avgränsas i Lettland, Polen och Slovakien och tas med i förteckningarna i delarna II och III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Eftersom de områden där den epidemiologiska situationen fortfarande utvecklas och förändras förtecknas i delarna II och III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU måste alltid effekten på de angränsande områdena särskilt beaktas när eventuella ändringar görs av de områden som förtecknas i de delarna, vilket har skett i detta fall. Delarna I, II och III i den bilagan bör därför ändras i enlighet med detta.

| (9) | Med tanke på den allvarliga epidemiologiska situationen i unionen vad gäller spridningen av afrikansk svinpest är det viktigt att de ändringar som genom detta beslut görs i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU träder i kraft så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(9)

Med tanke på den allvarliga epidemiologiska situationen i unionen vad gäller spridningen av afrikansk svinpest är det viktigt att de ändringar som genom detta beslut görs i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU träder i kraft så snart som möjligt.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ska ersättas med texten i bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 10 augusti 2020.

På kommissionens vägnar

Stella KYRIAKIDES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  EGT L 18, 23.1.2003, s. 11.

3

(4)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU av den 9 oktober 2014 om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater och om upphävande av genomförandebeslut 2014/178/EU (EUT L 295, 11.10.2014, s. 63).

4

(5)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1150 av den 3 augusti 2020 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater (EUT L 252, 4.8.2020, s. 30).

5

(6)  Rådets direktiv 2002/60/EG av den 27 juni 2002 om särskilda bestämmelser för bekämpning av afrikansk svinpest och om ändring av direktiv 92/119/EEG beträffande Teschensjuka och afrikansk svinpest (EGT L 192, 20.7.2002, s. 27).

6

---

BILAGA

Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ska ersättas med följande:

”BILAGA

DEL I

1.   Belgien

Följande områden i Belgien:

| dans la province de Luxembourg:





  la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:





  Frontière avec la France, |
| --- |

dans la province de Luxembourg:

la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:

Frontière avec la France,

| Rue Mersinhat à Florenville, |
| --- |

Rue Mersinhat à Florenville,

| La N818 jusque son intersection avec la N83, |
| --- |

La N818 jusque son intersection avec la N83,

| La N83 jusque son intersection avec la N884, |
| --- |

La N83 jusque son intersection avec la N884,

| La N884 jusque son intersection avec la N824, |
| --- |

La N884 jusque son intersection avec la N824,

| La N824 jusque son intersection avec Le Routeux, |
| --- |

La N824 jusque son intersection avec Le Routeux,

| Le Routeux, |
| --- |

Le Routeux,

| Rue d’Orgéo, |
| --- |

Rue d’Orgéo,

| Rue de la Vierre, |
| --- |

Rue de la Vierre,

| Rue du Bout-d’en-Bas, |
| --- |

Rue du Bout-d’en-Bas,

| Rue Sous l’Eglise, |
| --- |

Rue Sous l’Eglise,

| Rue Notre-Dame, |
| --- |

Rue Notre-Dame,

| Rue du Centre, |
| --- |

Rue du Centre,

| La N845 jusque son intersection avec la N85, |
| --- |

La N845 jusque son intersection avec la N85,

| La N85 jusque son intersection avec la N40, |
| --- |

La N85 jusque son intersection avec la N40,

| La N40 jusque son intersection avec la N802, |
| --- |

La N40 jusque son intersection avec la N802,

| La N802 jusque son intersection avec la N825, |
| --- |

La N802 jusque son intersection avec la N825,

| La N825 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- |

La N825 jusque son intersection avec la E25-E411,

| La E25-E411 jusque son intersection avec la N40, |
| --- |

La E25-E411 jusque son intersection avec la N40,

| N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- |

N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| Rue du Tombois, |
| --- |

Rue du Tombois,

| Rue Du Pierroy, |
| --- |

Rue Du Pierroy,

| Rue Saint-Orban, |
| --- |

Rue Saint-Orban,

| Rue Saint-Aubain, |
| --- |

Rue Saint-Aubain,

| Rue des Cottages, |
| --- |

Rue des Cottages,

| Rue de Relune, |
| --- |

Rue de Relune,

| Rue de Rulune, |
| --- |

Rue de Rulune,

| Route de l’Ermitage, |
| --- |

Route de l’Ermitage,

| N87: Route de Habay, |
| --- |

N87: Route de Habay,

| Chemin des Ecoliers, |
| --- |

Chemin des Ecoliers,

| Le Routy, |
| --- |

Le Routy,

| Rue Burgknapp, |
| --- |

Rue Burgknapp,

| Rue de la Halte, |
| --- |

Rue de la Halte,

| Rue du Centre, |
| --- |

Rue du Centre,

| Rue de l’Eglise, |
| --- |

Rue de l’Eglise,

| Rue du Marquisat, |
| --- |

Rue du Marquisat,

| Rue de la Carrière, |
| --- |

Rue de la Carrière,

| Rue de la Lorraine, |
| --- |

Rue de la Lorraine,

| Rue du Beynert, |
| --- |

Rue du Beynert,

| Millewée, |
| --- |

Millewée,

| Rue du Tram, |
| --- |

Rue du Tram,

| Millewée, |
| --- |

Millewée,

| N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg, |
| --- |

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg,

| Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg, |
| --- |

Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg,

| Frontière avec la France, jusque son intersection avec la Rue Mersinhat à Florenville. |
| --- |

Frontière avec la France, jusque son intersection avec la Rue Mersinhat à Florenville.

2.   Estland

Följande områden i Estland:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Ungern

Följande områden i Ungern:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250350, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 250850, 250950, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 252150 és 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250350, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 250850, 250950, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 252150 és 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

4.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | Pāvilostas novad Vērgales pagasts, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novad Vērgales pagasts,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Grobiņas novads, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novads,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

5.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo ir Vėžaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo ir Vėžaičių seniūnijos,

| — | Kretingos rajono savivaldybės: Darbėnų, Kretingos ir Žalgirio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybės: Darbėnų, Kretingos ir Žalgirio seniūnijos,

| — | Plungės rajono savivaldybės: Nausodžio sen. dalis nuo kelio 166 į pietryčius ir Kulių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybės: Nausodžio sen. dalis nuo kelio 166 į pietryčius ir Kulių seniūnija,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo, Skuodo miesto seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo, Skuodo miesto seniūnijos.

6.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

| gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim, |
| --- |

gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim,

| powiat działdowski, |
| --- |

powiat działdowski,

| gminy Dąbrówno, miasto Ostróda i część gminy wiejskiej Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Dąbrówno, miasto Ostróda i część gminy wiejskiej Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 w powiecie ostródzkim,

| gminy Kisielice, Susz, Iława z miastem Iława, Lubawa z miastem Lubawa, w powiecie iławskim, |
| --- |

gminy Kisielice, Susz, Iława z miastem Iława, Lubawa z miastem Lubawa, w powiecie iławskim,

| gmina Grodziczno w powiecie nowomiejskim, |
| --- |

gmina Grodziczno w powiecie nowomiejskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| w województwie mazowieckim:





  powiat ostrołęcki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat ostrołęcki,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim,

| powiat miejski Płock, |
| --- |

powiat miejski Płock,

| powiat sierpecki, |
| --- |

powiat sierpecki,

| powiat żuromiński, |
| --- |

powiat żuromiński,

| gminy Andrzejewo, Brok, Małkinia Górna, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Zaręby Kościelne i Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Andrzejewo, Brok, Małkinia Górna, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Zaręby Kościelne i Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka w powiecie ostrowskim,

| gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim,

| powiat przasnyski, |
| --- |

powiat przasnyski,

| powiat makowski, |
| --- |

powiat makowski,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim,

| powiat miejski Radom, |
| --- |

powiat miejski Radom,

| powiat szydłowiecki, |
| --- |

powiat szydłowiecki,

| powiat gostyniński, |
| --- |

powiat gostyniński,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Chłopice, Rokietnica, gmina wiejska Jarosław, część miasta Jarosław położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94, część gminy Radymno położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A4, w powiecie jarosławskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Chłopice, Rokietnica, gmina wiejska Jarosław, część miasta Jarosław położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94, część gminy Radymno położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A4, w powiecie jarosławskim,

| gminy Medyka, Orły, Stubno, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim, |
| --- |

gminy Medyka, Orły, Stubno, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim,

| powiat miejski Przemyśl, |
| --- |

powiat miejski Przemyśl,

| gminy Przeworsk z miastem Przeworsk, Gać Jawornik Polski, Kańczuga, Tryńcza i Zarzecze w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Przeworsk z miastem Przeworsk, Gać Jawornik Polski, Kańczuga, Tryńcza i Zarzecze w powiecie przeworskim,

| powiat łańcucki, |
| --- |

powiat łańcucki,

| gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
| --- |

gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów w powiecie kolbuszowskim,

| gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim, |
| --- |

gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim,

| w województwie świętokrzyskim:





  powiat opatowski, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

powiat opatowski,

| powiat sandomierski, |
| --- |

powiat sandomierski,

| gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim, |
| --- |

gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim,

| gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim, |
| --- |

gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim,

| gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- |

gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| powiat ostrowiecki, |
| --- |

powiat ostrowiecki,

| gminy Gowarczów, Końskie i Stąporków w powiecie koneckim, |
| --- |

gminy Gowarczów, Końskie i Stąporków w powiecie koneckim,

| w województwie łódzkim:





  gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim,

| gminy Biała Rawska, Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka i Regnów w powiecie rawskim, |
| --- |

gminy Biała Rawska, Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka i Regnów w powiecie rawskim,

| powiat skierniewicki, |
| --- |

powiat skierniewicki,

| powiat miejski Skierniewice, |
| --- |

powiat miejski Skierniewice,

| gminy Białaczów, Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

gminy Białaczów, Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim,

| gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim,

| w województwie pomorskim:





  gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim, |
| --- |

gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim,

| gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- |

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| powiat gdański, |
| --- |

powiat gdański,

| Miasto Gdańsk, |
| --- |

Miasto Gdańsk,

| powiat tczewski, |
| --- |

powiat tczewski,

| powiat kwidzyński, |
| --- |

powiat kwidzyński,

| w województwie lubuskim:





  gmina Gubin z miastem Gubin w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gmina Gubin z miastem Gubin w powiecie krośnieńskim,

| gminy Międzyrzecz, Pszczew, Trzciel w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

gminy Międzyrzecz, Pszczew, Trzciel w powiecie międzyrzeckim,

| część gminy Lubrza położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Zbąszynek położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Zbąszynia do Świebodzina oraz część położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od miasta Zbąszynek w kierunku zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 1210F, a następnie przez drogę 1210F biegnącą od skrzyżowania z linia kolejową do zachodniej granicy gminy, część gminy Szczaniec położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

część gminy Lubrza położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Zbąszynek położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Zbąszynia do Świebodzina oraz część położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od miasta Zbąszynek w kierunku zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 1210F, a następnie przez drogę 1210F biegnącą od skrzyżowania z linia kolejową do zachodniej granicy gminy, część gminy Szczaniec położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2w powiecie świebodzińskim,

| gminy Cybinka, Ośno Lubuskie i Rzepin w powiecie słubickim, |
| --- |

gminy Cybinka, Ośno Lubuskie i Rzepin w powiecie słubickim,

| gmina Sulęcin i część gminy Torzym położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim, |
| --- |

gmina Sulęcin i część gminy Torzym położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim,

| gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim, |
| --- |

gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim,

| gminy Chocianów, Polkowice, część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12, w powiecie polkowickim, |
| --- |

gminy Chocianów, Polkowice, część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12, w powiecie polkowickim,

| gmina Jemielno, Niechlów i Góra w powiecie górowskim, |
| --- |

gmina Jemielno, Niechlów i Góra w powiecie górowskim,

| gmina Rudna i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim, |
| --- |

gmina Rudna i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Krzemieniewo, Rydzyna, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Krzemieniewo, Rydzyna, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12w powiecie leszczyńskim,

| powiat nowotomyski, |
| --- |

powiat nowotomyski,

| gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| gminy Czempiń, miasto Kościan, część gminy wiejskiej Kościan położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim, |
| --- |

gminy Czempiń, miasto Kościan, część gminy wiejskiej Kościan położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim,

| powiat miejski Poznań, |
| --- |

powiat miejski Poznań,

| gminy Rokietnica, Suchy Las, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo, część gminy Komorniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
| --- |

gminy Rokietnica, Suchy Las, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo, część gminy Komorniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy w powiecie poznańskim,

| gminy Pniewy, Szamotuły, część gminy Duszniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na północ i na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim. |
| --- |

gminy Pniewy, Szamotuły, część gminy Duszniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na północ i na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim.

7.   Slovakien

Följande områden i Slovakien:

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou,

| — | the whole district of Humenné, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné,

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Sobrance, except municipalities included in part III |
| --- | --- |

—

the whole district of Sobrance, except municipalities included in part III

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, Pusté Čemerné and Strážske, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, Pusté Čemerné and Strážske,

| — | in the district of Gelnica, the whole municipalities of Uhorná, Smolnícka Huta, Mníšek nad Hnilcom, Prakovce, Helcmanovce, Gelnica, Kojšov, Veľký Folkmár, Jaklovce, Žakarovce, Margecany, Henclová and Stará Voda, |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipalities of Uhorná, Smolnícka Huta, Mníšek nad Hnilcom, Prakovce, Helcmanovce, Gelnica, Kojšov, Veľký Folkmár, Jaklovce, Žakarovce, Margecany, Henclová and Stará Voda,

| — | in the district of Prešov, the whole municipalities of Klenov, Miklušovce, Sedlice, Suchá dolina, Janov, Radatice, Ľubovec, Ličartovce, Drienovská Nová Ves, Kendice, Petrovany, Drienov, Lemešany, Janovík, Bretejovce, Seniakovce, Šarišské Bohdanovce, Varhaňovce, Brestov Mirkovce, Žehňa, Tuhrina, Lúčina and Červenica, |
| --- | --- |

—

in the district of Prešov, the whole municipalities of Klenov, Miklušovce, Sedlice, Suchá dolina, Janov, Radatice, Ľubovec, Ličartovce, Drienovská Nová Ves, Kendice, Petrovany, Drienov, Lemešany, Janovík, Bretejovce, Seniakovce, Šarišské Bohdanovce, Varhaňovce, Brestov Mirkovce, Žehňa, Tuhrina, Lúčina and Červenica,

| — | in the district of Rožňava, the whole municipalities of Brzotín, Gočaltovo, Honce, Jovice, Kružná, Kunová Teplica, Pača, Pašková, Pašková, Rakovnica, Rozložná, Rožňavské Bystré, Rožňava, Rudná, Štítnik, Vidová, Čučma and Betliar, |
| --- | --- |

—

in the district of Rožňava, the whole municipalities of Brzotín, Gočaltovo, Honce, Jovice, Kružná, Kunová Teplica, Pača, Pašková, Pašková, Rakovnica, Rozložná, Rožňavské Bystré, Rožňava, Rudná, Štítnik, Vidová, Čučma and Betliar,

| — | in the district of Revúca, the whole municipalities of Držkovce, Chvalová, Gemerské Teplice, Gemerský Sad, Hucín, Jelšava, Leváre, Licince, Nadraž, Prihradzany, Sekerešovo, Šivetice, Kameňany, Višňové, Rybník and Sása, |
| --- | --- |

—

in the district of Revúca, the whole municipalities of Držkovce, Chvalová, Gemerské Teplice, Gemerský Sad, Hucín, Jelšava, Leváre, Licince, Nadraž, Prihradzany, Sekerešovo, Šivetice, Kameňany, Višňové, Rybník and Sása,

| — | in the district of Rimavská Sobota, municipalities located south of the road No.526 not included in Part II,, |
| --- | --- |

—

in the district of Rimavská Sobota, municipalities located south of the road No.526 not included in Part II,,

| — | in the district of Lučenec, the whole municipalities of Trenč, Veľká nad Ipľom, Jelšovec, Panické Dravce, Lučenec, Kalonda, Rapovce, Trebeľovce, Mučín, Lipovany, Pleš, Fiľakovské Kováče, Ratka, Fiľakovo, Biskupice, Belina, Radzovce, Čakanovce, Šiatorská Bukovinka, Čamovce, Šurice, Halič, Mašková, Ľuboreč, Šíd and Prša, |
| --- | --- |

—

in the district of Lučenec, the whole municipalities of Trenč, Veľká nad Ipľom, Jelšovec, Panické Dravce, Lučenec, Kalonda, Rapovce, Trebeľovce, Mučín, Lipovany, Pleš, Fiľakovské Kováče, Ratka, Fiľakovo, Biskupice, Belina, Radzovce, Čakanovce, Šiatorská Bukovinka, Čamovce, Šurice, Halič, Mašková, Ľuboreč, Šíd and Prša,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká Ves nad Ipľom, Sečianky, Kleňany, Hrušov, Vinica, Balog nad Ipľom, Dolinka, Kosihy nad Ipľom, Ďurkovce, Širákov, Kamenné Kosihy, Seľany, Veľká Čalomija, Malá Čalomija, Koláre, Trebušovce, Chrastince, Lesenice, Slovenské Ďarmoty, Opatovská Nová Ves, Bátorová, Nenince, Záhorce, Želovce, Sklabiná, Nová Ves, Obeckov, Vrbovka, Kiarov, Kováčovce, Zombor, Olováry, Čeláre, Glabušovce, Veľké Straciny, Malé Straciny, Malý Krtíš, Veľký Krtíš, Pôtor, Veľké Zlievce, Malé Zlievce, Bušince, Muľa, Ľuboriečka, Dolná Strehová, Vieska, Slovenské Kľačany, Horná Strehová, Chrťany and Závada. |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká Ves nad Ipľom, Sečianky, Kleňany, Hrušov, Vinica, Balog nad Ipľom, Dolinka, Kosihy nad Ipľom, Ďurkovce, Širákov, Kamenné Kosihy, Seľany, Veľká Čalomija, Malá Čalomija, Koláre, Trebušovce, Chrastince, Lesenice, Slovenské Ďarmoty, Opatovská Nová Ves, Bátorová, Nenince, Záhorce, Želovce, Sklabiná, Nová Ves, Obeckov, Vrbovka, Kiarov, Kováčovce, Zombor, Olováry, Čeláre, Glabušovce, Veľké Straciny, Malé Straciny, Malý Krtíš, Veľký Krtíš, Pôtor, Veľké Zlievce, Malé Zlievce, Bušince, Muľa, Ľuboriečka, Dolná Strehová, Vieska, Slovenské Kľačany, Horná Strehová, Chrťany and Závada.

8.   Grekland

Följande områden i Grekland:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

DEL II

1.   Belgien

Följande områden i Belgien:

| dans la province de Luxembourg:





  la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:





  La Rue de la Station (N85) à Florenville jusque son intersection avec la N894, |
| --- |

dans la province de Luxembourg:

la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:

La Rue de la Station (N85) à Florenville jusque son intersection avec la N894,

| La N894 jusque son intersection avec la rue Grande, |
| --- |

La N894 jusque son intersection avec la rue Grande,

| La rue Grande jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau, |
| --- |

La rue Grande jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau,

| La rue de Neufchâteau jusque son intersection avec Hosseuse, |
| --- |

La rue de Neufchâteau jusque son intersection avec Hosseuse,

| Hosseuse, |
| --- |

Hosseuse,

| La Roquignole, |
| --- |

La Roquignole,

| Les Chanvières, |
| --- |

Les Chanvières,

| La Fosse du Loup, |
| --- |

La Fosse du Loup,

| Le Sart, |
| --- |

Le Sart,

| La N801 jusque son intersection avec la rue de l’Accord, |
| --- |

La N801 jusque son intersection avec la rue de l’Accord,

| La rue de l’Accord, |
| --- |

La rue de l’Accord,

| La rue du Fet, |
| --- |

La rue du Fet,

| La N40 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- |

La N40 jusque son intersection avec la E25-E411,

| La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- |

La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d’Aubange, |
| --- |

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d’Aubange,

| La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d’Aubange, |
| --- |

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d’Aubange,

| La N88 jusque son intersection avec la N811, |
| --- |

La N88 jusque son intersection avec la N811,

| La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- |

La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88, |
| --- |

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88,

| La N88 (rue Baillet Latour, rue Fontaine des Dames, rue Yvan Gils, rue de Virton, rue de Gérouville, Route de Meix) jusque son intersection avec la N981, |
| --- |

La N88 (rue Baillet Latour, rue Fontaine des Dames, rue Yvan Gils, rue de Virton, rue de Gérouville, Route de Meix) jusque son intersection avec la N981,

| La N981 (rue de Virton) jusque son intersection avec la N83, |
| --- |

La N981 (rue de Virton) jusque son intersection avec la N83,

| La N83 (rue du Faing, rue de Bouillon, rue Albert 1er, rue d’Arlon) jusque son intersection avec la N85 (Rue de la Station) à Florenville. |
| --- |

La N83 (rue du Faing, rue de Bouillon, rue Albert 1er, rue d’Arlon) jusque son intersection avec la N85 (Rue de la Station) à Florenville.

2.   Bulgarien

Följande områden i Bulgarien:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv,

| — | the whole region of Pazardzhik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Burgas excluding the areas in Part III. |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III.

3.   Estland

Följande områden i Estland:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Ungern

Följande områden i Ungern:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 251950, 252050, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 251950, 252050, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

5.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada, Aizputes un Cīravas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296un Lažas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa caur Miķelīšu mežu līdz autoceļam 1265, uz rietumiem no autoceļa, kas savieno autoceļu 1265 pie Mežmaļiem līdz robežai ar Rīvas upi, Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada, Aizputes un Cīravas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296un Lažas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa caur Miķelīšu mežu līdz autoceļam 1265, uz rietumiem no autoceļa, kas savieno autoceļu 1265 pie Mežmaļiem līdz robežai ar Rīvas upi, Aizputes pilsēta,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novads, |
| --- | --- |

—

Durbes novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa 1269, 1271, uz austrumiem no autoceļa 1288, uz ziemeļiem no autoceļa P119, Īvandes pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa P119, uz austrumiem no autoceļa 1292, 1279, uz austrumiem no autoceļa, kas savieno autoceļu 1279 no Upītēm līdz autoceļam 1290, Kurmāles pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa 1290, uz austrumiem no autoceļa, kas savieno autoceļu 1290 no Alejām līdz autoceļam 1283, uz austrumiem no autoceļa 1283 un P112, Turlavas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P112, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa 1269, 1271, uz austrumiem no autoceļa 1288, uz ziemeļiem no autoceļa P119, Īvandes pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa P119, uz austrumiem no autoceļa 1292, 1279, uz austrumiem no autoceļa, kas savieno autoceļu 1279 no Upītēm līdz autoceļam 1290, Kurmāles pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa 1290, uz austrumiem no autoceļa, kas savieno autoceļu 1290 no Alejām līdz autoceļam 1283, uz austrumiem no autoceļa 1283 un P112, Turlavas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P112, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta,, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta,,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novads, |
| --- | --- |

—

Ventspils novads,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

6.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios, Raitininkų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios, Raitininkų seniūnijos,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos ir Vilkijos seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos ir Vilkijos seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kazlų rūdos savivaldybė: Kazlų rūdos seniūnija į šiaurę nuo kelio Nr. 230, į rytus nuo kelio Kokė-Užbaliai-Čečetai iki kelio Nr. 2610 ir į pietus nuo kelio Nr. 2610, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė: Kazlų rūdos seniūnija į šiaurę nuo kelio Nr. 230, į rytus nuo kelio Kokė-Užbaliai-Čečetai iki kelio Nr. 2610 ir į pietus nuo kelio Nr. 2610,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Kretingos rajono savivaldybė: Imbarės, Kūlupėnų ir Kartenos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė: Imbarės, Kūlupėnų ir Kartenos seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė: Degučių, Marijampolės, Mokolų, Liudvinavo ir Narto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Degučių, Marijampolės, Mokolų, Liudvinavo ir Narto seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio 119 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 2828, Balninkų, Dubingių, Giedraičių, Joniškio ir Videniškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio 119 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 2828, Balninkų, Dubingių, Giedraičių, Joniškio ir Videniškių seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio sen. dalis nuo kelio Nr. 166 į šiaurės vakarus, Plungės miesto ir Šateikių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio sen. dalis nuo kelio Nr. 166 į šiaurės vakarus, Plungės miesto ir Šateikių seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos ir Ylakių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos ir Ylakių seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

7.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Stare Juchy, część gminy Prostki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie – Długosze do południowej granicy gminy i część gminy wiejskiej Ełk położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Stare Juchy, część gminy Prostki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie – Długosze do południowej granicy gminy i część gminy wiejskiej Ełk położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim,

| gminy Elbląg, Gronowo Elbląskie, Milejewo, Młynary, Markusy, Rychliki i Tolkmicko w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Elbląg, Gronowo Elbląskie, Milejewo, Młynary, Markusy, Rychliki i Tolkmicko w powiecie elbląskim,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| powiat gołdapski, |
| --- |

powiat gołdapski,

| gminy Orzysz, Pisz, Ruciane - Nida oraz część gminy Biała Piska położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Pisz, Ruciane - Nida oraz część gminy Biała Piska położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim,

| gmina Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gmina Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie w powiecie bartoszyckim,

| gminy Biskupiec, Kolno, Purda, Stawiguda, Olsztynek, część gminy Świątki położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Pasłęka, część gminy Barczewo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Gietrzwałd położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Biskupiec, Kolno, Purda, Stawiguda, Olsztynek, część gminy Świątki położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Pasłęka, część gminy Barczewo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Gietrzwałd położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim,

| gminy Grunwald, Łukta, Małdyty, Miłomłyn, Miłakowo, część gminy wiejskiej Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 i część gminy Morąg położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Grunwald, Łukta, Małdyty, Miłomłyn, Miłakowo, część gminy wiejskiej Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 i część gminy Morąg położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie ostródzkim,

| część gminy Ryn położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową łączącą miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim, |
| --- |

część gminy Ryn położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową łączącą miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim,

| gminy Braniewo i miasto Braniewo, Frombork, Lelkowo, Pieniężno, Płoskinia oraz część gminy Wilczęta położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim, |
| --- |

gminy Braniewo i miasto Braniewo, Frombork, Lelkowo, Pieniężno, Płoskinia oraz część gminy Wilczęta położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim,

| gmina Reszel, część gminy Kętrzyn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn, na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy oraz na zachód i na południe od zachodniej i południowej granicy miasta Kętrzyn, miasto Kętrzyn i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gmina Reszel, część gminy Kętrzyn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn, na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy oraz na zachód i na południe od zachodniej i południowej granicy miasta Kętrzyn, miasto Kętrzyn i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim,

| gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim, |
| --- |

gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim,

| gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| powiat mrągowski, |
| --- |

powiat mrągowski,

| gmina Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- |

gmina Zalewo w powiecie iławskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Orla, Rudka, Brańsk z miastem Brańsk, Boćki w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Orla, Rudka, Brańsk z miastem Brańsk, Boćki w powiecie bielskim,

| gminy Radziłów, Rajgród Wąsosz, część gminy wiejskiej Grajewo położona na południe o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na południe od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy w powiecie grajewskim, |
| --- |

gminy Radziłów, Rajgród Wąsosz, część gminy wiejskiej Grajewo położona na południe o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na południe od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy w powiecie grajewskim,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wiznaw powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wiznaw powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy Dziadkowice, Grodzisk, Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Dziadkowice, Grodzisk, Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim,

| powiat hajnowski, |
| --- |

powiat hajnowski,

| gminy Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| powiat kolneński z miastem Kolno, |
| --- |

powiat kolneński z miastem Kolno,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady, Choroszcz i część gminy Poświętne położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady, Choroszcz i część gminy Poświętne położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim,

| gminy Filipów, Jeleniewo, Przerośl, Raczki, Rutka -Tartak, Suwałki, Szypliszki Wiżajny oraz część gminy Bakałarzewo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na północny - wschód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim |
| --- |

gminy Filipów, Jeleniewo, Przerośl, Raczki, Rutka -Tartak, Suwałki, Szypliszki Wiżajny oraz część gminy Bakałarzewo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na północny - wschód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok, |
| --- |

powiat miejski Białystok,

| w województwie mazowieckim:





  powiat siedlecki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat siedlecki,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Bielany, Ceranów, Kosów Lacki, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Bielany, Ceranów, Kosów Lacki, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| powiat węgrowski, |
| --- |

powiat węgrowski,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| powiat ciechanowski, |
| --- |

powiat ciechanowski,

| powiat sochaczewski, |
| --- |

powiat sochaczewski,

| powiat zwoleński, |
| --- |

powiat zwoleński,

| gminy Garbatka – Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Garbatka – Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| powiat lipski, |
| --- |

powiat lipski,

| gminy Gózd, Iłża, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 i w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Gózd, Iłża, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 i w powiecie radomskim,

| gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| powiat płoński, |
| --- |

powiat płoński,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| powiat wołomiński, |
| --- |

powiat wołomiński,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| gmina Boguty – Pianki w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gmina Boguty – Pianki w powiecie ostrowskim,

| gminy Stupsk, Wiśniewo i Strzegowo w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Stupsk, Wiśniewo i Strzegowo w powiecie mławskim,

| powiat miński, |
| --- |

powiat miński,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| powiat grójecki, |
| --- |

powiat grójecki,

| powiat grodziski, |
| --- |

powiat grodziski,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| gminy Białobrzegi, Promna, Radzanów, Stara Błotnica, Wyśmierzyce w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Radzanów, Stara Błotnica, Wyśmierzyce w powiecie białobrzeskim,

| powiat przysuski, |
| --- |

powiat przysuski,

| powiat miejski Warszawa, |
| --- |

powiat miejski Warszawa,

| w województwie lubelskim:





  powiat bialski, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat bialski,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim, |
| --- |

gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim,

| powiat puławski, |
| --- |

powiat puławski,

| gminy Nowodwór, Ułęż, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Nowodwór, Ułęż, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim,

| gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Bychawa, Głusk, Jabłonna, Krzczonów, Garbów Strzyżewice, Wysokie, Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Konopnica, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Bychawa, Głusk, Jabłonna, Krzczonów, Garbów Strzyżewice, Wysokie, Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Konopnica, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim,

| gmina Uścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gmina Uścimów w powiecie lubartowskim,

| gminy Mełgiew, Rybczewice, Piaski i miasto Świdnik w powiecie świdnickim, |
| --- |

gminy Mełgiew, Rybczewice, Piaski i miasto Świdnik w powiecie świdnickim,

| gmina Fajsławice, część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Fajsławice, część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, część gminy Dorohusk położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, część gminy Dorohusk położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| powiat kraśnicki, |
| --- |

powiat kraśnicki,

| powiat opolski, |
| --- |

powiat opolski,

| gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Podedwórze, Sosnowica w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Podedwórze, Sosnowica w powiecie parczewskim,

| gminy Stary Brus, Wola Uhruska, część gminy wiejskiej Włodawa położona na południe od południowej granicy miasta Włodawa i część gminy Hańsk położona na wschód od linii wyznaczonej od drogi nr 819 w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Stary Brus, Wola Uhruska, część gminy wiejskiej Włodawa położona na południe od południowej granicy miasta Włodawa i część gminy Hańsk położona na wschód od linii wyznaczonej od drogi nr 819 w powiecie włodawskim,

| gmina Kąkolewnica, Komarówka Podlaska i Ulan Majorat w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gmina Kąkolewnica, Komarówka Podlaska i Ulan Majorat w powiecie radzyńskim,

| w województwie podkarpackim:





  powiat stalowowolski, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

powiat stalowowolski,

| gminy Horyniec-Zdrój, Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy i część gminy Cieszanów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 863, a następnie na zachód od drogi nr 863 biegnącej do miejscowości Lubliniec i dalej na zachód od drogi biegnącej przez Nowy Lubliniec do północnej granicy gminy w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

gminy Horyniec-Zdrój, Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy i część gminy Cieszanów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 863, a następnie na zachód od drogi nr 863 biegnącej do miejscowości Lubliniec i dalej na zachód od drogi biegnącej przez Nowy Lubliniec do północnej granicy gminy w powiecie lubaczowskim,

| gminy Laszki, część gminy Radymno położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A4 z miastem Radymno, część gminy Wiązownica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 867 w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Laszki, część gminy Radymno położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A4 z miastem Radymno, część gminy Wiązownica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 867 w powiecie jarosławskim,

| gmina Kamień, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

gmina Kamień, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim, |
| --- |

gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim,

| gminy Grodzisko Dolne, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, część gminy Kuryłówka położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącej miejscowości Brzyska Wola – Dąbrowica - Ożanna do południowej granicy gminy w powiecie leżajskim, |
| --- |

gminy Grodzisko Dolne, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, część gminy Kuryłówka położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącej miejscowości Brzyska Wola – Dąbrowica - Ożanna do południowej granicy gminy w powiecie leżajskim,

| powiat niżański, |
| --- |

powiat niżański,

| powiat tarnobrzeski, |
| --- |

powiat tarnobrzeski,

| w województwie pomorskim:





  gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| gmina Stare Pole w powiecie malborskim, |
| --- |

gmina Stare Pole w powiecie malborskim,

| gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminyw powiecie nowodworskim, |
| --- |

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminyw powiecie nowodworskim,

| w województwie świętokrzyskim:





  gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim,

| część gminy Brody położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- |

część gminy Brody położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| w województwie lubuskim:





  powiat wschowski, |
| --- |

w województwie lubuskim:

powiat wschowski,

| gminy Bobrowice, Maszewo, część gminy Krosno Odrzańskie położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 29, a następnie przez drogę nr 29 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gminy Bobrowice, Maszewo, część gminy Krosno Odrzańskie położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 29, a następnie przez drogę nr 29 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim,

| część gminy Torzym położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim, |
| --- |

część gminy Torzym położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim,

| gminy, Kolsko, część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
| --- |

gminy, Kolsko, część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim,

| gminy Babimost, Kargowa, Nowogród Bobrzański, Trzebiechów część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim, |
| --- |

gminy Babimost, Kargowa, Nowogród Bobrzański, Trzebiechów część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim,

| powiat żarski, |
| --- |

powiat żarski,

| gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim, |
| --- |

gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim,

| część gminy Lubrza położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Zbąszynek położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Zbąszynia do Świebodzina oraz część położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od miasta Zbąszynek w kierunku zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 1210F, a następnie przez drogę 1210F biegnącą od skrzyżowania z linia kolejową do zachodniej granicy gminy, część gminy Szczaniec położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

część gminy Lubrza położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Zbąszynek położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Zbąszynia do Świebodzina oraz część położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od miasta Zbąszynek w kierunku zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 1210F, a następnie przez drogę 1210F biegnącą od skrzyżowania z linia kolejową do zachodniej granicy gminy, część gminy Szczaniec położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie świebodzińskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gmina Pęcław, część gminy Kotla położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gmina Pęcław, część gminy Kotla położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gmina Grębocice w powiecie polkowickim, |
| --- |

gmina Grębocice w powiecie polkowickim,

| w województwie wielkopolskim:





  powiat wolsztyński, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

powiat wolsztyński,

| gminy Rakoniewice, Wielichowo i część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Rakoniewice, Wielichowo i część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| gminy Wijewo, część gminy Włoszakowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

gminy Wijewo, część gminy Włoszakowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie leszczyńskim,

| część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy w powiecie kościańskim, |
| --- |

część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy w powiecie kościańskim,

| w województwie łódzkim:





  gminy Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| gmina Sadkowice w powiecie rawskim. |
| --- |

gmina Sadkowice w powiecie rawskim.

8.   Slovakien

Följande områden i Slovakien:

| — | in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník, |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník,

| — | the whole district of Košice – okolie, except municipalities included in part III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice – okolie, except municipalities included in part III,

| — | the whole city of Košice, |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice,

| — | the whole district of Trebišov, except municipalities included in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebišov, except municipalities included in Part III,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not included in Part I and Part III, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not included in Part I and Part III,

| — | in the district of Revúca, the whole municipalities of Gemer, Tornaľa, Žiar, Gemerská Ves, Levkuška, Otročok, Polina, Rašice, |
| --- | --- |

—

in the district of Revúca, the whole municipalities of Gemer, Tornaľa, Žiar, Gemerská Ves, Levkuška, Otročok, Polina, Rašice,

| — | in the district of Rimavská Sobota, the whole municipalities of Abovce, Barca, Bátka, Cakov, Chanava, Dulovo, Figa, Gemerské Michalovce, Hubovo, Ivanice, Kaloša, Kesovce, Kráľ, Lenartovce, Lenka, Neporadza, Orávka, Radnovce, Rakytník, Riečka, Rimavská Seč, Rumince, Stránska, Uzovská Panica, Valice, Vieska nad Blhom, Vlkyňa, Vyšné Valice, Včelince, Zádor, Číž, Štrkovec Tomášovce and Žíp, |
| --- | --- |

—

in the district of Rimavská Sobota, the whole municipalities of Abovce, Barca, Bátka, Cakov, Chanava, Dulovo, Figa, Gemerské Michalovce, Hubovo, Ivanice, Kaloša, Kesovce, Kráľ, Lenartovce, Lenka, Neporadza, Orávka, Radnovce, Rakytník, Riečka, Rimavská Seč, Rumince, Stránska, Uzovská Panica, Valice, Vieska nad Blhom, Vlkyňa, Vyšné Valice, Včelince, Zádor, Číž, Štrkovec Tomášovce and Žíp,

| — | in the district of Rožňava, the whole municipalities of Ardovo, Bohúňovo, Bretka, Čoltovo, Dlhá Ves, Gemerská Hôrka, Gemerská Panica, Kečovo, Meliata, Plešivec, Silica, Silická Brezová, Slavec, Hrušov, Krásnohorská Dlhá Lúka, Krásnohorské podhradie ,Lipovník, Silická Jablonica. |
| --- | --- |

—

in the district of Rožňava, the whole municipalities of Ardovo, Bohúňovo, Bretka, Čoltovo, Dlhá Ves, Gemerská Hôrka, Gemerská Panica, Kečovo, Meliata, Plešivec, Silica, Silická Brezová, Slavec, Hrušov, Krásnohorská Dlhá Lúka, Krásnohorské podhradie ,Lipovník, Silická Jablonica.

9.   Rumänien

Följande områden i Rumänien:

| — | Judeţul Bistrița-Năsăud, |
| --- | --- |

—

Judeţul Bistrița-Năsăud,

| — | Județul Suceava. |
| --- | --- |

—

Județul Suceava.

DEL III

1.   Bulgarien

Följande områden i Bulgarien:

| — | the whole region of Blagoevgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the whole region of Pleven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Ruse, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse,

| — | the whole region of Shumen, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen,

| — | the whole region of Silistra, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra,

| — | the whole region of Sliven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Targovishte, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte,

| — | the whole region of Vidin, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin,

| — | the whole region of Varna, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo,

| — | the whole region of Vratza, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza,

| — | in Burgas region:






  — | the whole municipality of Burgas, |
| --- | --- | --- |

—

in Burgas region:

—

the whole municipality of Burgas,

| — | the whole municipality of Kameno, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kameno,

| — | the whole municipality of Malko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Malko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Primorsko, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Primorsko,

| — | the whole municipality of Sozopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sozopol,

| — | the whole municipality of Sredets, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sredets,

| — | the whole municipality of Tsarevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tsarevo,

| — | the whole municipality of Sungurlare, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sungurlare,

| — | the whole municipality of Ruen, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruen,

| — | the whole municipality of Aytos. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Aytos.

2.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | Aizputes novada Lažas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa caur Miķelīšu mežu līdz autoceļam 1265, uz austrumiem no autoceļa, kas savieno autoceļu 1265 pie Mežmaļiem līdz robežai ar Rīvas upi, Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Lažas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa caur Miķelīšu mežu līdz autoceļam 1265, uz austrumiem no autoceļa, kas savieno autoceļu 1265 pie Mežmaļiem līdz robežai ar Rīvas upi, Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku pagasts, Ēdoles pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa 1269, 1271, uz rietumiem no autoceļa 1288, uz dienvidiem no autoceļa P119, Īvandes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P119, uz rietumiem no autoceļa 1292, 1279, uz rietumiem no autoceļa, kas savieno autoceļu 1279 no Upītēm līdz autoceļam 1290, Kurmāles pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa 1290, uz rietumiem no autoceļa, kas savieno autoceļu 1290 no Alejām līdz autoceļam 1283, uz rietumiem no autoceļa 1283 un P112, Turlavas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa P112, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku pagasts, Ēdoles pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa 1269, 1271, uz rietumiem no autoceļa 1288, uz dienvidiem no autoceļa P119, Īvandes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P119, uz rietumiem no autoceļa 1292, 1279, uz rietumiem no autoceļa, kas savieno autoceļu 1279 no Upītēm līdz autoceļam 1290, Kurmāles pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa 1290, uz rietumiem no autoceļa, kas savieno autoceļu 1290 no Alejām līdz autoceļam 1283, uz rietumiem no autoceļa 1283 un P112, Turlavas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa P112, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296,

| — | Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta,

| — | Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106. |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106.

3.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Simno, Krokialaukio ir Miroslavo seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Simno, Krokialaukio ir Miroslavo seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Čekiškės, Ežerėlio, Kačerginės, Kulautuvos, Raudondvario, Ringaudų ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Čekiškės, Ežerėlio, Kačerginės, Kulautuvos, Raudondvario, Ringaudų ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė: Antanavo, Jankų, Kazlų rūdos seniūnijos dalis Kazlų Rūdos seniūnija į pietus nuo kelio Nr. 230, į vakarus nuo kelio Kokė-Užbaliai-Čečetai iki kelio Nr. 2610 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 2610, Plutiškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė: Antanavo, Jankų, Kazlų rūdos seniūnijos dalis Kazlų Rūdos seniūnija į pietus nuo kelio Nr. 230, į vakarus nuo kelio Kokė-Užbaliai-Čečetai iki kelio Nr. 2610 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 2610, Plutiškių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Gudelių, Igliaukos, Sasnavos ir Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Gudelių, Igliaukos, Sasnavos ir Šunskų seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 119 ir į pietus nuo kelio Nr. 2828, Čiulėnų, Inturkės, Luokesos, Mindūnų ir Suginčių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 119 ir į pietus nuo kelio Nr. 2828, Čiulėnų, Inturkės, Luokesos, Mindūnų ir Suginčių seniūnijos,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos.

4.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Bisztynek, Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Bisztynek, Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| gminy Srokowo, Barciany, część gminy Kętrzyn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany, część gminy Kętrzyn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| część gminy Wilczęta położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim, |
| --- |

część gminy Wilczęta położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim,

| część gminy Morąg położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie ostródzkim, |
| --- |

część gminy Morąg położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie ostródzkim,

| gminy Godkowo i Pasłęk w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Godkowo i Pasłęk w powiecie elbląskim,

| powiat olecki, |
| --- |

powiat olecki,

| powiat węgorzewski, |
| --- |

powiat węgorzewski,

| gminy Kruklanki, Wydminy, Miłki, Giżycko z miastem Giżycko i część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Kruklanki, Wydminy, Miłki, Giżycko z miastem Giżycko i część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim,

| gminy Jeziorany, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, część gminy Świątki położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Pasłęka, część gminy Gietrzwałd położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową i część gminy Barczewo położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Jeziorany, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, część gminy Świątki położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Pasłęka, część gminy Gietrzwałd położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową i część gminy Barczewo położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim,

| powiat miejski Olsztyn, |
| --- |

powiat miejski Olsztyn,

| część gminy Prostki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie - Długosze do południowej granicy gminy, część gminy wiejskiej Ełk położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim, |
| --- |

część gminy Prostki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie - Długosze do południowej granicy gminy, część gminy wiejskiej Ełk położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim,

| część gminy Biała Piska położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim, |
| --- |

część gminy Biała Piska położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Wyszki, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Wyszki, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski w powiecie bielskim,

| gminy Łapy, Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, część gminy Poświętne położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Łapy, Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, część gminy Poświętne położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim,

| gminy Perlejewo i Drohiczyn w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Perlejewo i Drohiczyn w powiecie siemiatyckim,

| gmina Ciechanowiec w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gmina Ciechanowiec w powiecie wysokomazowieckim,

| część gminy Bakałarzewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na południowy- zachód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim, |
| --- |

część gminy Bakałarzewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na południowy- zachód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim,

| gmina Szczuczyn, część gminy wiejskiej Grajewo położona na północ o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącej miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na północ od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy i miasto Grajewo w powiecie grajewskim, |
| --- |

gmina Szczuczyn, część gminy wiejskiej Grajewo położona na północ o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącej miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na północ od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy i miasto Grajewo w powiecie grajewskim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia dorzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia dorzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| gminy Jabłonna Lacka, Sabnie i Sterdyń w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Jabłonna Lacka, Sabnie i Sterdyń w powiecie sokołowskim,

| gmina Nur w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gmina Nur w powiecie ostrowskim,

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| gmina Stromiec w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gmina Stromiec w powiecie białobrzeskim,

| w województwie lubelskim:





  powiat tomaszowski, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat tomaszowski,

| gminy Białopole, Dubienka, Kamień, Wierzbica, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź, część gminy Dorohusk położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Białopole, Dubienka, Kamień, Wierzbica, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź, część gminy Dorohusk położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim,

| gminy Izbica, Gorzków, Rudnik, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17, część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Izbica, Gorzków, Rudnik, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17, część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| powiat zamojski, |
| --- |

powiat zamojski,

| powiat miejski Zamość,, |
| --- |

powiat miejski Zamość,,

| powiat biłgorajski, |
| --- |

powiat biłgorajski,

| powiat hrubieszowski, |
| --- |

powiat hrubieszowski,

| gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim, |
| --- |

gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim,

| gminy Hanna, Wyryki, Urszulin, część gminy Hańsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 819 i część gminy wiejskiej Włodawa położona na północ od linii wyznaczonej przez północną granicę miasta Włodawa i miasto Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Wyryki, Urszulin, część gminy Hańsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 819 i część gminy wiejskiej Włodawa położona na północ od linii wyznaczonej przez północną granicę miasta Włodawa i miasto Włodawa w powiecie włodawskim,

| powiat łęczyński, |
| --- |

powiat łęczyński,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| gminy Serokomla i Wojcieszków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Serokomla i Wojcieszków w powiecie łukowskim,

| gminy Milanów, Parczew, Siemień w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Milanów, Parczew, Siemień w powiecie parczewskim,

| gminy Borki, Czemierniki, Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski, Wohyń w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gminy Borki, Czemierniki, Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski, Wohyń w powiecie radzyńskim,

| gminy Abramów, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Firlej, Jeziorzany, Kock, Niedźwiada, Ostrów Lubelski, Ostrówek, Serniki w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Abramów, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Firlej, Jeziorzany, Kock, Niedźwiada, Ostrów Lubelski, Ostrówek, Serniki w powiecie lubartowskim,

| gminy Jastków, Niemce i Wólka w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Jastków, Niemce i Wólka w powiecie lubelskim,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| gminy Kłoczew, Stężyca i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Kłoczew, Stężyca i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Narol, Stary Dzików i część gminy Cieszanów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 863, a następnie na zachód od drogi nr 863 biegnącej do miejscowości Lubliniec i dalej na zachód od drogi biegnącej przez Nowy Lubliniec do północnej granicy gminy w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Narol, Stary Dzików i część gminy Cieszanów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 863, a następnie na zachód od drogi nr 863 biegnącej do miejscowości Lubliniec i dalej na zachód od drogi biegnącej przez Nowy Lubliniec do północnej granicy gminy w powiecie lubaczowskim,

| część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, część gminy Kuryłówka położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącej miejscowości Brzyska Wola – Dąbrowica - Ożanna do południowej granicy gminy w powiecie leżajskim, |
| --- |

część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, część gminy Kuryłówka położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącej miejscowości Brzyska Wola – Dąbrowica - Ożanna do południowej granicy gminy w powiecie leżajskim,

| część gminy Wiązownica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 867 w powiecie jarosławskim, |
| --- |

część gminy Wiązownica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 867 w powiecie jarosławskim,

| gminy Adamówka i Sieniawa w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Adamówka i Sieniawa w powiecie przeworskim,

| w województwie lubuskim:





  gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na wschód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na wschód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim,

| gminy Czerwieńsk, Świdnica, Zabór, część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim, |
| --- |

gminy Czerwieńsk, Świdnica, Zabór, część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim,

| część gminy Niegosławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim, |
| --- |

część gminy Niegosławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim,

| powiat miejski Zielona Góra, |
| --- |

powiat miejski Zielona Góra,

| gmina Skąpe w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

gmina Skąpe w powiecie świebodzińskim,

| gmina Dąbie, część gminy Krosno Odrzańskie położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 29, a następnie przez drogę nr 29 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gmina Dąbie, część gminy Krosno Odrzańskie położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 29, a następnie przez drogę nr 29 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Buk, Dopiewo, Tarnowo Podgórne, część gminy Komorniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 w powiecie poznańskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Buk, Dopiewo, Tarnowo Podgórne, część gminy Komorniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 w powiecie poznańskim,

| część gminy Duszniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na południe od linii wyznaczonej przez droge nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na południe i na wschód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim, |
| --- |

część gminy Duszniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na południe od linii wyznaczonej przez droge nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na południe i na wschód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim,

| gminy Lipno, Osieczna, część gminy Włoszakowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

gminy Lipno, Osieczna, część gminy Włoszakowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy w powiecie leszczyńskim,

| powiat miejski Leszno, |
| --- |

powiat miejski Leszno,

| część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy, część gminy wiejskiej Kościan położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim. |
| --- |

część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy, część gminy wiejskiej Kościan położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim.

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Jerzmanowa, Żukowice, część gminy Kotla położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Jerzmanowa, Żukowice, część gminy Kotla położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim. |
| --- |

gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim.

5.   Rumänien

Följande områden i Rumänien:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Maramureş. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureş.

6.   Slovakien

| — | Region Trebišov – municipalities located east of river Bodrog, |
| --- | --- |

—

Region Trebišov – municipalities located east of river Bodrog,

| — | Region Michalovce the municipalities of Odorín, Petríkovce, Malčice, Markovce, Sliepkovce, Budkovce, Slavkovce, Zemplínske Kopčany, Malé Raškovce, Veľké Raškovce, Beša, Ižkovce, Drahňov, Stretavka, Stretava, Palín, Senné, Pavlovce nad Uhom, Krišovská Liesková, Vojany, Čičarovce, Veľké Kapušany, Čierne Pole, Kapušianske Kľačany, Ptrukša, Veľké Slemence, Ruská, Budince, Maťovské Vojkovce, Bajany, Vysoká nad Uhom, |
| --- | --- |

—

Region Michalovce the municipalities of Odorín, Petríkovce, Malčice, Markovce, Sliepkovce, Budkovce, Slavkovce, Zemplínske Kopčany, Malé Raškovce, Veľké Raškovce, Beša, Ižkovce, Drahňov, Stretavka, Stretava, Palín, Senné, Pavlovce nad Uhom, Krišovská Liesková, Vojany, Čičarovce, Veľké Kapušany, Čierne Pole, Kapušianske Kľačany, Ptrukša, Veľké Slemence, Ruská, Budince, Maťovské Vojkovce, Bajany, Vysoká nad Uhom,

| — | Region Sobrance – municipalities Lekárovce, Pinkovce, Záhor, Bežovce, |
| --- | --- |

—

Region Sobrance – municipalities Lekárovce, Pinkovce, Záhor, Bežovce,

| — | In the district Košice okolie, the municipalities of Janík, Hosťovce, Chorváty, Turnianska Nová Ves, Turňa nad Bodvou, Žarnov, Peder, Drienovec, Moldava nad Bodvou, Mokrance, Rešica, Buzica, Čečejovce, Budulov , Dvorníky, Zádiel, Háj, Debraď, Jasov, Rudník, Veľká Ida, Paňovce, Cestice, Komárovce, Nižný Lánec, Hačava, Medzev, |
| --- | --- |

—

In the district Košice okolie, the municipalities of Janík, Hosťovce, Chorváty, Turnianska Nová Ves, Turňa nad Bodvou, Žarnov, Peder, Drienovec, Moldava nad Bodvou, Mokrance, Rešica, Buzica, Čečejovce, Budulov , Dvorníky, Zádiel, Háj, Debraď, Jasov, Rudník, Veľká Ida, Paňovce, Cestice, Komárovce, Nižný Lánec, Hačava, Medzev,

| — | In the district Rožnava, the municipalities of Bôrka, Lúčka, Jablonov nad Turňou, Drnava, Kováčová, Hrhov. |
| --- | --- |

—

In the district Rožnava, the municipalities of Bôrka, Lúčka, Jablonov nad Turňou, Drnava, Kováčová, Hrhov.

DEL IV

Italien

Följande områden i Italien:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

REKOMMENDATIONER

| 11.8.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 261/83 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 261/83

---

RÅDETS REKOMMENDATION (EU) 2020/1186

av den 7 augusti 2020

om ändring av rådets rekommendation (EU) 2020/912 om de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU och ett eventuellt avskaffande av dessa restriktioner

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 77.2 b och e och artikel 292 första och andra meningen, och

av följande skäl:

| (1) | Den 30 juni 2020 antog rådet en rekommendation om de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU och ett eventuellt avskaffande av dessa restriktioner (1) (nedan kallad rådets rekommendation). Den 16 juli 2020 antog rådet rekommendation (EU) 2020/1052 av den 16 juli 2020 om ändring av rådets rekommendation (EU) 2020/912 om de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU och ett eventuellt avskaffande av dessa restriktioner (2). Den 30 juli 2020 antog rådet rekommendation (EU) 2020/1144 av den 30 juli 2020 om ändring av rådets rekommendation (EU) 2020/912 om de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU och ett eventuellt avskaffande av dessa restriktioner (3). |
| --- | --- |

(1)

Den 30 juni 2020 antog rådet en rekommendation om de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU och ett eventuellt avskaffande av dessa restriktioner (1) (nedan kallad rådets rekommendation). Den 16 juli 2020 antog rådet rekommendation (EU) 2020/1052 av den 16 juli 2020 om ändring av rådets rekommendation (EU) 2020/912 om de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU och ett eventuellt avskaffande av dessa restriktioner (2). Den 30 juli 2020 antog rådet rekommendation (EU) 2020/1144 av den 30 juli 2020 om ändring av rådets rekommendation (EU) 2020/912 om de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU och ett eventuellt avskaffande av dessa restriktioner (3).

| (2) | I rådets rekommendation föreskrivs att medlemsstaterna gradvis bör avskaffa de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU från och med den 1 juli 2020 på ett samordnat sätt med avseende på personer som är bosatta i de tredjeländer som anges i bilaga I till rådets rekommendation. Förteckningen över tredjeländer i bilaga I bör ses över varannan vecka och allt efter omständigheterna uppdateras av rådet efter nära samråd med kommissionen och berörda EU-byråer och EU-organ till följd av en samlad bedömning på grundval av den metod, de kriterier och de uppgifter som avses i rådets rekommendation. |
| --- | --- |

(2)

I rådets rekommendation föreskrivs att medlemsstaterna gradvis bör avskaffa de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU från och med den 1 juli 2020 på ett samordnat sätt med avseende på personer som är bosatta i de tredjeländer som anges i bilaga I till rådets rekommendation. Förteckningen över tredjeländer i bilaga I bör ses över varannan vecka och allt efter omständigheterna uppdateras av rådet efter nära samråd med kommissionen och berörda EU-byråer och EU-organ till följd av en samlad bedömning på grundval av den metod, de kriterier och de uppgifter som avses i rådets rekommendation.

| (3) | Sedan dess har diskussioner förts i rådet, i nära samråd med kommissionen och berörda EU-byråer och EU-organ, om översynen av förteckningen över tredjeländer i bilaga I till rådets rekommendation och på grundval av de kriterier och den metod som fastställs i rådets rekommendation. Till följd av dessa diskussioner bör förteckningen över tredjeländer i bilaga I ändras. Framför allt bör Marocko strykas från förteckningen. |
| --- | --- |

(3)

Sedan dess har diskussioner förts i rådet, i nära samråd med kommissionen och berörda EU-byråer och EU-organ, om översynen av förteckningen över tredjeländer i bilaga I till rådets rekommendation och på grundval av de kriterier och den metod som fastställs i rådets rekommendation. Till följd av dessa diskussioner bör förteckningen över tredjeländer i bilaga I ändras. Framför allt bör Marocko strykas från förteckningen.

| (4) | Gränskontroll är inte bara av intresse för den medlemsstat vid vars yttre gränser den utförs, utan för samtliga medlemsstater som har avskaffat inre gränskontroll. Medlemsstaterna bör därför säkerställa att de åtgärder som vidtas vid de yttre gränserna är samordnade, i syfte att säkerställa att Schengenområdet fungerar väl. I detta syfte bör medlemsstaterna från och med den 8 augusti 2020 fortsätta att avskaffa de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU på ett samordnat sätt med avseende på personer som är bosatta i de tredjeländer som anges i bilaga I till rådets rekommendation i dess ändrade lydelse enligt den här rekommendationen. |
| --- | --- |

(4)

Gränskontroll är inte bara av intresse för den medlemsstat vid vars yttre gränser den utförs, utan för samtliga medlemsstater som har avskaffat inre gränskontroll. Medlemsstaterna bör därför säkerställa att de åtgärder som vidtas vid de yttre gränserna är samordnade, i syfte att säkerställa att Schengenområdet fungerar väl. I detta syfte bör medlemsstaterna från och med den 8 augusti 2020 fortsätta att avskaffa de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU på ett samordnat sätt med avseende på personer som är bosatta i de tredjeländer som anges i bilaga I till rådets rekommendation i dess ändrade lydelse enligt den här rekommendationen.

| (5) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av denna rekommendation, som inte är bindande för eller tillämplig på Danmark. Eftersom denna rekommendation är en utveckling av Schengenregelverket ska Danmark, i enlighet med artikel 4 i det protokollet, inom sex månader efter det att rådet har beslutat om denna rekommendation, besluta huruvida landet ska genomföra den. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av denna rekommendation, som inte är bindande för eller tillämplig på Danmark. Eftersom denna rekommendation är en utveckling av Schengenregelverket ska Danmark, i enlighet med artikel 4 i det protokollet, inom sex månader efter det att rådet har beslutat om denna rekommendation, besluta huruvida landet ska genomföra den.

| (6) | Denna rekommendation utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG (4). Irland deltar därför inte i antagandet av denna rekommendation, som inte är bindande för eller tillämplig på Irland. |
| --- | --- |

(6)

Denna rekommendation utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG (4). Irland deltar därför inte i antagandet av denna rekommendation, som inte är bindande för eller tillämplig på Irland.

| (7) | När det gäller Island och Norge utgör denna rekommendation, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 A i rådets beslut 1999/437/EG (5). |
| --- | --- |

(7)

När det gäller Island och Norge utgör denna rekommendation, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 A i rådets beslut 1999/437/EG (5).

| (8) | När det gäller Schweiz utgör denna rekommendation, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 A i rådets beslut 1999/437/EG (6) jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2008/146/EG (7). |
| --- | --- |

(8)

När det gäller Schweiz utgör denna rekommendation, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 A i rådets beslut 1999/437/EG (6) jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2008/146/EG (7).

| (9) | När det gäller Liechtenstein utgör denna rekommendation, i enlighet med protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 A i rådets beslut 1999/437/EG (8) jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2011/350/EU (9). |
| --- | --- |

(9)

När det gäller Liechtenstein utgör denna rekommendation, i enlighet med protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 A i rådets beslut 1999/437/EG (8) jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2011/350/EU (9).

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

Rådets rekommendation (EU) 2020/912, i dess ändrade lydelse enligt rekommendation (EU) 2020/1052 och rekommendation (EU) 2020/1144, om de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU och ett eventuellt avskaffande av dessa restriktioner ska ändras på följande sätt:

| 1. | Första stycket i punkt 1 i rådets rekommendation ska ersättas med följande:






  ”1. | Från och med den 8 augusti 2020 bör medlemsstaterna gradvis avskaffa de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU på ett samordnat sätt med avseende på personer som är bosatta i de tredjeländer som anges i bilaga I.” |
| --- | --- | --- |

1.

Första stycket i punkt 1 i rådets rekommendation ska ersättas med följande:

”1.

Från och med den 8 augusti 2020 bör medlemsstaterna gradvis avskaffa de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU på ett samordnat sätt med avseende på personer som är bosatta i de tredjeländer som anges i bilaga I.”

| 2. | Bilaga I till rekommendationen ska ersättas med följande:


  ”BILAGA I
  Tredjeländer vars invånare inte bör påverkas av tillfälliga restriktioner vid de yttre gränserna för icke nödvändiga resor till EU






  1. | AUSTRALIEN |
| --- | --- | --- |

2.

Bilaga I till rekommendationen ska ersättas med följande:

”BILAGA I

Tredjeländer vars invånare inte bör påverkas av tillfälliga restriktioner vid de yttre gränserna för icke nödvändiga resor till EU

1.

AUSTRALIEN

| 2. | KANADA |
| --- | --- |

2.

KANADA

| 3. | GEORGIEN |
| --- | --- |

3.

GEORGIEN

| 4. | JAPAN |
| --- | --- |

4.

JAPAN

| 5. | NYA ZEELAND |
| --- | --- |

5.

NYA ZEELAND

| 6. | RWANDA |
| --- | --- |

6.

RWANDA

| 7. | SYDKOREA |
| --- | --- |

7.

SYDKOREA

| 8. | THAILAND |
| --- | --- |

8.

THAILAND

| 9. | TUNISIEN |
| --- | --- |

9.

TUNISIEN

| 10. | URUGUAY |
| --- | --- |

10.

URUGUAY

| 11. | KINA (*1) |
| --- | --- |

11.

KINA (*1)

(*1)  Med förbehåll för bekräftelse om ömsesidighet."

*1

Utfärdad i Bryssel den 7 augusti 2020.

På rådets vägnar

M. ROTH

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 208 I, 1.7.2020, s. 1.

1

(2)  
  EUT L 230, 17.7.2020, s. 26.

2

(3)  
  EUT L 248, 31.7.2020, s. 26.

3

(4)  Rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (EGT L 64, 7.3.2002, s. 20).

4

(5)  
  EGT L 176, 10.7.1999, s. 36.

5

(6)  
  EGT L 53, 27.2.2008, s. 52.

6

(7)  Rådets beslut 2008/146/EG av den 28 januari 2008 om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (EUT L 53, 27.2.2008, s. 1).

7

(8)  
  EGT L 160, 18.6.2011, s. 21.

8

(9)  Rådets beslut 2011/350/EU av den 7 mars 2011 om ingående på Europeiska unionens vägnar av protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, om avskaffande av kontroller vid de inre gränserna och om personers rörlighet (EUT L 160, 18.6.2011, s. 19).

9

---