# Uradni list L 262/2020

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 262 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6312. avgust 2020 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 262

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6312. avgust 2020

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2020/1189 z dne 6. avgusta 2020 o zaprtju ribolova na rdečega okuna v NAFO 3M s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice Evropske unije | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/1190 z dne 11. avgusta 2020 o popravku Izvedbene uredbe (EU) 2015/983 o postopku za izdajo evropske poklicne izkaznice in uporabi mehanizma opozarjanja v skladu z Direktivo 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 4 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/1191 z dne 11. avgusta 2020 o vzpostavitvi ukrepov za preprečevanje vnosa virusa rjave grbančavosti plodov paradižnika (virusa ToBRFV) v Unijo in njegovega širjenja znotraj Unije ter razveljavitvi Izvedbenega sklepa (EU) 2019/1615 | 6 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/1192 z dne 11. avgusta 2020 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 12. avgusta 2020 | 14 |
| | | SKLEPI |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/1193 z dne 2. julija 2020 o uporabi člena 34 Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta za železniški potniški promet na Švedskem (
  1
  ) | 18 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) 2020/1189 z dne 6. avgusta 2020 o zaprtju ribolova na rdečega okuna v NAFO 3M s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice Evropske unije

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/1190 z dne 11. avgusta 2020 o popravku Izvedbene uredbe (EU) 2015/983 o postopku za izdajo evropske poklicne izkaznice in uporabi mehanizma opozarjanja v skladu z Direktivo 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

4

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/1191 z dne 11. avgusta 2020 o vzpostavitvi ukrepov za preprečevanje vnosa virusa rjave grbančavosti plodov paradižnika (virusa ToBRFV) v Unijo in njegovega širjenja znotraj Unije ter razveljavitvi Izvedbenega sklepa (EU) 2019/1615

6

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/1192 z dne 11. avgusta 2020 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 12. avgusta 2020

14

SKLEPI

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/1193 z dne 2. julija 2020 o uporabi člena 34 Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta za železniški potniški promet na Švedskem (
  1
  )

1

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 12.8.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 262/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 262/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/1189

z dne 6. avgusta 2020

o zaprtju ribolova na rdečega okuna v NAFO 3M s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice Evropske unije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Unije za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) 2020/123 (2) določa kvote za leto 2020. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) 2020/123 (2) določa kvote za leto 2020.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža rdečega okuna v NAFO 3M s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice Evropske unije ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2020. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža rdečega okuna v NAFO 3M s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice Evropske unije ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2020.

| (3) | Zato je za navedeni stalež treba prepovedati nekatere ribolovne dejavnosti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je za navedeni stalež treba prepovedati nekatere ribolovne dejavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež rdečega okuna v NAFO 3M iz Priloge, ki je bila za leto 2020 dodeljena državam članicam Evropske unije, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Usmerjene ribolovne dejavnosti za stalež iz člena 1 s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice Evropske unije ali so v njej registrirana, so prepovedane od datuma iz Priloge.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. avgusta 2020

Za Komisijo

V imenu predsednice

Virginijus SINKEVIČIUS

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) 2020/123 z dne 27. januarja 2020 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2020 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo za vode Unije in ribiška plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije (UL L 25, 30.1.2020, str. 1).

2

---

PRILOGA

| Št. | 09/TQ123 |
| --- | --- |
| Država članica | Evropska unija (vse države članice) |
| Stalež | RED/N3M |
| Vrsta | rdeči okun (Sebastes spp.) |
| Cona | NAFO 3M |
| Obdobje zaprtja | 19. julij 2020 ob 24.00 UTC |

Št.

09/TQ123

Država članica

Evropska unija (vse države članice)

Stalež

RED/N3M

Vrsta

rdeči okun (Sebastes spp.)

Cona

NAFO 3M

Obdobje zaprtja

19. julij 2020 ob 24.00 UTC

---

| 12.8.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 262/4 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 262/4

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/1190

z dne 11. avgusta 2020

o popravku Izvedbene uredbe (EU) 2015/983 o postopku za izdajo evropske poklicne izkaznice in uporabi mehanizma opozarjanja v skladu z Direktivo 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/36/ES z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (1) in zlasti člena 4a(7) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 20(1) Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/983 (2) mora pristojni organ države članice gostiteljice za ustanovitev ter začasno in občasno opravljanje storitev na podlagi člena 7(4) Direktive 2005/36/ES najprej sprejeti eno od več odločitev. Med njimi je odločitev o podaljšanju veljavnosti evropske poklicne izkaznice. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 20(1) Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/983 (2) mora pristojni organ države članice gostiteljice za ustanovitev ter začasno in občasno opravljanje storitev na podlagi člena 7(4) Direktive 2005/36/ES najprej sprejeti eno od več odločitev. Med njimi je odločitev o podaljšanju veljavnosti evropske poklicne izkaznice.

| (2) | Vendar se člen 7(4) Direktive 2005/36/ES uporablja samo v primerih, ko se storitve opravljajo prvič. V okviru člena 20(1) Izvedbene uredbe (EU) 2015/983 odločitev o podaljšanju veljavnosti evropske poklicne izkaznice zato ni relevantna. |
| --- | --- |

(2)

Vendar se člen 7(4) Direktive 2005/36/ES uporablja samo v primerih, ko se storitve opravljajo prvič. V okviru člena 20(1) Izvedbene uredbe (EU) 2015/983 odločitev o podaljšanju veljavnosti evropske poklicne izkaznice zato ni relevantna.

| (3) | Izvedbeno uredbo (EU) 2015/983 bi bilo zato treba ustrezno popraviti. |
| --- | --- |

(3)

Izvedbeno uredbo (EU) 2015/983 bi bilo zato treba ustrezno popraviti.

| (4) | Ukrep iz te uredbe je v skladu z mnenjem Odbora za priznavanje poklicnih kvalifikacij iz člena 58(1) Direktive 2005/36/ES – |
| --- | --- |

(4)

Ukrep iz te uredbe je v skladu z mnenjem Odbora za priznavanje poklicnih kvalifikacij iz člena 58(1) Direktive 2005/36/ES –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V členu 20 Izvedbene uredbe (EU) 2015/983 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Za ustanovitev ter začasno in občasno opravljanje storitev na podlagi člena 7(4) Direktive 2005/36/ES pristojni organ države članice gostiteljice sprejme odločitev o izdaji evropske poklicne izkaznice, odločitev o zavrnitvi izdaje evropske poklicne izkaznice ali odločitev o uporabi dopolnilnih ukrepov v skladu s četrtim pododstavkom člena 7(4) ali členom 14 Direktive 2005/36/ES.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. avgusta 2020

Za Komisijo

Predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 255, 30.9.2005, str. 22.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/983 z dne 24. junija 2015 o postopku za izdajo evropske poklicne izkaznice in uporabi mehanizma opozarjanja v skladu z Direktivo 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 159, 25.6.2015, str. 27).

2

---

| 12.8.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 262/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 262/6

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/1191

z dne 11. avgusta 2020

o vzpostavitvi ukrepov za preprečevanje vnosa virusa rjave grbančavosti plodov paradižnika (virusa ToBRFV) v Unijo in njegovega širjenja znotraj Unije ter razveljavitvi Izvedbenega sklepa (EU) 2019/1615

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o ukrepih varstva pred škodljivimi organizmi rastlin, spremembi uredb (EU) št. 228/2013, (EU) št. 652/2014 in (EU) št. 1143/2014 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 69/464/EGS, 74/647/EGS, 93/85/EGS, 98/57/ES, 2000/29/ES, 2006/91/ES in 2007/33/ES (1) ter zlasti člena 30 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi, pravil o zdravju in dobrobiti živali ter zdravju rastlin in fitofarmacevtskih sredstvih, ter o spremembi uredb (ES) št. 999/2001, (ES) št. 396/2005, (ES) št. 1069/2009, (ES) št. 1107/2009, (EU) št. 1151/2012, (EU) št. 652/2014, (EU) 2016/429 in (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta, uredb Sveta (ES) št. 1/2005 in (ES) št. 1099/2009 ter direktiv Sveta 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES in 2008/120/ES ter razveljavitvi uredb (ES) št. 854/2004 in (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 89/608/EGS, 89/662/EGS, 90/425/EGS, 91/496/EGS, 96/23/ES, 96/93/ES in 97/78/ES ter sklepa Sveta 92/438/EGS (2) in zlasti člena 22(3) in člena 52 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Virus rjave grbančavosti plodov paradižnika (virus ToBRFV) (v nadaljnjem besedilu: zadevni škodljivi organizem) v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2019/2072 (3) trenutno ni naveden kot karantenski škodljivi organizem za Unijo ali kot nadzorovani nekarantenski škodljivi organizem za Unijo. |
| --- | --- |

(1)

Virus rjave grbančavosti plodov paradižnika (virus ToBRFV) (v nadaljnjem besedilu: zadevni škodljivi organizem) v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2019/2072 (3) trenutno ni naveden kot karantenski škodljivi organizem za Unijo ali kot nadzorovani nekarantenski škodljivi organizem za Unijo.

| (2) | Vendar države članice od leta 2018 poročajo o izbruhih zadevnega škodljivega organizma na paradižnikih na njihovem ozemlju in o ukrepih, sprejetih za njegovo zatiranje. Nemčija in Italija sta leta 2018 oz. leta 2019 izvedli analizi tveganja v zvezi s škodljivimi organizmi, ki sta pokazali, da bi lahko zadevni škodljivi organizem in njegovi škodljivi učinki predstavljali veliko nevarnost za zdravje rastlin v Uniji, zlasti za pridelavo sort Solanum lycopersicum L. in Capsicum spp. |
| --- | --- |

(2)

Vendar države članice od leta 2018 poročajo o izbruhih zadevnega škodljivega organizma na paradižnikih na njihovem ozemlju in o ukrepih, sprejetih za njegovo zatiranje. Nemčija in Italija sta leta 2018 oz. leta 2019 izvedli analizi tveganja v zvezi s škodljivimi organizmi, ki sta pokazali, da bi lahko zadevni škodljivi organizem in njegovi škodljivi učinki predstavljali veliko nevarnost za zdravje rastlin v Uniji, zlasti za pridelavo sort Solanum lycopersicum L. in Capsicum spp.

| (3) | Na podlagi tega je bil sprejet Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1615 (4) za vzpostavitev ukrepov za preprečevanje vnosa zadevnega škodljivega organizma v Unijo in njegovega širjenja znotraj Unije. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi tega je bil sprejet Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1615 (4) za vzpostavitev ukrepov za preprečevanje vnosa zadevnega škodljivega organizma v Unijo in njegovega širjenja znotraj Unije.

| (4) | Po sprejetju Izvedbenega sklepa (EU) 2019/1615 so bile zbrane novejše znanstvene informacije o širjenju zadevnega škodljivega organizma in metodah testiranja, ki upravičujejo potrebo po podrobnejših ukrepih v primerjavi s tistimi iz Izvedbenega sklepa (EU) 2019/1615. |
| --- | --- |

(4)

Po sprejetju Izvedbenega sklepa (EU) 2019/1615 so bile zbrane novejše znanstvene informacije o širjenju zadevnega škodljivega organizma in metodah testiranja, ki upravičujejo potrebo po podrobnejših ukrepih v primerjavi s tistimi iz Izvedbenega sklepa (EU) 2019/1615.

| (5) | Zlasti bi bilo treba testirati semena sort Solanum lycopersicum L. in Capsicum spp., ne glede na njihovo poreklo. To je nujno zaradi negotovosti v zvezi z navzočnostjo škodljivega organizma po vsem svetu in ker se s semeni različnega porekla pogosto trguje v mešanih partijah, s čimer se poveča tveganje za širjenje zadevnega škodljivega organizma. |
| --- | --- |

(5)

Zlasti bi bilo treba testirati semena sort Solanum lycopersicum L. in Capsicum spp., ne glede na njihovo poreklo. To je nujno zaradi negotovosti v zvezi z navzočnostjo škodljivega organizma po vsem svetu in ker se s semeni različnega porekla pogosto trguje v mešanih partijah, s čimer se poveča tveganje za širjenje zadevnega škodljivega organizma.

| (6) | Poleg tega morajo za vzpostavitev enot pridelave, prostih škodljivega organizma, veljati nekateri ukrepi, da se zagotovi pridelava zdravega materiala. |
| --- | --- |

(6)

Poleg tega morajo za vzpostavitev enot pridelave, prostih škodljivega organizma, veljati nekateri ukrepi, da se zagotovi pridelava zdravega materiala.

| (7) | Za sorte Capsicum spp., za katere je znano, da so odporne proti zadevnemu škodljivemu organizmu, se ne šteje, da predstavljajo tveganje za okužbo in širjenje zadevnega škodljivega organizma. Zato bi bilo treba te sorte izvzeti iz zahtev za testiranje, če so uradno potrjene kot odporne. |
| --- | --- |

(7)

Za sorte Capsicum spp., za katere je znano, da so odporne proti zadevnemu škodljivemu organizmu, se ne šteje, da predstavljajo tveganje za okužbo in širjenje zadevnega škodljivega organizma. Zato bi bilo treba te sorte izvzeti iz zahtev za testiranje, če so uradno potrjene kot odporne.

| (8) | Vzorčenje in testiranje bi bilo treba izvajati pod posebnimi pogoji na podlagi najnovejših informacij, zbranih na ravni Unije in mednarodni ravni. Metode verižne reakcije s polimerazo (PCR) v realnem času so najučinkovitejše pri odkrivanju in identifikaciji zadevnega škodljivega organizma. Encimska imunska metoda (ELISA) je manj občutljiva in manj specifična, saj je bilo ugotovljeno, da navzkrižno reagira z drugimi virusi paradižnika. Vendar je zaradi pandemije COVID-19 prišlo do pomanjkanja kompletov, potrebnih za metode PCR v realnem času. Metodo ELISA bi bilo treba do 1. oktobra 2020 prav tako šteti za sprejemljivo metodo za odkrivanje in identifikacijo zadevnega škodljivega organizma. To vzorčenje in testiranje bi bilo treba opraviti poleg vzorčenja za fizične preglede, ki se izvaja v skladu z določbami Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/2130 (5), da se zagotovi višja raven fitosanitarne zaščite Unije. |
| --- | --- |

(8)

Vzorčenje in testiranje bi bilo treba izvajati pod posebnimi pogoji na podlagi najnovejših informacij, zbranih na ravni Unije in mednarodni ravni. Metode verižne reakcije s polimerazo (PCR) v realnem času so najučinkovitejše pri odkrivanju in identifikaciji zadevnega škodljivega organizma. Encimska imunska metoda (ELISA) je manj občutljiva in manj specifična, saj je bilo ugotovljeno, da navzkrižno reagira z drugimi virusi paradižnika. Vendar je zaradi pandemije COVID-19 prišlo do pomanjkanja kompletov, potrebnih za metode PCR v realnem času. Metodo ELISA bi bilo treba do 1. oktobra 2020 prav tako šteti za sprejemljivo metodo za odkrivanje in identifikacijo zadevnega škodljivega organizma. To vzorčenje in testiranje bi bilo treba opraviti poleg vzorčenja za fizične preglede, ki se izvaja v skladu z določbami Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/2130 (5), da se zagotovi višja raven fitosanitarne zaščite Unije.

| (9) | Pogoji za premeščanje rastlin za saditev se ne bi smeli uporabljati za rastline, ki so že pridelane v skladu z Izvedbenim sklepom (EU) 2019/1615, ker ne bi bilo sorazmerno zahtevati dodatno testiranje za navedena semena in ker v večini primerov navedenih pogojev ne bi bilo mogoče zagotoviti v praksi. |
| --- | --- |

(9)

Pogoji za premeščanje rastlin za saditev se ne bi smeli uporabljati za rastline, ki so že pridelane v skladu z Izvedbenim sklepom (EU) 2019/1615, ker ne bi bilo sorazmerno zahtevati dodatno testiranje za navedena semena in ker v večini primerov navedenih pogojev ne bi bilo mogoče zagotoviti v praksi.

| (10) | Priloga III k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/2130 določa pravila o postopkih, ki jih je treba izvajati med fizičnimi pregledi rastlin za saditev, vključno z vzorčenjem. Poleg navedenih pravil in za prilagoditev pogostosti vzorčenja in testiranja v zvezi s fitosanitarnim tveganjem zadevnega škodljivega organizma bi morale države članice opredeliti pogostost vzorčenja in testiranja pošiljk zadevnih semen in zadevnih rastlin za saditev ob uvozu. Raven pogostosti ne bi smela biti nižja od 20 % uvoženih zadevnih semen in zadevnih rastlin za saditev, da se zagotovi pregled ustrezno reprezentativnega vzorca. |
| --- | --- |

(10)

Priloga III k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/2130 določa pravila o postopkih, ki jih je treba izvajati med fizičnimi pregledi rastlin za saditev, vključno z vzorčenjem. Poleg navedenih pravil in za prilagoditev pogostosti vzorčenja in testiranja v zvezi s fitosanitarnim tveganjem zadevnega škodljivega organizma bi morale države članice opredeliti pogostost vzorčenja in testiranja pošiljk zadevnih semen in zadevnih rastlin za saditev ob uvozu. Raven pogostosti ne bi smela biti nižja od 20 % uvoženih zadevnih semen in zadevnih rastlin za saditev, da se zagotovi pregled ustrezno reprezentativnega vzorca.

| (11) | Izvedbeni sklep (EU) 2019/1615 bi bilo treba razveljaviti in nadomestiti s to uredbo, da se upoštevata Uredba (EU) 2016/2031 in Izvedbena uredba (EU) 2019/2072, ki se uporabljata od 14. decembra 2019. |
| --- | --- |

(11)

Izvedbeni sklep (EU) 2019/1615 bi bilo treba razveljaviti in nadomestiti s to uredbo, da se upoštevata Uredba (EU) 2016/2031 in Izvedbena uredba (EU) 2019/2072, ki se uporabljata od 14. decembra 2019.

| (12) | To uredbo bi bilo treba uporabljati do 31. maja 2022, da se omogoči dovolj časa za spremljanje stanja in opredelitev fitosanitarnega statusa zadevnega škodljivega organizma v zvezi z njegovo razširjenostjo na ozemlju Unije in po svetu. |
| --- | --- |

(12)

To uredbo bi bilo treba uporabljati do 31. maja 2022, da se omogoči dovolj časa za spremljanje stanja in opredelitev fitosanitarnega statusa zadevnega škodljivega organizma v zvezi z njegovo razširjenostjo na ozemlju Unije in po svetu.

| (13) | Za hitro obravnavanje fitosanitarnega tveganja zadevnega škodljivega organizma bi bilo treba pravila te uredbe začeti uporabljati v najkrajšem možnem času. Zato bi morala ta uredba začeti veljati tretji dan po objavi. |
| --- | --- |

(13)

Za hitro obravnavanje fitosanitarnega tveganja zadevnega škodljivega organizma bi bilo treba pravila te uredbe začeti uporabljati v najkrajšem možnem času. Zato bi morala ta uredba začeti veljati tretji dan po objavi.

| (14) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „zadevni škodljivi organizem“ pomeni virus rjave grbančavosti plodov paradižnika (virus ToBRFV); |
| --- | --- |

(a)

„zadevni škodljivi organizem“ pomeni virus rjave grbančavosti plodov paradižnika (virus ToBRFV);

| (b) | „zadevne rastline za saditev“ pomeni rastline za saditev sort Solanum lycopersicum L. in Capsicum spp., razen semen; |
| --- | --- |

(b)

„zadevne rastline za saditev“ pomeni rastline za saditev sort Solanum lycopersicum L. in Capsicum spp., razen semen;

Solanum lycopersicum

Capsicum

| (c) | „zadevna semena“ pomeni semena sort Solanum lycopersicum L. in Capsicum spp.; |
| --- | --- |

(c)

„zadevna semena“ pomeni semena sort Solanum lycopersicum L. in Capsicum spp.;

Solanum lycopersicum

Capsicum

| (d) | „zadevni plodovi“ pomeni plodove sort Solanum lycopersicum L. in Capsicum spp. |
| --- | --- |

(d)

„zadevni plodovi“ pomeni plodove sort Solanum lycopersicum L. in Capsicum spp.

Solanum lycopersicum

Capsicum

Člen 2

Prepovedi v zvezi z zadevnim škodljivim organizmom

Prepovedano je vnašanje zadevnega škodljivega organizma na ozemlje Unije, njegovo premikanje po njem ter posedovanje, razmnoževanje ali izpust na njem.

Člen 3

Odkritje ali sum navzočnosti zadevnega škodljivega organizma

1.   Vsaka oseba na ozemlju Unije, ki sumi ali odkrije navzočnost zadevnega škodljivega organizma, nemudoma obvesti pristojni organ in mu predloži vse ustrezne informacije o navzočnosti ali sumu navzočnosti zadevnega škodljivega organizma.

2.   Pristojni organ ob prejemu takih informacij:

| (a) | nemudoma evidentira predložene informacije; |
| --- | --- |

(a)

nemudoma evidentira predložene informacije;

| (b) | sprejme vse potrebne ukrepe za potrditev navzočnosti ali suma navzočnosti zadevnega škodljivega organizma; |
| --- | --- |

(b)

sprejme vse potrebne ukrepe za potrditev navzočnosti ali suma navzočnosti zadevnega škodljivega organizma;

| (c) | zagotovi, da se vse osebe, ki imajo pod svojim nadzorom rastline, ki bi lahko bile okužene z zadevnim škodljivim organizmom, obvestijo o:






  (i) | navzočnosti ali sumu navzočnosti zadevnega škodljivega organizma ter |
| --- | --- | --- |

(c)

zagotovi, da se vse osebe, ki imajo pod svojim nadzorom rastline, ki bi lahko bile okužene z zadevnim škodljivim organizmom, obvestijo o:

(i)

navzočnosti ali sumu navzočnosti zadevnega škodljivega organizma ter

| (ii) | morebitnih tveganjih, povezanih z zadevnim škodljivim organizmom, in ukrepih, ki jih je treba sprejeti. |
| --- | --- |

(ii)

morebitnih tveganjih, povezanih z zadevnim škodljivim organizmom, in ukrepih, ki jih je treba sprejeti.

Člen 4

Ukrepi v zvezi s potrjeno navzočnostjo zadevnega škodljivega organizma

Kadar se navzočnost ali sum navzočnosti zadevnega škodljivega organizma potrdi na ozemlju države članice, pristojni organ zadevne države članice zagotovi, da so sprejeti ustrezni ukrepi za izkoreninjenje zadevnega škodljivega organizma v skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2016/2031.

Člen 5

Sistematične raziskave glede navzočnosti zadevnega škodljivega organizma v državah članicah

1.   Države članice izvedejo letne sistematične raziskave glede navzočnosti zadevnega škodljivega organizma na zadevnih rastlinah za saditev, zadevnih semenih in zadevnih plodovih na svojem ozemlju, vključno z mesti pridelave zadevnih semen in zadevnih rastlin za saditev.

2.   Navedene sistematične raziskave:

| (a) | vključujejo vzorčenje in testiranje, kot sta določena v Prilogi, ter |
| --- | --- |

(a)

vključujejo vzorčenje in testiranje, kot sta določena v Prilogi, ter

| (b) | temeljijo na:






  (i) | ocenjenem tveganju vnosa in širjenja zadevnega škodljivega organizma v zadevno državo članico in znotraj nje ter |
| --- | --- | --- |

(b)

temeljijo na:

(i)

ocenjenem tveganju vnosa in širjenja zadevnega škodljivega organizma v zadevno državo članico in znotraj nje ter

| (ii) | trdnih znanstvenih in tehničnih načelih v zvezi z možnostjo odkrivanja zadevnega škodljivega organizma. |
| --- | --- |

(ii)

trdnih znanstvenih in tehničnih načelih v zvezi z možnostjo odkrivanja zadevnega škodljivega organizma.

3.   Države članice Komisiji in drugim državam članicam do 30. aprila vsako leto sporočijo rezultate sistematičnih raziskav, izvedenih v predhodnem koledarskem letu.

Člen 6

Premeščanje zadevnih rastlin za saditev znotraj Unije

1.   Zadevne rastline za saditev se lahko premeščajo znotraj Unije le, če jim je priložen rastlinski potni list in če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

| (a) | zadevne rastline so bile gojene na enoti pridelave, kjer je znano, da zadevni škodljivi organizem ni navzoč, na podlagi uradnih pregledov, ki se izvedejo ob ustreznem času za odkrivanje zadevnega škodljivega organizma, in kadar zadevne rastline kažejo simptome zadevnega škodljivega organizma, pristojni organ zagotovi njihovo vzorčenje in testiranje, ki pokažeta, da so navedene rastline proste zadevnega škodljivega organizma; |
| --- | --- |

(a)

zadevne rastline so bile gojene na enoti pridelave, kjer je znano, da zadevni škodljivi organizem ni navzoč, na podlagi uradnih pregledov, ki se izvedejo ob ustreznem času za odkrivanje zadevnega škodljivega organizma, in kadar zadevne rastline kažejo simptome zadevnega škodljivega organizma, pristojni organ zagotovi njihovo vzorčenje in testiranje, ki pokažeta, da so navedene rastline proste zadevnega škodljivega organizma;

| (b) | partije zadevnih rastlin za saditev so bile hranjene ločeno od drugih partij zadevnih rastlin za saditev z uporabo ustreznih higienskih ukrepov in fizičnega ločevanja. |
| --- | --- |

(b)

partije zadevnih rastlin za saditev so bile hranjene ločeno od drugih partij zadevnih rastlin za saditev z uporabo ustreznih higienskih ukrepov in fizičnega ločevanja.

Vzorčenje za testiranje, kot je navedeno v tem odstavku, se izvaja, kot je določeno v Prilogi.

2.   Odstavek 1 se ne uporablja za:

| (a) | zadevne rastline sorte Capsicum spp., za katere je znano, da so odporne proti zadevnemu škodljivemu organizmu; |
| --- | --- |

(a)

zadevne rastline sorte Capsicum spp., za katere je znano, da so odporne proti zadevnemu škodljivemu organizmu;

| (b) | zadevne rastline za saditev, pridelane v skladu z Izvedbenim sklepom (EU) 2019/1615. |
| --- | --- |

(b)

zadevne rastline za saditev, pridelane v skladu z Izvedbenim sklepom (EU) 2019/1615.

Člen 7

Premeščanje zadevnih semen znotraj Unije

1.   Zadevna semena se lahko premeščajo znotraj Unije le, če jim je priložen rastlinski potni list in če izpolnjujejo vse naslednje pogoje:

| (a) | njihove matične rastline so bile pridelane na enoti pridelave, kjer je znano, da zadevni škodljivi organizem ni navzoč, na podlagi uradnih pregledov, ki se izvedejo ob ustreznem času za odkrivanje zadevnega škodljivega organizma; |
| --- | --- |

(a)

njihove matične rastline so bile pridelane na enoti pridelave, kjer je znano, da zadevni škodljivi organizem ni navzoč, na podlagi uradnih pregledov, ki se izvedejo ob ustreznem času za odkrivanje zadevnega škodljivega organizma;

| (b) | pristojni organ ali poklicni izvajalci dejavnosti pod uradnim nadzorom pristojnega organa so opravili vzorčenje in testiranje semen ali njihovih matičnih rastlin v zvezi z zadevnim škodljivim organizmom, s katerima je bilo ugotovljeno, da so navedena semena in rastline prosti zadevnega škodljivega organizma.
  V primeru suma navzočnosti zadevnega škodljivega organizma vzorčenje in testiranje izvedejo le pristojni organi v skladu s točko (c) člena 87(3) Uredbe (EU) 2016/2031; |
| --- | --- |

(b)

pristojni organ ali poklicni izvajalci dejavnosti pod uradnim nadzorom pristojnega organa so opravili vzorčenje in testiranje semen ali njihovih matičnih rastlin v zvezi z zadevnim škodljivim organizmom, s katerima je bilo ugotovljeno, da so navedena semena in rastline prosti zadevnega škodljivega organizma.

V primeru suma navzočnosti zadevnega škodljivega organizma vzorčenje in testiranje izvedejo le pristojni organi v skladu s točko (c) člena 87(3) Uredbe (EU) 2016/2031;

| (c) | poreklo vseh partij zadevnih semen se evidentira in dokumentira. |
| --- | --- |

(c)

poreklo vseh partij zadevnih semen se evidentira in dokumentira.

2.   Zadevna semena, ki so še vedno v skladišču pred 15. avgustom 2020, pristojni organ ali poklicni izvajalci dejavnosti pod uradnim nadzorom pristojnega organa vzorčijo in testirajo v zvezi z zadevnim škodljivim organizmom, preden so premeščena znotraj Unije in za katera se ugotovi, da so prosta zadevnega škodljivega organizma.

3.   Vzorčenje in testiranje semen se izvedeta, kot je določeno v Prilogi.

4.   Odstavka 1 in 2 se ne uporabljata za zadevna semena sorte Capsicum spp., za katera je znano, da so odporna proti zadevnemu škodljivemu organizmu.

Člen 8

Vnos zadevnih rastlin za saditev v Unijo

1.   Zadevne rastline za saditev, razen tistih sorte Capsicum spp., za katere je znano, da so odporne proti zadevnemu škodljivemu organizmu, s poreklom iz tretjih držav se lahko vnesejo v Unijo le, če jim je priloženo fitosanitarno spričevalo, ki v rubriki „Dopolnilna izjava“ vključuje naslednje elemente:

| (a) | uradno izjavo, da zadevne rastline za saditev izvirajo iz zadevnih semen, za katera sta bila opravljena vzorčenje in testiranje v zvezi z zadevnim škodljivim organizmom, kot je določeno v Prilogi, ki sta pokazala, da so navedene rastline proste zadevnega škodljivega organizma; |
| --- | --- |

(a)

uradno izjavo, da zadevne rastline za saditev izvirajo iz zadevnih semen, za katera sta bila opravljena vzorčenje in testiranje v zvezi z zadevnim škodljivim organizmom, kot je določeno v Prilogi, ki sta pokazala, da so navedene rastline proste zadevnega škodljivega organizma;

| (b) | uradno izjavo, da so bile zadevne rastline za saditev pridelane na enoti pridelave, ki jo registrira in nadzoruje nacionalna organizacija za varstvo rastlin v državi porekla, ter da je za navedene rastline znano, da so proste zadevnega škodljivega organizma na podlagi uradnih pregledov, ki se izvedejo ob ustreznem času za odkrivanje navedenega škodljivega organizma, v primeru simptomov pa se opravita vzorčenje in testiranje v zvezi z zadevnim škodljivim organizmom, s katerima je bilo ugotovljeno, da so navedene rastline proste zadevnega škodljivega organizma; |
| --- | --- |

(b)

uradno izjavo, da so bile zadevne rastline za saditev pridelane na enoti pridelave, ki jo registrira in nadzoruje nacionalna organizacija za varstvo rastlin v državi porekla, ter da je za navedene rastline znano, da so proste zadevnega škodljivega organizma na podlagi uradnih pregledov, ki se izvedejo ob ustreznem času za odkrivanje navedenega škodljivega organizma, v primeru simptomov pa se opravita vzorčenje in testiranje v zvezi z zadevnim škodljivim organizmom, s katerima je bilo ugotovljeno, da so navedene rastline proste zadevnega škodljivega organizma;

| (c) | ime registrirane enote pridelave. |
| --- | --- |

(c)

ime registrirane enote pridelave.

2.   Zadevne rastline sorte Capsicum spp., za katere je znano, da so odporne proti zadevnemu škodljivemu organizmu, s poreklom iz tretjih držav se lahko vnesejo v Unijo le, če jim je priloženo fitosanitarno spričevalo, v katerem je v rubriki „Dopolnilna izjava“ potrjena navedena odpornost.

Člen 9

Vnos zadevnih semen v Unijo

1.   Zadevna semena s poreklom iz tretjih držav, razen tistih sorte Capsicum spp., za katera je znano, da so odporna proti zadevnemu škodljivemu organizmu, se lahko vnesejo v Unijo le, če jim je priloženo fitosanitarno spričevalo, ki v rubriki „Dopolnilna izjava“ zajema naslednje:

| (a) | uradno izjavo, da sta izpolnjena oba naslednja pogoja:






  (i) | matične rastline zadevnih semen so bile pridelane na enoti pridelave, kjer je znano, da zadevni škodljivi organizem ni navzoč, na podlagi uradnih pregledov, ki se izvedejo ob ustreznem času za odkrivanje zadevnega škodljivega organizma; |
| --- | --- | --- |

(a)

uradno izjavo, da sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

(i)

matične rastline zadevnih semen so bile pridelane na enoti pridelave, kjer je znano, da zadevni škodljivi organizem ni navzoč, na podlagi uradnih pregledov, ki se izvedejo ob ustreznem času za odkrivanje zadevnega škodljivega organizma;

| (ii) | za zadevna semena ali njihove matične rastline sta bila opravljena uradno vzorčenje in testiranje v zvezi z zadevnim škodljivim organizmom, s katerima je bilo ugotovljeno, da so navedena semena in rastline prosti zadevnega škodljivega organizma; |
| --- | --- |

(ii)

za zadevna semena ali njihove matične rastline sta bila opravljena uradno vzorčenje in testiranje v zvezi z zadevnim škodljivim organizmom, s katerima je bilo ugotovljeno, da so navedena semena in rastline prosti zadevnega škodljivega organizma;

| (b) | ime registrirane enote pridelave. |
| --- | --- |

(b)

ime registrirane enote pridelave.

2.   Zadevna semena sorte Capsicum spp., za katera je znano, da so odporna proti zadevnemu škodljivemu organizmu, s poreklom iz tretjih držav se lahko vnesejo v Unijo le, če jim je priloženo fitosanitarno spričevalo, v katerem je v rubriki „Dopolnilna izjava“ potrjena navedena odpornost.

Člen 10

Uradni pregledi ob vnosu v Unijo

Pristojni organ na mejni kontrolni točki prvega prispetja v Unijo vzorči in testira najmanj 20 % pošiljk zadevnih semen in zadevnih rastlin za saditev, kot je določeno v Prilogi.

Člen 11

Razveljavitev Izvedbenega sklepa (EU) 2019/1615

Izvedbeni sklep (EU) 2019/1615 se razveljavi s 15. avgustom 2020.

Člen 12

Obdobje uporabe

Ta uredba se uporablja do 31. maja 2022.

Člen 13

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. avgusta 2020

Za Komisijo

Predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 317, 23.11.2016, str. 4.

1

(2)  
  UL L 95, 7.4.2017, str. 1.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/2072 z dne 28. novembra 2019 o določitvi enotnih pogojev za izvajanje Uredbe (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta, kar zadeva ukrepe varstva pred škodljivimi organizmi rastlin, ter razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 690/2008 in spremembi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2018/2019

3

(UL L 319, 10.12.2019, str. 1).

(4)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1615 z dne 26. septembra 2019 o vzpostavitvi nujnih ukrepov za preprečevanje vnosa virusa paradižnika ToBRFV v Unijo in njegovega širjenja znotraj Unije (UL L 250, 30.9.2019, str. 91).

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/2130 z dne 25. novembra 2019 o določitvi podrobnih pravil o postopkih, ki jih je treba izvajati med dokumentacijskimi, identifikacijskimi in fizičnimi pregledi živali in blaga, nad katerimi se izvaja uradni nadzor na mejnih kontrolnih točkah, ter po njih (UL L 321, 12.12.2019, str. 128).

5

---

PRILOGA

1.   Načrti vzorčenja za semena, razen semen sorte Capsicum spp., za katera je znano, da so odporna proti zadevnemu škodljivemu organizmu

Vzorčenje semen za testiranje se opravi v skladu z naslednjimi načrti vzorčenja, in sicer glede na partije semen, kot je določeno v ustrezni preglednici mednarodnega standarda za fitosanitarne ukrepe št. 31 (Metodologije vzorčenja pošiljk, ISPM 31):

| — | za partije semen, ki vsebujejo 3 000 semen ali manj: uporaba hipergeometrijskega načrta vzorčenja, s katerim se lahko s 95-odstotno zanesljivostjo določi raven napadenosti rastlin, ki znaša 10 % ali več; |
| --- | --- |

—

za partije semen, ki vsebujejo 3 000 semen ali manj: uporaba hipergeometrijskega načrta vzorčenja, s katerim se lahko s 95-odstotno zanesljivostjo določi raven napadenosti rastlin, ki znaša 10 % ali več;

| — | za partije semen, ki vsebujejo več kot 3 000 vendar manj kot 30 000 semen: uporaba načrta vzorčenja, s katerim se lahko s 95-odstotno zanesljivostjo določi raven napadenosti rastlin, ki znaša 1 % ali več; |
| --- | --- |

—

za partije semen, ki vsebujejo več kot 3 000 vendar manj kot 30 000 semen: uporaba načrta vzorčenja, s katerim se lahko s 95-odstotno zanesljivostjo določi raven napadenosti rastlin, ki znaša 1 % ali več;

| — | za partije semen, ki vsebujejo več kot 30 000 semen: uporaba načrta vzorčenja, s katerim se lahko s 95-odstotno zanesljivostjo določi raven napadenosti rastlin, ki znaša 0,1 % ali več. |
| --- | --- |

—

za partije semen, ki vsebujejo več kot 30 000 semen: uporaba načrta vzorčenja, s katerim se lahko s 95-odstotno zanesljivostjo določi raven napadenosti rastlin, ki znaša 0,1 % ali več.

Za metode verižne reakcije s polimerazo (PCR) so podvzorci sestavljeni iz največ 1 000 semen.

Za encimsko imunsko metodo (ELISA) so podvzorci sestavljeni iz največ 250 semen.

2.   Načrti vzorčenja za rastline za saditev, razen tistih sorte Capsicum spp., za katere je znano, da so odporne proti zadevnemu škodljivemu organizmu

V primeru rastlin za saditev, razen tistih sorte Capsicum spp., za katere je znano, da so odporne proti zadevnemu škodljivemu organizmu, se zbere 200 listov na enoto pridelave in kultivar, po možnosti mladih listov z vrha rastline.

V primeru simptomatičnih rastlin se vzorčenje za testiranje opravi na vsaj treh simptomatičnih listih.

3.   Metode testiranja za odkrivanje in identifikacijo zadevnega škodljivega organizma na semenih, razen semen sorte Capsicum spp., za katera je znano, da so odporna proti zadevnemu škodljivemu organizmu

Za odkrivanje zadevnega škodljivega organizma na zadevnih semenih se uporabi ena od naslednjih metod testiranja:

| — | metoda ELISA do 1. oktobra 2020, le za potrditev, da so prosta škodljivega organizma, in sicer za izdajo rastlinskih potnih listov ali fitosanitarnih spričeval; |
| --- | --- |

—

metoda ELISA do 1. oktobra 2020, le za potrditev, da so prosta škodljivega organizma, in sicer za izdajo rastlinskih potnih listov ali fitosanitarnih spričeval;

| — | verižna reakcija s polimerazo z reverzno transkripcijo (RT-PCR) v realnem času z uporabo primerjev in sond, opisanih v protokolu Svetovne semenarske organizacije (protokol ISF 2020) (1); |
| --- | --- |

—

verižna reakcija s polimerazo z reverzno transkripcijo (RT-PCR) v realnem času z uporabo primerjev in sond, opisanih v protokolu Svetovne semenarske organizacije (protokol ISF 2020) (1);

| — | metoda RT-PCR v realnem času z uporabo primerjev in sond Menzel in Winter (Acta Horticulturae, v tisku). |
| --- | --- |

—

metoda RT-PCR v realnem času z uporabo primerjev in sond Menzel in Winter (Acta Horticulturae, v tisku).

V primeru pozitivnega rezultata testa za odkrivanje se izvede druga metoda testiranja, ki je drugačna od tiste, uporabljene za odkrivanje, z eno od zgoraj navedenih metod RT-PCR v realnem času z uporabo istega vzorca za potrditev identifikacije. V primeru nedoslednosti med rezultati odkrivanja in identifikacije, pridobljenimi za pilirana semena, se obloga odstrani, semena pa se ponovno testirajo.

4.   Metode testiranja za odkrivanje in identifikacijo zadevnega škodljivega organizma na rastlinah za saditev, razen rastlin za saditev sorte Capsicum spp., za katere je znano, da so odporne proti zadevnemu škodljivemu organizmu, ter na zadevnih plodovih

Za odkrivanje zadevnega škodljivega organizma na zadevnih rastlinah za saditev, razen zadevnih rastlin za saditev sorte Capsicum spp., za katere je znano, da so odporne proti zadevnemu škodljivemu organizmu, ter na zadevnih plodovih se izvede ena od naslednjih metod testiranja:

| — | metoda ELISA, in sicer le za simptomatični material; |
| --- | --- |

—

metoda ELISA, in sicer le za simptomatični material;

| — | konvencionalna metoda RT-PCR z uporabo primerjev Alkowni et al. (2019); |
| --- | --- |

—

konvencionalna metoda RT-PCR z uporabo primerjev Alkowni et al. (2019);

| — | konvencionalna metoda RT-PCR z uporabo primerjev Rodriguez-Mendoza et al. (2019); |
| --- | --- |

—

konvencionalna metoda RT-PCR z uporabo primerjev Rodriguez-Mendoza et al. (2019);

| — | metoda RT-PCR v realnem času z uporabo primerjev in sond, opisanih v protokolu Svetovne semenarske organizacije (protokol ISF 2020) (2); |
| --- | --- |

—

metoda RT-PCR v realnem času z uporabo primerjev in sond, opisanih v protokolu Svetovne semenarske organizacije (protokol ISF 2020) (2);

| — | metoda RT-PCR v realnem času z uporabo primerjev in sond Menzel in Winter (Acta Horticulturae, v tisku). |
| --- | --- |

—

metoda RT-PCR v realnem času z uporabo primerjev in sond Menzel in Winter (Acta Horticulturae, v tisku).

V primeru pozitivnega rezultata testa za odkrivanje se izvede druga metoda testiranja, ki je drugačna od tiste, uporabljene za odkrivanje, z eno od zgoraj navedenih metod RT-PCR z uporabo istega vzorca za potrditev identifikacije.

---

(1)  Protokol, ki ga je pripravila Svetovna semenarska organizacija (svetovna pobuda za zdravje semen zelenjadnic (International Seed Health Initiative for Vegetable Crops – ISHI-Veg)).

(2)  Protokol, ki ga je pripravila Svetovna semenarska organizacija (svetovna pobuda za zdravje semen zelenjadnic (International Seed Health Initiative for Vegetable Crops – ISHI-Veg)).

---

| 12.8.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 262/14 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 262/14

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/1192

z dne 11. avgusta 2020

o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 12. avgusta 2020

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 183 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 1(1) Uredbe Komisije (EU) št. 642/2010 (2) določa, da je uvozna dajatev za proizvode z oznakami KN 1001 11 00, 1001 19 00, ex 1001 91 20 [navadna semenska pšenica], ex 1001 99 00 [kakovostna navadna pšenica, razen semenske], 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 in 1007 90 00 enaka intervencijski ceni, ki velja v trenutku uvoza, povečani za 55 % in nato znižani za uvozno ceno CIF zadevne pošiljke. Ta dajatev ne sme presegati stopnje dajatve skupne carinske tarife. |
| --- | --- |

(1)

Člen 1(1) Uredbe Komisije (EU) št. 642/2010 (2) določa, da je uvozna dajatev za proizvode z oznakami KN 1001 11 00, 1001 19 00, ex 1001 91 20 [navadna semenska pšenica], ex 1001 99 00 [kakovostna navadna pšenica, razen semenske], 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 in 1007 90 00 enaka intervencijski ceni, ki velja v trenutku uvoza, povečani za 55 % in nato znižani za uvozno ceno CIF zadevne pošiljke. Ta dajatev ne sme presegati stopnje dajatve skupne carinske tarife.

| (2) | Člen 1(2) Uredbe (EU) št. 642/2010 določa, da se za izračun uvozne dajatve iz odstavka 1 navedenega člena za proizvode iz navedenega odstavka redno določajo reprezentativne uvozne cene CIF. |
| --- | --- |

(2)

Člen 1(2) Uredbe (EU) št. 642/2010 določa, da se za izračun uvozne dajatve iz odstavka 1 navedenega člena za proizvode iz navedenega odstavka redno določajo reprezentativne uvozne cene CIF.

| (3) | V skladu s členom 2(1) Uredbe (EU) št. 642/2010 je cena ob uvozu za izračun uvozne dajatve za proizvode iz odstavka 1(1) navedene uredbe enaka dnevni reprezentativni uvozni ceni CIF, določeni po metodi iz člena 5 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 2(1) Uredbe (EU) št. 642/2010 je cena ob uvozu za izračun uvozne dajatve za proizvode iz odstavka 1(1) navedene uredbe enaka dnevni reprezentativni uvozni ceni CIF, določeni po metodi iz člena 5 navedene uredbe.

| (4) | Od 21. septembra 2017 se uvozna dajatev za proizvode s poreklom iz Kanade in z oznakami KN 1001 11 00, 1001 19 00, ex 1001 99 00 (kakovostna navadna pšenica, razen semenske), 1002 10 00 in 1002 90 00 izračuna v skladu s členom 2(5) Uredbe (EU) št. 642/2010. |
| --- | --- |

(4)

Od 21. septembra 2017 se uvozna dajatev za proizvode s poreklom iz Kanade in z oznakami KN 1001 11 00, 1001 19 00, ex 1001 99 00 (kakovostna navadna pšenica, razen semenske), 1002 10 00 in 1002 90 00 izračuna v skladu s členom 2(5) Uredbe (EU) št. 642/2010.

| (5) | Za obdobje od 12. avgusta 2020 je treba določiti uvozne dajatve, ki se uporabljajo, dokler ne začne veljati nova določitev. |
| --- | --- |

(5)

Za obdobje od 12. avgusta 2020 je treba določiti uvozne dajatve, ki se uporabljajo, dokler ne začne veljati nova določitev.

| (6) | V skladu s členom 2(2) Uredbe (EU) št. 642/2010 mora ta uredba začeti veljati na dan objave – |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 2(2) Uredbe (EU) št. 642/2010 mora ta uredba začeti veljati na dan objave –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Od 12. avgusta 2020 so uvozne dajatve v sektorju žit iz člena 1(1) Uredbe (EU) št. 642/2010 določene v Prilogi I k tej uredbi na podlagi podatkov iz Priloge II k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. avgusta 2020

Za Komisijo

V imenu predsednice

Wolfgang BURTSCHER

Generalni direktor

Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) št. 642/2010 z dne 20. julija 2010 o pravilih za uporabo (uvoznih dajatev za sektor žit) Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (UL L 187, 21.7.2010, str. 5).

2

---

PRILOGA I

Uvozne dajatve za proizvode iz člena 1(1) Uredbe (EU) št. 642/2010, ki se uporabljajo od 12. avgusta 2020

| Oznaka KN | Poimenovanje blaga | Uvozna dajatev  (1)
   (2)

  (EUR/tono) |
| --- | --- | --- |
| 1001 11 00 | trda PŠENICA, semenska | 0,00 |
| 1001 19 00 | trda PŠENICA, visoke kakovosti, razen semenske | 0,00 |
| srednje kakovosti, razen semenske | 0,00 |
| nizke kakovosti, razen semenske | 0,00 |
| Ex10019120 | navadna PŠENICA, semenska | 0,00 |
| Ex10019900 | navadna PŠENICA, visoke kakovosti, razen semenske | 0,00 |
| 1002 10 00 | RŽ, semenska | 5,48 |
| 1002 90 00 | RŽ, razen semenske | 5,48 |
| 1005 10 90 | KORUZA, semenska, razen hibridne | 5,48 |
| 1005 90 00 | KORUZA, razen semenske  (3) | 5,48 |
| 1007 10 90 | SIREK v zrnu, razen hibridov za setev | 5,48 |
| 1007 90 00 | SIREK v zrnju, razen semenskega | 5,48 |

Oznaka KN

Poimenovanje blaga

Uvozna dajatev  (1)
   (2)

(EUR/tono)

1001 11 00

trda PŠENICA, semenska

0,00

1001 19 00

trda PŠENICA, visoke kakovosti, razen semenske

0,00

srednje kakovosti, razen semenske

0,00

nizke kakovosti, razen semenske

0,00

Ex10019120

navadna PŠENICA, semenska

0,00

Ex10019900

navadna PŠENICA, visoke kakovosti, razen semenske

0,00

1002 10 00

RŽ, semenska

5,48

1002 90 00

RŽ, razen semenske

5,48

1005 10 90

KORUZA, semenska, razen hibridne

5,48

1005 90 00

KORUZA, razen semenske  (3)

5,48

1007 10 90

SIREK v zrnu, razen hibridov za setev

5,48

1007 90 00

SIREK v zrnju, razen semenskega

5,48

---

(1)  Uvoznik je ob uporabi člena 2(4) Uredbe (EU) št. 642/2010 upravičen do znižanja dajatev za:

| — | 3 EUR/tono, če je pristanišče raztovarjanja v Sredozemskem morju (onstran Gibraltarske ožine) ali Črnem morju in če blago pride v Unijo prek Atlantskega oceana ali Sueškega prekopa; |
| --- | --- |

—

3 EUR/tono, če je pristanišče raztovarjanja v Sredozemskem morju (onstran Gibraltarske ožine) ali Črnem morju in če blago pride v Unijo prek Atlantskega oceana ali Sueškega prekopa;

| — | 2 EUR/tono, če je pristanišče raztovarjanja na Danskem, v Estoniji, na Irskem, v Latviji, Litvi, na Poljskem, Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka in če blago pride v Unijo prek Atlantskega oceana. |
| --- | --- |

—

2 EUR/tono, če je pristanišče raztovarjanja na Danskem, v Estoniji, na Irskem, v Latviji, Litvi, na Poljskem, Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka in če blago pride v Unijo prek Atlantskega oceana.

(2)  Za proizvode s poreklom iz Kanade, ki se uvrščajo pod oznake KN 1001 11 00, 1001 19 00, ex 1001 99 00 (kakovostna navadna pšenica, razen semenske), 1002 10 00 in 1002 90 00, se dajatev izračuna v skladu s členom 2(5) Uredbe (EU) št. 642/2010.

(3)  Uvoznik je upravičen do pavšalnega znižanja 24 EUR/tono, če so izpolnjeni pogoji iz člena 3 Uredbe (EU) št. 642/2010.

---

PRILOGA II

Podatki za izračun dajatev iz Priloge I

1.

| (EUR/tono) |
| --- |
| | Navadna pšenica  (1) | Koruza |
| Borza | Minneapolis | Chicago |
| Kotacija | 171,059 | 104,725 |
| Premija za Zaliv | – | 29,446 |
| Premija za Velika jezera | 29,960 | – |

(EUR/tono)

Navadna pšenica  (1)

Koruza

Borza

Minneapolis

Chicago

Kotacija

171,059

104,725

Premija za Zaliv

–

29,446

Premija za Velika jezera

29,960

–

2.

| Prevozni stroški: Mehiški zaliv–Rotterdam: | 17,379 |
| --- | --- |
| Prevozni stroški: Velika jezera–Rotterdam: | 40,450 |

Prevozni stroški: Mehiški zaliv–Rotterdam:

17,379

Prevozni stroški: Velika jezera–Rotterdam:

40,450

---

(1)  Pozitivna premija v višini 14 EUR/tono (člen 5(3) Uredbe (EU) št. 642/2010).

1

---

SKLEPI

| 12.8.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 262/18 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 262/18

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2020/1193

z dne 2. julija 2020

o uporabi člena 34 Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta za železniški potniški promet na Švedskem

(Besedilo v švedskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev, ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES (1) in zlasti člena 35(3) Direktive,

po posvetovanju s Svetovalnim odborom za javna naročila,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   DEJSTVA

DEJSTVA

1.1   ZAHTEVEK

ZAHTEVEK

| (1) | SJ AB (v nadaljnjem besedilu: prijavitelj) je 13. decembra 2019 Komisiji predložil zahtevek v skladu s členom 35(1) Direktive 2014/25/EU (v nadaljnjem besedilu: zahtevek). Zahtevek je v skladu s členom 1(1) Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2016/1804 (2). |
| --- | --- |

(1)

SJ AB (v nadaljnjem besedilu: prijavitelj) je 13. decembra 2019 Komisiji predložil zahtevek v skladu s členom 35(1) Direktive 2014/25/EU (v nadaljnjem besedilu: zahtevek). Zahtevek je v skladu s členom 1(1) Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2016/1804 (2).

2

| (2) | Zahtevek se nanaša na železniški potniški promet na Švedskem. Zahtevek zajema predvsem železniški potniški promet, ki pomeni dejavnost, povezano z upravljanjem omrežij v skladu s členom 11 Direktive 2014/25/EU, in ni namenjen temu, da bi zajel javno naročanje regionalnih organov za javni prevoz, nacionalnih organov za javni prevoz ali drugih organov (3). |
| --- | --- |

(2)

Zahtevek se nanaša na železniški potniški promet na Švedskem. Zahtevek zajema predvsem železniški potniški promet, ki pomeni dejavnost, povezano z upravljanjem omrežij v skladu s členom 11 Direktive 2014/25/EU, in ni namenjen temu, da bi zajel javno naročanje regionalnih organov za javni prevoz, nacionalnih organov za javni prevoz ali drugih organov (3).

3

| (3) | Člen 24 poglavja 3 švedskega zakona o javnem naročanju v sektorju gospodarskih javnih služb (4) naročnikom omogoča, da predložijo zahtevek v skladu s členom 34 Direktive 2014/25/EU. Prijavitelj je naročnik v skladu s členom 4(2) Direktive 2014/25/EU in opravlja dejavnost v zvezi z upravljanjem omrežij, ki zagotavljajo javno storitev na področju prevoza z železnico, v smislu člena 11 zadevne direktive. |
| --- | --- |

(3)

Člen 24 poglavja 3 švedskega zakona o javnem naročanju v sektorju gospodarskih javnih služb (4) naročnikom omogoča, da predložijo zahtevek v skladu s členom 34 Direktive 2014/25/EU. Prijavitelj je naročnik v skladu s členom 4(2) Direktive 2014/25/EU in opravlja dejavnost v zvezi z upravljanjem omrežij, ki zagotavljajo javno storitev na področju prevoza z železnico, v smislu člena 11 zadevne direktive.

4

| (4) | Zahtevku sta bili priloženi obrazloženi in utemeljeni mnenji, ki sta ju sprejela dva neodvisna nacionalna organa, pristojna v zvezi z zadevnimi dejavnostmi – švedska agencija za promet in švedski organ za varstvo konkurence. Navedeni mnenji temeljito analizirata pogoj za uporabo člena 34(1) Direktive 2014/25/EU za zadevne dejavnosti v skladu z odstavkoma 2 in 3 navedenega člena. V skladu s točko 1(b) Priloge IV k Direktivi 2014/25/EU, ker prostega dostopa do trga ni mogoče predpostavljati na podlagi prvega pododstavka člena 34(3) zadevne direktive, mora Komisija v 130 delovnih dneh sprejeti izvedbeni sklep o zahtevku. Prvotni rok poteče 3. julija 2020 (5). |
| --- | --- |

(4)

Zahtevku sta bili priloženi obrazloženi in utemeljeni mnenji, ki sta ju sprejela dva neodvisna nacionalna organa, pristojna v zvezi z zadevnimi dejavnostmi – švedska agencija za promet in švedski organ za varstvo konkurence. Navedeni mnenji temeljito analizirata pogoj za uporabo člena 34(1) Direktive 2014/25/EU za zadevne dejavnosti v skladu z odstavkoma 2 in 3 navedenega člena. V skladu s točko 1(b) Priloge IV k Direktivi 2014/25/EU, ker prostega dostopa do trga ni mogoče predpostavljati na podlagi prvega pododstavka člena 34(3) zadevne direktive, mora Komisija v 130 delovnih dneh sprejeti izvedbeni sklep o zahtevku. Prvotni rok poteče 3. julija 2020 (5).

5

| (5) | Komisija je s predstavniki prijavitelja opravila dva konferenčna klica, 30. marca 2020 in 29. maja 2020, prijavitelj pa je 4. maja in 4. junija 2020 poslal nadaljnji predložitvi. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je s predstavniki prijavitelja opravila dva konferenčna klica, 30. marca 2020 in 29. maja 2020, prijavitelj pa je 4. maja in 4. junija 2020 poslal nadaljnji predložitvi.

1.2   PRIJAVITELJ

PRIJAVITELJ

| (6) | Prijavitelj je javno podjetje, ki je v 100-odstotni lasti švedske države, ustanovljen pa je bil leta 2001 kot ena od šestih ločenih družb, oblikovanih z odsvojitvijo in korporativizacijo nekdanje železniške družbe Affärsverket Statens Järnvägar, ki je bila v preteklosti v državni lasti. Prijavitelj je dejaven v sektorju železniškega potniškega prometa. |
| --- | --- |

(6)

Prijavitelj je javno podjetje, ki je v 100-odstotni lasti švedske države, ustanovljen pa je bil leta 2001 kot ena od šestih ločenih družb, oblikovanih z odsvojitvijo in korporativizacijo nekdanje železniške družbe Affärsverket Statens Järnvägar, ki je bila v preteklosti v državni lasti. Prijavitelj je dejaven v sektorju železniškega potniškega prometa.

| (7) | Leta 2018 je poročal o 31,8 milijona potovanjih (6), iz česar izhaja, da je dnevno opravil 1 200 odhodov z 284 postaj (7). Dejavnost opravlja predvsem znotraj Švedske, vlake pa vozi tudi v Oslo, Halden, Narvik in København. |
| --- | --- |

(7)

Leta 2018 je poročal o 31,8 milijona potovanjih (6), iz česar izhaja, da je dnevno opravil 1 200 odhodov z 284 postaj (7). Dejavnost opravlja predvsem znotraj Švedske, vlake pa vozi tudi v Oslo, Halden, Narvik in København.

6

7

| (8) | Poslovni model prijavitelja ima dva stebra: opravljanje komercialnih železniških storitev pod lastno blagovno znamko in opravljanje železniških storitev, ki jih naročajo regionalni in nacionalni organi za javni prevoz pod njegovo lastno blagovno znamko ali pod blagovno znamko javnega naročnika (8). |
| --- | --- |

(8)

Poslovni model prijavitelja ima dva stebra: opravljanje komercialnih železniških storitev pod lastno blagovno znamko in opravljanje železniških storitev, ki jih naročajo regionalni in nacionalni organi za javni prevoz pod njegovo lastno blagovno znamko ali pod blagovno znamko javnega naročnika (8).

8

| (9) | Železniški prevoz na Švedskem se povečuje zaradi rasti prebivalstva in urbanizacije, deregulacije ter internacionalizacije in večje okoljske ozaveščenosti. Leta 2018 (9) se je prevoz v primerjavi s predhodnim letom povečal za 2 % potniških kilometrov. |
| --- | --- |

(9)

Železniški prevoz na Švedskem se povečuje zaradi rasti prebivalstva in urbanizacije, deregulacije ter internacionalizacije in večje okoljske ozaveščenosti. Leta 2018 (9) se je prevoz v primerjavi s predhodnim letom povečal za 2 % potniških kilometrov.

9

2.   PRAVNI OKVIR

PRAVNI OKVIR

| (10) | Direktiva 2014/25/EU se uporablja za oddajo javnih naročil za opravljanje dejavnosti v zvezi z zagotavljanjem ali upravljanjem omrežij, ki zagotavljajo javno storitev na področju prevoza z železnico, avtomatiziranimi sistemi, tramvajem, trolejbusom, avtobusom ali žičnico, razen če je dejavnost izvzeta v skladu s členom 34 navedene direktive. |
| --- | --- |

(10)

Direktiva 2014/25/EU se uporablja za oddajo javnih naročil za opravljanje dejavnosti v zvezi z zagotavljanjem ali upravljanjem omrežij, ki zagotavljajo javno storitev na področju prevoza z železnico, avtomatiziranimi sistemi, tramvajem, trolejbusom, avtobusom ali žičnico, razen če je dejavnost izvzeta v skladu s členom 34 navedene direktive.

| (11) | Člen 34 Direktive 2014/25/EU določa, da se navedena direktiva ne uporablja za javna naročila, katerih namen je omogočiti opravljanje ene od dejavnosti, za katere velja navedena direktiva, če je v državi članici, v kateri se dejavnost opravlja, ta dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen. Neposredna izpostavljenost konkurenci se oceni na podlagi objektivnih meril, pri čemer se upoštevajo posebne značilnosti zadevnega sektorja (10). Vendar to oceno otežujejo kratki roki, ki jih je treba spoštovati, in dejstvo, da mora temeljiti na informacijah, ki so Komisiji na voljo – bodisi iz že razpoložljivih virov bodisi iz informacij, pridobljenih v okviru uporabe člena 35 – in ki jih ni mogoče dopolniti z zamudnejšimi metodami, vključno zlasti s preiskavami o javnem interesu, naslovljenimi na zadevne gospodarske subjekte (11). |
| --- | --- |

(11)

Člen 34 Direktive 2014/25/EU določa, da se navedena direktiva ne uporablja za javna naročila, katerih namen je omogočiti opravljanje ene od dejavnosti, za katere velja navedena direktiva, če je v državi članici, v kateri se dejavnost opravlja, ta dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen. Neposredna izpostavljenost konkurenci se oceni na podlagi objektivnih meril, pri čemer se upoštevajo posebne značilnosti zadevnega sektorja (10). Vendar to oceno otežujejo kratki roki, ki jih je treba spoštovati, in dejstvo, da mora temeljiti na informacijah, ki so Komisiji na voljo – bodisi iz že razpoložljivih virov bodisi iz informacij, pridobljenih v okviru uporabe člena 35 – in ki jih ni mogoče dopolniti z zamudnejšimi metodami, vključno zlasti s preiskavami o javnem interesu, naslovljenimi na zadevne gospodarske subjekte (11).

10

11

| (12) | Dostop se šteje za neomejenega, če je država članica uveljavila in uporablja ustrezno zakonodajo Unije, s katero se odpira zadevni sektor ali njegov del. Ta zakonodaja je navedena v Prilogi III k Direktivi 2014/25/EU. Za notranje storitve železniškega prometa v zadevni prilogi ni navedena nobena ustrezna zakonodaja, s katero bi se ta sektor liberaliziral. Zato v skladu s členom 34(3) Direktive 2014/25/EU ni mogoče predpostavljati prostega dostopa do trga ter je treba dokazati, da je tak dostop dejansko in pravno prost. |
| --- | --- |

(12)

Dostop se šteje za neomejenega, če je država članica uveljavila in uporablja ustrezno zakonodajo Unije, s katero se odpira zadevni sektor ali njegov del. Ta zakonodaja je navedena v Prilogi III k Direktivi 2014/25/EU. Za notranje storitve železniškega prometa v zadevni prilogi ni navedena nobena ustrezna zakonodaja, s katero bi se ta sektor liberaliziral. Zato v skladu s členom 34(3) Direktive 2014/25/EU ni mogoče predpostavljati prostega dostopa do trga ter je treba dokazati, da je tak dostop dejansko in pravno prost.

| (13) | Neposredno izpostavljenost konkurenci bi bilo treba oceniti na podlagi različnih kazalnikov, od katerih ni sam po sebi nobeden odločilen. V zvezi s trgom, na katerega se nanaša ta sklep, je eno od meril, ki ga je treba upoštevati, tržni delež, skupaj z drugimi merili, kot so vstopne ovire ali intermodalna (12) konkurenca. |
| --- | --- |

(13)

Neposredno izpostavljenost konkurenci bi bilo treba oceniti na podlagi različnih kazalnikov, od katerih ni sam po sebi nobeden odločilen. V zvezi s trgom, na katerega se nanaša ta sklep, je eno od meril, ki ga je treba upoštevati, tržni delež, skupaj z drugimi merili, kot so vstopne ovire ali intermodalna (12) konkurenca.

12

| (14) | Ta sklep ne posega v uporabo pravil o konkurenci in na druga področja prava Unije. Zlasti merila in metodologija, uporabljena pri presoji neposredne izpostavljenosti konkurenci v skladu s členom 34 Direktive 2014/25/EU, niso nujno enaka tistim, uporabljenim pri presoji v skladu s členom 101 ali 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije ali v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 (13), kar je potrdilo Splošno sodišče (14). |
| --- | --- |

(14)

Ta sklep ne posega v uporabo pravil o konkurenci in na druga področja prava Unije. Zlasti merila in metodologija, uporabljena pri presoji neposredne izpostavljenosti konkurenci v skladu s členom 34 Direktive 2014/25/EU, niso nujno enaka tistim, uporabljenim pri presoji v skladu s členom 101 ali 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije ali v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 (13), kar je potrdilo Splošno sodišče (14).

13

14

| (15) | Cilj tega sklepa je ugotoviti, ali so storitve, na katere se nanaša zahtevek, izpostavljene taki stopnji konkurence (na trgih, do katerih dostop ni omejen v smislu člena 34 Direktive 2014/25/EU), ki bo tudi ob odsotnosti discipline, dosežene s podrobnimi pravili o javnem naročanju iz Direktive 2014/25/EU, zagotovila pregledno in nediskriminacijsko izvajanje javnih naročil za opravljanje zadevnih dejavnosti na podlagi meril, ki naročnikom omogočajo ugotoviti, katera rešitev je v celoti ekonomsko najugodnejša. |
| --- | --- |

(15)

Cilj tega sklepa je ugotoviti, ali so storitve, na katere se nanaša zahtevek, izpostavljene taki stopnji konkurence (na trgih, do katerih dostop ni omejen v smislu člena 34 Direktive 2014/25/EU), ki bo tudi ob odsotnosti discipline, dosežene s podrobnimi pravili o javnem naročanju iz Direktive 2014/25/EU, zagotovila pregledno in nediskriminacijsko izvajanje javnih naročil za opravljanje zadevnih dejavnosti na podlagi meril, ki naročnikom omogočajo ugotoviti, katera rešitev je v celoti ekonomsko najugodnejša.

3.   OCENA

OCENA

3.1   NEOMEJEN DOSTOP DO TRGA

NEOMEJEN DOSTOP DO TRGA

| (16) | Dostop do trga se šteje za neomejen, če je zadevna država članica prenesla in uporablja ustrezno zakonodajo Unije o odprtju danega sektorja ali njegovega dela za konkurenco. Ta zakonodaja je navedena v Prilogi III k Direktivi 2014/25/EU. Kar zadeva železniške storitve, navedena priloga na seznamu navaja Direktivo 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (15) za železniški tovorni promet in za mednarodni železniški potniški promet, ne omenja pa nacionalnega potniškega prometa. Zato je treba dokazati, da je tak dostop dejansko in pravno prost. |
| --- | --- |

(16)

Dostop do trga se šteje za neomejen, če je zadevna država članica prenesla in uporablja ustrezno zakonodajo Unije o odprtju danega sektorja ali njegovega dela za konkurenco. Ta zakonodaja je navedena v Prilogi III k Direktivi 2014/25/EU. Kar zadeva železniške storitve, navedena priloga na seznamu navaja Direktivo 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (15) za železniški tovorni promet in za mednarodni železniški potniški promet, ne omenja pa nacionalnega potniškega prometa. Zato je treba dokazati, da je tak dostop dejansko in pravno prost.

15

| (17) | Direktiva (EU) 2016/2370 Evropskega parlamenta in Sveta (16) razširja liberalizacijo železniškega sektorja na notranji železniški promet. |
| --- | --- |

(17)

Direktiva (EU) 2016/2370 Evropskega parlamenta in Sveta (16) razširja liberalizacijo železniškega sektorja na notranji železniški promet.

16

| (18) | Švedska še ni v celoti prenesla (17) Direktive (EU) 2016/2370 v nacionalno pravo – zakon o železnicah (18). |
| --- | --- |

(18)

Švedska še ni v celoti prenesla (17) Direktive (EU) 2016/2370 v nacionalno pravo – zakon o železnicah (18).

17

18

| (19) | Komisija je januarja 2019 na Švedsko naslovila uradni opomin v zvezi s postopkom za ugotavljanje kršitev 2019/0087 zaradi delnega prenosa Direktive (EU) 2016/2370. Švedska je 17. maja 2019 priglasila 12. ukrep za prenos navedene direktive, pri čemer je trdila, da je prenos dokončala. Vendar zadeva 13. decembra 2019 (datum prejema zahteve) in do junija 2020 ni bila rešena. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je januarja 2019 na Švedsko naslovila uradni opomin v zvezi s postopkom za ugotavljanje kršitev 2019/0087 zaradi delnega prenosa Direktive (EU) 2016/2370. Švedska je 17. maja 2019 priglasila 12. ukrep za prenos navedene direktive, pri čemer je trdila, da je prenos dokončala. Vendar zadeva 13. decembra 2019 (datum prejema zahteve) in do junija 2020 ni bila rešena.

| (20) | Švedska agencija za promet je v mnenju (19), priloženem zahtevku, preučila, ali je dostop do zadevnega trga dejansko in pravno prost, ter ugotovila, da je. |
| --- | --- |

(20)

Švedska agencija za promet je v mnenju (19), priloženem zahtevku, preučila, ali je dostop do zadevnega trga dejansko in pravno prost, ter ugotovila, da je.

19

| (21) | Kar zadeva pravno prost dostop, je Švedska razširila nacionalne določbe za prenos Direktive 2012/34/EU, da se tudi notranjemu železniškemu potniškemu prometu zagotovi prost dostop do trga. Ta vrsta prevoznih dejavnosti je tako zajeta s področjem uporabe švedskega zakon o železnicah [2004:519]. |
| --- | --- |

(21)

Kar zadeva pravno prost dostop, je Švedska razširila nacionalne določbe za prenos Direktive 2012/34/EU, da se tudi notranjemu železniškemu potniškemu prometu zagotovi prost dostop do trga. Ta vrsta prevoznih dejavnosti je tako zajeta s področjem uporabe švedskega zakon o železnicah [2004:519].

| (22) | Kot je v tem okviru pojasnila švedska agencija za promet, zakon o železnicah od upravljavcev infrastrukture zahteva, da infrastrukturne zmogljivosti prevoznikom v železniškem prometu dodelijo na način, ki je konkurenčno nevtralen in nediskriminacijski. |
| --- | --- |

(22)

Kot je v tem okviru pojasnila švedska agencija za promet, zakon o železnicah od upravljavcev infrastrukture zahteva, da infrastrukturne zmogljivosti prevoznikom v železniškem prometu dodelijo na način, ki je konkurenčno nevtralen in nediskriminacijski.

| (23) | Poleg tega iz zakona o železnicah izhaja (člen 5 poglavja 6), da je treba podatke o razpoložljivi infrastrukturi in informacije o pogojih za dostop do infrastrukture in njeno uporabo ter o postopkih in merilih za dodelitev infrastrukture objaviti v opisu omrežja, v skladu s členom 27(2) Direktive 2012/34/EU. |
| --- | --- |

(23)

Poleg tega iz zakona o železnicah izhaja (člen 5 poglavja 6), da je treba podatke o razpoložljivi infrastrukturi in informacije o pogojih za dostop do infrastrukture in njeno uporabo ter o postopkih in merilih za dodelitev infrastrukture objaviti v opisu omrežja, v skladu s členom 27(2) Direktive 2012/34/EU.

| (24) | Mogoče je ugotoviti, da so pogoji glede pravno prostega dostopa do trga izpolnjeni. |
| --- | --- |

(24)

Mogoče je ugotoviti, da so pogoji glede pravno prostega dostopa do trga izpolnjeni.

| (25) | Kar zadeva dejanski dostop, Komisija ugotavlja, da tekmeci progresivno vstopajo na švedski železniški trg že od leta 1990. Danes je poleg prijavitelja na trgu notranjega železniškega potniškega prometa dejavnih še petnajst drugih različnih družb. |
| --- | --- |

(25)

Kar zadeva dejanski dostop, Komisija ugotavlja, da tekmeci progresivno vstopajo na švedski železniški trg že od leta 1990. Danes je poleg prijavitelja na trgu notranjega železniškega potniškega prometa dejavnih še petnajst drugih različnih družb.

| (26) | Komisija na podlagi pravne analize upoštevne nacionalne zakonodaje in mnenja švedske agencije za promet sklepa, da čeprav nekateri pomisleki, opredeljeni v postopku za ugotavljanje kršitev 2019/0087, še vedno ostajajo, in brez poseganja v navedeni postopek za ugotavljanje kršitev, velja, da je dostop do trga na ozemlju Švedske pravno in dejansko prost za namene tega sklepa. |
| --- | --- |

(26)

Komisija na podlagi pravne analize upoštevne nacionalne zakonodaje in mnenja švedske agencije za promet sklepa, da čeprav nekateri pomisleki, opredeljeni v postopku za ugotavljanje kršitev 2019/0087, še vedno ostajajo, in brez poseganja v navedeni postopek za ugotavljanje kršitev, velja, da je dostop do trga na ozemlju Švedske pravno in dejansko prost za namene tega sklepa.

3.2   OCENA KONKURENČNOSTI

OCENA KONKURENČNOSTI

3.2.1   OPREDELITEV PROIZVODNEGA TRGA

| (27) | Komisija je v predhodni praksi odločanja glede združevanja podjetij (20) ugotovila, da je trg storitev železniškega potniškega prometa v okviru obveznosti javne službe (OJS) in trg komercialno upravljanih storitev železniškega potniškega prometa morda primerno obravnavati kot dva ločena trga. To razlikovanje izhaja iz dejstva, da je za prevozne storitve, upravljane na podlagi pogodb o OJS značilna konkurenca za trg, kar pomeni, da prevozniki v železniškem prometu tekmujejo za dodelitev pravice do ponujanja prevoznih storitev na določeni progi, medtem ko je za komercialne prevozne storitve značilna konkurenca na trgu, kar pomeni, da si prevozniki v železniškem prometu konkurirajo za pritegnitev potnikov. |
| --- | --- |

(27)

Komisija je v predhodni praksi odločanja glede združevanja podjetij (20) ugotovila, da je trg storitev železniškega potniškega prometa v okviru obveznosti javne službe (OJS) in trg komercialno upravljanih storitev železniškega potniškega prometa morda primerno obravnavati kot dva ločena trga. To razlikovanje izhaja iz dejstva, da je za prevozne storitve, upravljane na podlagi pogodb o OJS značilna konkurenca za trg, kar pomeni, da prevozniki v železniškem prometu tekmujejo za dodelitev pravice do ponujanja prevoznih storitev na določeni progi, medtem ko je za komercialne prevozne storitve značilna konkurenca na trgu, kar pomeni, da si prevozniki v železniškem prometu konkurirajo za pritegnitev potnikov.

20

| (28) | Za namene tega sklepa se za progo razume, da zajema vse poti med katerimi koli postajami vzdolž te proge (tj. kombinacije od točke do točke vzdolž navedene proge). Podobno se pod odsekom proge razume del proge, ki zajema vse poti med katerimi koli postajami vzdolž tega odseka proge (tj. vse možne kombinacije od točke do točke vzdolž navedenega odseka proge). Potovanje med končnima postajama pomeni pot (od točke to točke) med dvema končnima postajama na dani progi. |
| --- | --- |

(28)

Za namene tega sklepa se za progo razume, da zajema vse poti med katerimi koli postajami vzdolž te proge (tj. kombinacije od točke do točke vzdolž navedene proge). Podobno se pod odsekom proge razume del proge, ki zajema vse poti med katerimi koli postajami vzdolž tega odseka proge (tj. vse možne kombinacije od točke do točke vzdolž navedenega odseka proge). Potovanje med končnima postajama pomeni pot (od točke to točke) med dvema končnima postajama na dani progi.

| (29) | Prijavitelj predlaga, da se uporabi razlikovanje med trgoma, kot je navedeno v uvodni izjavi 27. |
| --- | --- |

(29)

Prijavitelj predlaga, da se uporabi razlikovanje med trgoma, kot je navedeno v uvodni izjavi 27.

| (30) | Tudi švedski nacionalni organ za varstvo konkurence (v nadaljnjem besedilu: NCA) in švedska agencija za promet se v svojem mnenju glede zahtevka strinjata (21) s tem razlikovanjem. |
| --- | --- |

(30)

Tudi švedski nacionalni organ za varstvo konkurence (v nadaljnjem besedilu: NCA) in švedska agencija za promet se v svojem mnenju glede zahtevka strinjata (21) s tem razlikovanjem.

21

3.2.1.1   
  Storitve železniškega potniškega prometa na podlagi pogodb o OJS

Storitve železniškega potniškega prometa na podlagi pogodb o OJS

| (31) | Pogodbe o OJS se sklenejo prek konkurenčnih razpisnih postopkov ali neposredne sklenitve, s katerimi naročnik ponudniku dodeli naročilo za upravljanje storitev železniškega potniškega prometa na določenem območju ali na eni oziroma več določenih progah. |
| --- | --- |

(31)

Pogodbe o OJS se sklenejo prek konkurenčnih razpisnih postopkov ali neposredne sklenitve, s katerimi naročnik ponudniku dodeli naročilo za upravljanje storitev železniškega potniškega prometa na določenem območju ali na eni oziroma več določenih progah.

| (32) | Pogodbe o OJS na regionalni in medregionalni ravni dodelijo regionalni organi za javni prevoz, medtem ko švedska prometna uprava vodi razpisni postopek za subvencionirane nočne vlake med Stockholmom in severno Švedsko. |
| --- | --- |

(32)

Pogodbe o OJS na regionalni in medregionalni ravni dodelijo regionalni organi za javni prevoz, medtem ko švedska prometna uprava vodi razpisni postopek za subvencionirane nočne vlake med Stockholmom in severno Švedsko.

| (33) | Švedska agencija za promet navaja (22), da naročniki zagotavljajo vlake in so odgovorni za njihovo vzdrževanje. |
| --- | --- |

(33)

Švedska agencija za promet navaja (22), da naročniki zagotavljajo vlake in so odgovorni za njihovo vzdrževanje.

22

| (34) | Komisija za namene ocene v okviru tega sklepa in brez poseganja v uporabo konkurenčnega prava meni, da kot prvi upoštevni trg velja trg storitev železniškega potniškega prometa v okviru OJS, kjer se pojavlja konkurenca „za trg“. |
| --- | --- |

(34)

Komisija za namene ocene v okviru tega sklepa in brez poseganja v uporabo konkurenčnega prava meni, da kot prvi upoštevni trg velja trg storitev železniškega potniškega prometa v okviru OJS, kjer se pojavlja konkurenca „za trg“.

3.2.1.2   
  Komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa

Komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa

| (35) | Prijavitelj navaja, da lahko na Švedskem komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa načeloma ponudi vsak izvajalec dejavnosti in da lahko zajemajo katero koli progo. |
| --- | --- |

(35)

Prijavitelj navaja, da lahko na Švedskem komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa načeloma ponudi vsak izvajalec dejavnosti in da lahko zajemajo katero koli progo.

| (36) | Prijavitelj trdi, da se sooča s konkurenco izvajalcev dejavnosti v okviru OJS na komercialno upravljanih progah. |
| --- | --- |

(36)

Prijavitelj trdi, da se sooča s konkurenco izvajalcev dejavnosti v okviru OJS na komercialno upravljanih progah.

| (37) | Vendar so, kakor razume Komisija, komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa na splošno prevozne storitve na dolge razdalje. V takih okoliščinah je verjetno, da izvajalci dejavnosti v okviru OJS, ki opravljajo storitve železniškega potniškega prometa na dolge razdalje, konkurirajo komercialno upravljanim storitvam železniškega potniškega prometa, da pritegnejo potnike. Razlog je v tem, da so na strani povpraševanja storitve železniškega potniškega prometa, upravljane v okviru OJS in komercialno, lahko zamenljive. Vendar je morda manj očitno, da izvajalci dejavnosti v okviru OJS, ki opravljajo regionalne storitve železniškega potniškega prometa, konkurirajo komercialno upravljanim storitvami železniškega potniškega prometa. Komisija je v svoji praksi odločanja ugotovila (23), da gre pri regionalnih storitvah železniškega potniškega prometa (storitvah na kratke razdalje) in storitvah železniškega potniškega prometa na dolge razdalje za različna trga, predvsem zaradi različnih značilnosti prometa, na primer v smislu pogostosti in postankov. |
| --- | --- |

(37)

Vendar so, kakor razume Komisija, komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa na splošno prevozne storitve na dolge razdalje. V takih okoliščinah je verjetno, da izvajalci dejavnosti v okviru OJS, ki opravljajo storitve železniškega potniškega prometa na dolge razdalje, konkurirajo komercialno upravljanim storitvam železniškega potniškega prometa, da pritegnejo potnike. Razlog je v tem, da so na strani povpraševanja storitve železniškega potniškega prometa, upravljane v okviru OJS in komercialno, lahko zamenljive. Vendar je morda manj očitno, da izvajalci dejavnosti v okviru OJS, ki opravljajo regionalne storitve železniškega potniškega prometa, konkurirajo komercialno upravljanim storitvami železniškega potniškega prometa. Komisija je v svoji praksi odločanja ugotovila (23), da gre pri regionalnih storitvah železniškega potniškega prometa (storitvah na kratke razdalje) in storitvah železniškega potniškega prometa na dolge razdalje za različna trga, predvsem zaradi različnih značilnosti prometa, na primer v smislu pogostosti in postankov.

23

| (38) | [Zaupno] (24). |
| --- | --- |

(38)

[Zaupno] (24).

24

| (39) | Vendar v obravnavanem primeru Komisija meni, da je opredelitev trga mogoče pustiti odprto, saj je izid ocene v obeh scenarijih enak (tj. ali se šteje, da so komercialno upravljane storitve železniškega prometa na istem trgu kot storitve železniškega prometa v okviru OJS na dolge razdalje in regionalne storitve železniškega prometa v okviru OJS, ali pa se šteje, da so na istem trgu le s storitvami železniškega prometa v okviru OJS na dolge razdalje). |
| --- | --- |

(39)

Vendar v obravnavanem primeru Komisija meni, da je opredelitev trga mogoče pustiti odprto, saj je izid ocene v obeh scenarijih enak (tj. ali se šteje, da so komercialno upravljane storitve železniškega prometa na istem trgu kot storitve železniškega prometa v okviru OJS na dolge razdalje in regionalne storitve železniškega prometa v okviru OJS, ali pa se šteje, da so na istem trgu le s storitvami železniškega prometa v okviru OJS na dolge razdalje).

| (40) | V primeru komercialnih storitev je kljub temu pomembno pojasniti, ali in v kakšnem obsegu je treba upoštevati intermodalno konkurenco. Prijavitelj trdi, da je konkurenca med prevozniki v železniškem prometu zadostna za ugotovitev, da so komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa neposredno izpostavljene konkurenci, ne da bi bilo treba oceniti intermodalno konkurenco (25). Vendar v tem primeru točne opredelitve trga ni mogoče pustiti odprte, kot predlaga prijavitelj, saj je za nekatere proge iz tržnih deležev prijavitelja mogoče ugotoviti znatno tržno moč (če se upošteva le železniški promet) in zato zmožnost prijavitelja, da ravna neodvisno od tekmecev. |
| --- | --- |

(40)

V primeru komercialnih storitev je kljub temu pomembno pojasniti, ali in v kakšnem obsegu je treba upoštevati intermodalno konkurenco. Prijavitelj trdi, da je konkurenca med prevozniki v železniškem prometu zadostna za ugotovitev, da so komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa neposredno izpostavljene konkurenci, ne da bi bilo treba oceniti intermodalno konkurenco (25). Vendar v tem primeru točne opredelitve trga ni mogoče pustiti odprte, kot predlaga prijavitelj, saj je za nekatere proge iz tržnih deležev prijavitelja mogoče ugotoviti znatno tržno moč (če se upošteva le železniški promet) in zato zmožnost prijavitelja, da ravna neodvisno od tekmecev.

25

| (41) | Kar zadeva intermodalno konkurenco, je Komisija v preteklosti ugotovila (26), da so bili drugi načini prevoza ločeni trgi. Vendar gre tu navsezadnje za empirično zadevo in Komisija je v drugih primerih pustila to opredelitev odprto (27). |
| --- | --- |

(41)

Kar zadeva intermodalno konkurenco, je Komisija v preteklosti ugotovila (26), da so bili drugi načini prevoza ločeni trgi. Vendar gre tu navsezadnje za empirično zadevo in Komisija je v drugih primerih pustila to opredelitev odprto (27).

26

27

| (42) | Konkurenčni pritisk drugih načinov prevoza je nadalje analiziran na podlagi časa potovanja, cen, udobja in razpoložljivosti. Komisija na splošno ugotavlja, da za potovanja z letalom ni mogoče predvidevati, da izvajajo konkurenčni pritisk na vse proge ali odseke proge, temveč morda le na potovanje med končnima postaja, zato bo upoštevan gospodarski pomen potovanja med koncema. Poleg tega ocena konkurenčnosti kaže, da drugi načini prevoza na splošno niso zamenljivi s komercialno upravljanimi storitvami železniškega potniškega prometa (glej oddelek 3.2.3.2). |
| --- | --- |

(42)

Konkurenčni pritisk drugih načinov prevoza je nadalje analiziran na podlagi časa potovanja, cen, udobja in razpoložljivosti. Komisija na splošno ugotavlja, da za potovanja z letalom ni mogoče predvidevati, da izvajajo konkurenčni pritisk na vse proge ali odseke proge, temveč morda le na potovanje med končnima postaja, zato bo upoštevan gospodarski pomen potovanja med koncema. Poleg tega ocena konkurenčnosti kaže, da drugi načini prevoza na splošno niso zamenljivi s komercialno upravljanimi storitvami železniškega potniškega prometa (glej oddelek 3.2.3.2).

| (43) | Komisija za namene ocene v okviru tega sklepa in brez poseganja v uporabo konkurenčnega prava meni, da kot upoštevni trg velja trg komercialno upravljanih storitev železniškega potniškega prometa, kjer se konkurenca pojavlja „na trgu“. Za namene tega sklepa ta trg vključuje storitve železniškega potniškega prometa na dolge razdalje, upravljane v okviru OJS. Komisija pušča odprto vprašanje, ali so regionalne storitve železniškega potniškega prometa, upravljane v okviru OJS, del upoštevnega trga. |
| --- | --- |

(43)

Komisija za namene ocene v okviru tega sklepa in brez poseganja v uporabo konkurenčnega prava meni, da kot upoštevni trg velja trg komercialno upravljanih storitev železniškega potniškega prometa, kjer se konkurenca pojavlja „na trgu“. Za namene tega sklepa ta trg vključuje storitve železniškega potniškega prometa na dolge razdalje, upravljane v okviru OJS. Komisija pušča odprto vprašanje, ali so regionalne storitve železniškega potniškega prometa, upravljane v okviru OJS, del upoštevnega trga.

3.2.2   OPREDELITEV GEOGRAFSKEGA TRGA

3.2.2.1   
  Trg storitev železniškega potniškega prometa, ponujenih prek pogodb o OJS

Trg storitev železniškega potniškega prometa, ponujenih prek pogodb o OJS

| (44) | V prejšnjih sklepih je Komisija ta trg opredelila (28) na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

(44)

V prejšnjih sklepih je Komisija ta trg opredelila (28) na nacionalni ravni.

28

| (45) | Opredelitev trga, ki jo je predlagal prijavitelj, je v skladu s prakso Komisije. |
| --- | --- |

(45)

Opredelitev trga, ki jo je predlagal prijavitelj, je v skladu s prakso Komisije.

| (46) | Tudi NCA se strinja s tem pristopom. |
| --- | --- |

(46)

Tudi NCA se strinja s tem pristopom.

| (47) | Komisija za namene ocene v okviru tega sklepa in brez poseganja v uporabo konkurenčnega prava meni, da je geografski obseg trga storitev železniškega potniškega prometa, ponujenih prek pogodb o OJS, nacionalen. |
| --- | --- |

(47)

Komisija za namene ocene v okviru tega sklepa in brez poseganja v uporabo konkurenčnega prava meni, da je geografski obseg trga storitev železniškega potniškega prometa, ponujenih prek pogodb o OJS, nacionalen.

3.2.2.2   
  Trg komercialno upravljanih storitev železniškega potniškega prometa

Trg komercialno upravljanih storitev železniškega potniškega prometa

| (48) | Komisija je v svoji predhodni praksi odločanja na protimonopolnem področju in področju združitev v zvezi s storitvami železniškega potniškega prometa, ko je analizirala konkurenco na trgu, geografski trg opredelila na ravni celotnega nacionalnega železniškega omrežja (29), na ravni proge (30) ali na ravni potovanja od točke do točke med odhodnim in namembnim krajem (31), odvisno od posebnosti vsakega primera in ravni, na kateri so si pogoji konkurence podobni ali so dovolj homogeni. |
| --- | --- |

(48)

Komisija je v svoji predhodni praksi odločanja na protimonopolnem področju in področju združitev v zvezi s storitvami železniškega potniškega prometa, ko je analizirala konkurenco na trgu, geografski trg opredelila na ravni celotnega nacionalnega železniškega omrežja (29), na ravni proge (30) ali na ravni potovanja od točke do točke med odhodnim in namembnim krajem (31), odvisno od posebnosti vsakega primera in ravni, na kateri so si pogoji konkurence podobni ali so dovolj homogeni.

29

30

31

| (49) | Prijavitelj trdi, da je trg razmejen na podlagi potovanja od odhodnega do namembnega kraja, saj se lahko konkurenčni pogoji pri takih razmejitvah od točke do točke močno razlikujejo. Prijavitelj tudi predlaga, da se opredelitev trga pusti odprta, saj je treba izpostavljenost konkurenci oceniti na širši podlagi, ker stroški prevoznikov v železniškem prometu niso opredeljeni od točke do točke, temveč širše. Glede na zelo veliko število trgov potovanj od točke to točke, in ker ni mogoče analizirati vsakega od teh trgov, prijavitelj predlaga analizo petih najpomembnejših prog na Švedskem (tj. Stockholm–Malmö(–Kopenhagen), Stockholm–Göteborg, Göteborg–Malmö, Stockholm–Sundsvall–Umeå in Stockholm–Karlstad(–Oslo)). |
| --- | --- |

(49)

Prijavitelj trdi, da je trg razmejen na podlagi potovanja od odhodnega do namembnega kraja, saj se lahko konkurenčni pogoji pri takih razmejitvah od točke do točke močno razlikujejo. Prijavitelj tudi predlaga, da se opredelitev trga pusti odprta, saj je treba izpostavljenost konkurenci oceniti na širši podlagi, ker stroški prevoznikov v železniškem prometu niso opredeljeni od točke do točke, temveč širše. Glede na zelo veliko število trgov potovanj od točke to točke, in ker ni mogoče analizirati vsakega od teh trgov, prijavitelj predlaga analizo petih najpomembnejših prog na Švedskem (tj. Stockholm–Malmö(–Kopenhagen), Stockholm–Göteborg, Göteborg–Malmö, Stockholm–Sundsvall–Umeå in Stockholm–Karlstad(–Oslo)).

| (50) | [Zaupno]. |
| --- | --- |

(50)

[Zaupno].

| (51) | [Zaupno]. |
| --- | --- |

(51)

[Zaupno].

| (52) | [Zaupno]. |
| --- | --- |

(52)

[Zaupno].

| (53) | Komisija ugotavlja, da obstajajo znaki, da je trg komercialno upravljanih storitev železniškega potniškega prometa na Švedskem mogoče opredeliti na nacionalni ravni. Prvič, regulativni okvir (kot so zahteve po delovanju kot prevoznik v železniškem prometu) velja na nacionalni ravni. Zato je verjetno pričakovati določeno stopnjo homogenosti pogojev konkurence na nacionalni ravni. Drugič, nekateri ponudniki storitev (kot je prijavitelj ali Transdev) si konkurirajo na različnih progah na Švedskem in so verjetno sposobni uvesti vlake na različnih progah na Švedskem. Tretjič, treba je upoštevati značilnosti, ki so lastne železniškemu omrežju. Zlasti obstoj mrežnih učinkov, to je ustvarjanje dodatnega prometa z povezovanjem med različnimi progami, je prav takp element, ki kaže na obstoj trga na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

(53)

Komisija ugotavlja, da obstajajo znaki, da je trg komercialno upravljanih storitev železniškega potniškega prometa na Švedskem mogoče opredeliti na nacionalni ravni. Prvič, regulativni okvir (kot so zahteve po delovanju kot prevoznik v železniškem prometu) velja na nacionalni ravni. Zato je verjetno pričakovati določeno stopnjo homogenosti pogojev konkurence na nacionalni ravni. Drugič, nekateri ponudniki storitev (kot je prijavitelj ali Transdev) si konkurirajo na različnih progah na Švedskem in so verjetno sposobni uvesti vlake na različnih progah na Švedskem. Tretjič, treba je upoštevati značilnosti, ki so lastne železniškemu omrežju. Zlasti obstoj mrežnih učinkov, to je ustvarjanje dodatnega prometa z povezovanjem med različnimi progami, je prav takp element, ki kaže na obstoj trga na nacionalni ravni.

| (54) | Glede na navedeno Komisija za namene ocene v okviru tega sklepa in brez poseganja v uporabo konkurenčnega prava pušča odprto vprašanje, ali je geografski obseg trga komercialno upravljanih storitev železniškega potniškega prometa nacionalen, ali pa ustreza posamezni progi, ker nobena od obeh možnih opredelitev geografskega trga ne vpliva na ugotovitev Komisije. |
| --- | --- |

(54)

Glede na navedeno Komisija za namene ocene v okviru tega sklepa in brez poseganja v uporabo konkurenčnega prava pušča odprto vprašanje, ali je geografski obseg trga komercialno upravljanih storitev železniškega potniškega prometa nacionalen, ali pa ustreza posamezni progi, ker nobena od obeh možnih opredelitev geografskega trga ne vpliva na ugotovitev Komisije.

| (55) | Opredelitev trga na podlagi potovanja od točke do točke je izključena, saj ne bi bilo mogoče, kakor sta pojasnila prijavitelj in NCA (32), oceniti konkurenčnega pritiska za vsako posamezno potovanje od točke do točke, ki je potencialno lahko opredeljeno. |
| --- | --- |

(55)

Opredelitev trga na podlagi potovanja od točke do točke je izključena, saj ne bi bilo mogoče, kakor sta pojasnila prijavitelj in NCA (32), oceniti konkurenčnega pritiska za vsako posamezno potovanje od točke do točke, ki je potencialno lahko opredeljeno.

32

3.2.3   TRŽNA ANALIZA

3.2.3.1   
  Trg storitev železniškega potniškega prometa, ponujenih prek pogodb o OJS

Trg storitev železniškega potniškega prometa, ponujenih prek pogodb o OJS

| (56) | Pogodbe o OJS se dodelijo s konkurenčnimi razpisi ali neposredno. Na splošno se pogodbe o OJS na Švedskem dodelijo z razpisnim postopkom in neposredne dodelitve so izjeme od tega pravila. |
| --- | --- |

(56)

Pogodbe o OJS se dodelijo s konkurenčnimi razpisi ali neposredno. Na splošno se pogodbe o OJS na Švedskem dodelijo z razpisnim postopkom in neposredne dodelitve so izjeme od tega pravila.

| (57) | Prijavitelj poroča (33) o seznamu pogodb o OJS, dodeljenih od leta 2009. Od dvajsetih navedenih pogodb, so bile tri dodeljene neposredno. Neposredno dodeljene pogodbe so v smislu vrednosti predstavljale le [zaupno] vseh pogodb o OJS. Ostale pogodbe so oddane s konkurenčnim razpisom. Opaziti je mogoče, da so Arriva, Transdev, Vy in MTR redni ponudniki skupaj s prijaviteljem. V večini razpisnih postopkov sodelujejo od dva do štirje ponudniki in v večini primerov se zmagovalec razlikuje od obstoječega izvajalca. |
| --- | --- |

(57)

Prijavitelj poroča (33) o seznamu pogodb o OJS, dodeljenih od leta 2009. Od dvajsetih navedenih pogodb, so bile tri dodeljene neposredno. Neposredno dodeljene pogodbe so v smislu vrednosti predstavljale le [zaupno] vseh pogodb o OJS. Ostale pogodbe so oddane s konkurenčnim razpisom. Opaziti je mogoče, da so Arriva, Transdev, Vy in MTR redni ponudniki skupaj s prijaviteljem. V večini razpisnih postopkov sodelujejo od dva do štirje ponudniki in v večini primerov se zmagovalec razlikuje od obstoječega izvajalca.

33

| (58) | Kar zadeva pogodbe o OJS, ki so bile predmet konkurenčnih razpisov, se je prijavitelj potegoval za enajst od sedemnajstih pogodb, dodeljenih pa mu jih je bilo šest (54-odstotna stopnja uspešnosti). Stopnja uspešnosti (razmerje med zmago in ponudbo) pri drugih tekmecih je bila naslednja: Arriva 4/7, Transdev 2/9, Keolis 0/4, Vy 3/8 in MTR 1/2. Videti je, da ima prijavitelj povprečno stopnjo uspešnosti. |
| --- | --- |

(58)

Kar zadeva pogodbe o OJS, ki so bile predmet konkurenčnih razpisov, se je prijavitelj potegoval za enajst od sedemnajstih pogodb, dodeljenih pa mu jih je bilo šest (54-odstotna stopnja uspešnosti). Stopnja uspešnosti (razmerje med zmago in ponudbo) pri drugih tekmecih je bila naslednja: Arriva 4/7, Transdev 2/9, Keolis 0/4, Vy 3/8 in MTR 1/2. Videti je, da ima prijavitelj povprečno stopnjo uspešnosti.

| (59) | V smislu prihodkov je prijavitelj pridobil [zaupno] od skupnega števila pogodb o OJS in [zaupno] v smislu vrednosti. |
| --- | --- |

(59)

V smislu prihodkov je prijavitelj pridobil [zaupno] od skupnega števila pogodb o OJS in [zaupno] v smislu vrednosti.

| (60) | Na splošno se zdi (34), da ima prijavitelj zmeren delež pogodb o OJS na Švedskem [zaupno], saj imata drugi in tretji največji izvajalec dejavnosti deleža, ki znašata [zaupno] oziroma [zaupno]. Vendar tržni deleži slabše pokažejo naravo konkurence na trgih, kjer se naročila dodeljujejo z razpisi ali neposredno. |
| --- | --- |

(60)

Na splošno se zdi (34), da ima prijavitelj zmeren delež pogodb o OJS na Švedskem [zaupno], saj imata drugi in tretji največji izvajalec dejavnosti deleža, ki znašata [zaupno] oziroma [zaupno]. Vendar tržni deleži slabše pokažejo naravo konkurence na trgih, kjer se naročila dodeljujejo z razpisi ali neposredno.

34

| (61) | [Zaupno]. |
| --- | --- |

(61)

[Zaupno].

| (62) | [Zaupno]. Poleg tega se je pri enajstih od šestnajstih dodeljenih pogodb o OJS po razpisnem postopku zamenjal izvajalec dejavnosti. S petnajstimi razpisi za zbiranje ponudb, za katere so bili na voljo podatki o vseh ponudnikih, je bilo skupaj predloženih 46 ponudb. |
| --- | --- |

(62)

[Zaupno]. Poleg tega se je pri enajstih od šestnajstih dodeljenih pogodb o OJS po razpisnem postopku zamenjal izvajalec dejavnosti. S petnajstimi razpisi za zbiranje ponudb, za katere so bili na voljo podatki o vseh ponudnikih, je bilo skupaj predloženih 46 ponudb.

| (63) | Zdi se, da so od treh sporočenih neposredno dodeljenih pogodb o OJS vse tri (35) trenutno predmet konkurenčnega razpisnega postopka, po katerem bodo dodeljene novim družbam, ki bodo začele dejavnost. |
| --- | --- |

(63)

Zdi se, da so od treh sporočenih neposredno dodeljenih pogodb o OJS vse tri (35) trenutno predmet konkurenčnega razpisnega postopka, po katerem bodo dodeljene novim družbam, ki bodo začele dejavnost.

35

| (64) | [Zaupno]. |
| --- | --- |

(64)

[Zaupno].

| (65) | NCA ugotavlja (36), da je trg pogodb o OJS „z izjemo neposredno dodeljenih pogodb lastnim družbam“ neposredno izpostavljen konkurenci v smislu člena 34 Direktive 2014/25/EU. |
| --- | --- |

(65)

NCA ugotavlja (36), da je trg pogodb o OJS „z izjemo neposredno dodeljenih pogodb lastnim družbam“ neposredno izpostavljen konkurenci v smislu člena 34 Direktive 2014/25/EU.

36

| (66) | Če želijo biti prevozniki v železniškem prometu uspešni na razpisu za pogodbo o OJS, morajo predložiti konkurenčne ponudbe. To pomeni, da je, potem ko je izvajalcu dodeljena pogodba o OJS, njegovo ravnanje omejeno z njegovo ponudbo. Posledično bo javno naročanje za izvajanje dejavnosti v skladu s pogodbo o OJS, celo ob odsotnosti discipline, ki jo zagotavljajo podrobna pravila EU o javnem naročanju, izvedeno pregledno in nediskriminacijsko na podlagi meril, ki izvajalcu dejavnosti v okviru OJS omogočajo ugotoviti, katera rešitev je na splošno ekonomsko najugodnejša. |
| --- | --- |

(66)

Če želijo biti prevozniki v železniškem prometu uspešni na razpisu za pogodbo o OJS, morajo predložiti konkurenčne ponudbe. To pomeni, da je, potem ko je izvajalcu dodeljena pogodba o OJS, njegovo ravnanje omejeno z njegovo ponudbo. Posledično bo javno naročanje za izvajanje dejavnosti v skladu s pogodbo o OJS, celo ob odsotnosti discipline, ki jo zagotavljajo podrobna pravila EU o javnem naročanju, izvedeno pregledno in nediskriminacijsko na podlagi meril, ki izvajalcu dejavnosti v okviru OJS omogočajo ugotoviti, katera rešitev je na splošno ekonomsko najugodnejša.

| (67) | Za namene tega sklepa in brez poseganja v konkurenčno pravo ali druga področja prava Unije bi bilo treba zgoraj navedene dejavnike obravnavati kot znak, da je dejavnost opravljanja storitev železniškega potniškega prometa v okviru OJS izpostavljena konkurenci. |
| --- | --- |

(67)

Za namene tega sklepa in brez poseganja v konkurenčno pravo ali druga področja prava Unije bi bilo treba zgoraj navedene dejavnike obravnavati kot znak, da je dejavnost opravljanja storitev železniškega potniškega prometa v okviru OJS izpostavljena konkurenci.

3.2.3.2   
  Trg komercialno upravljanih storitev železniškega potniškega prometa

Trg komercialno upravljanih storitev železniškega potniškega prometa

Nacionalna raven

Nacionalna raven

| (68) | Na celotnem trgu, ki zajema komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa in storitve železniškega potniškega prometa, upravljane v okviru pogodb o OJS (vključno z regionalnimi storitvami železniškega potniškega prometa in storitvami železniškega potniškega prometa na dolge razdalje, upravljanimi v okviru OJS), je imel prijavitelj v smislu prihodkov leta 2018 tržni delež [zaupno]. V istem letu je bil naslednji subjekt na trgu [zaupno]. Tržni delež prijavitelja kaže na znatno tržno moč. |
| --- | --- |

(68)

Na celotnem trgu, ki zajema komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa in storitve železniškega potniškega prometa, upravljane v okviru pogodb o OJS (vključno z regionalnimi storitvami železniškega potniškega prometa in storitvami železniškega potniškega prometa na dolge razdalje, upravljanimi v okviru OJS), je imel prijavitelj v smislu prihodkov leta 2018 tržni delež [zaupno]. V istem letu je bil naslednji subjekt na trgu [zaupno]. Tržni delež prijavitelja kaže na znatno tržno moč.

| (69) | Na trgu komercialno upravljanih storitev železniškega potniškega prometa (vključno s storitvami železniškega potniškega prometa na dolge razdalje, upravljanimi v okviru OJS, vendar brez regionalnih) ima prijavitelj v primerjavi s tekmeci znatno večji delež, ki je v zadnjih treh letih poročanja (od 2016 do 2018) ostal precej stabilen. Leta 2018 je imel prijavitelj [zaupno] v smislu prihodkov in [zaupno] v smislu potniških kilometrov. Tako tudi prijaviteljevi tržni deleži na trgu komercialno upravljanih storitev železniškega potniškega prometa kažejo na znatno tržno moč. |
| --- | --- |

(69)

Na trgu komercialno upravljanih storitev železniškega potniškega prometa (vključno s storitvami železniškega potniškega prometa na dolge razdalje, upravljanimi v okviru OJS, vendar brez regionalnih) ima prijavitelj v primerjavi s tekmeci znatno večji delež, ki je v zadnjih treh letih poročanja (od 2016 do 2018) ostal precej stabilen. Leta 2018 je imel prijavitelj [zaupno] v smislu prihodkov in [zaupno] v smislu potniških kilometrov. Tako tudi prijaviteljevi tržni deleži na trgu komercialno upravljanih storitev železniškega potniškega prometa kažejo na znatno tržno moč.

| (70) | Komisija tudi ugotavlja, da obstajajo ovire za vstop na trg komercialno upravljanih storitev železniškega potniškega prometa. Te ovire se nanašajo predvsem na visoke potrebne investicijske stroške in povezana gospodarska tveganja za pridobitev železniškega voznega parka ter na tehnične in regulativne zahteve, kot na primer za homologacijo železniškega voznega parka v državi. [Zaupno]. Te trditve veljajo za trg komercialno upravljanih storitev železniškega potniškega prevoza, ne glede na opredelitev geografskega trga. |
| --- | --- |

(70)

Komisija tudi ugotavlja, da obstajajo ovire za vstop na trg komercialno upravljanih storitev železniškega potniškega prometa. Te ovire se nanašajo predvsem na visoke potrebne investicijske stroške in povezana gospodarska tveganja za pridobitev železniškega voznega parka ter na tehnične in regulativne zahteve, kot na primer za homologacijo železniškega voznega parka v državi. [Zaupno]. Te trditve veljajo za trg komercialno upravljanih storitev železniškega potniškega prevoza, ne glede na opredelitev geografskega trga.

| (71) | Kar zadeva intermodalno konkurenco, glede na opažene razlike v smislu cene in potovalnega časa ni mogoče ugotoviti, da potovanje z letalom ali avtobusom izvaja konkurenčni pritisk na komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa, kot je navedeno v spodnjih uvodnih izjavah 93, 102, 120, 126, 149, 168, 174, 189 in 195. |
| --- | --- |

(71)

Kar zadeva intermodalno konkurenco, glede na opažene razlike v smislu cene in potovalnega časa ni mogoče ugotoviti, da potovanje z letalom ali avtobusom izvaja konkurenčni pritisk na komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa, kot je navedeno v spodnjih uvodnih izjavah 93, 102, 120, 126, 149, 168, 174, 189 in 195.

| (72) | Glede na zgoraj preučene dejavnike Komisija ne more ugotoviti, da je dejavnost opravljanja komercialno upravljanih storitev železniškega potniškega prometa na nacionalni ravni na Švedskem, ne glede na opredelitev proizvodnega trga, neposredno izpostavljena konkurenci v smislu člena 34(1) Direktive 2014/25/EU. |
| --- | --- |

(72)

Glede na zgoraj preučene dejavnike Komisija ne more ugotoviti, da je dejavnost opravljanja komercialno upravljanih storitev železniškega potniškega prometa na nacionalni ravni na Švedskem, ne glede na opredelitev proizvodnega trga, neposredno izpostavljena konkurenci v smislu člena 34(1) Direktive 2014/25/EU.

Raven proge

Raven proge

| (73) | Komisija bo v tržni analizi na ravni proge (pri čemer bo osredotočena na vsako od zgoraj opredeljenih petih prog) najprej preučila konkurenčno stanje, ko (i) se za komercialno upravljane storitve železniškega prometa predvideva, da konkurirajo storitvam železniškega potniškega prometa na dolge razdalje v okviru OJS in z regionalnimi storitvami železniškega potniškega prometa v okviru OJS, ter (ii) se za komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa predvideva, da konkurirajo storitvam železniškega prometa na dolge razdalje v okviru OJS. Drugič, preučeno bo tudi, ali in v kakšnem obsegu obstaja konkurenčni pritisk drugih načinov prevoza na vsaki od zgoraj navedenih prog. |
| --- | --- |

(73)

Komisija bo v tržni analizi na ravni proge (pri čemer bo osredotočena na vsako od zgoraj opredeljenih petih prog) najprej preučila konkurenčno stanje, ko (i) se za komercialno upravljane storitve železniškega prometa predvideva, da konkurirajo storitvam železniškega potniškega prometa na dolge razdalje v okviru OJS in z regionalnimi storitvami železniškega potniškega prometa v okviru OJS, ter (ii) se za komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa predvideva, da konkurirajo storitvam železniškega prometa na dolge razdalje v okviru OJS. Drugič, preučeno bo tudi, ali in v kakšnem obsegu obstaja konkurenčni pritisk drugih načinov prevoza na vsaki od zgoraj navedenih prog.

3.2.3.2.1   Stockholm–Malmö(–København)

Stockholm–Malmö(–København)

| (74) | [Zaupno]. |
| --- | --- |

(74)

[Zaupno].

| (75) | A. Če se za komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa predvideva, da konkurirajo storitvam železniškega potniškega prometa na dolge razdalje v okviru OJS in z regionalnimi storitvami železniškega potniškega prometa v okviru OJS, je položaj tak, kot je opisan v naslednjih uvodnih izjavah. |
| --- | --- |

(75)

A. Če se za komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa predvideva, da konkurirajo storitvam železniškega potniškega prometa na dolge razdalje v okviru OJS in z regionalnimi storitvami železniškega potniškega prometa v okviru OJS, je položaj tak, kot je opisan v naslednjih uvodnih izjavah.

A

| (76) | Na tej progi ima prijavitelj enega tekmeca (ki upravlja komercialen vlak med koncema) Snälltåget (Transdev), ki je na trg vstopil leta 2009. Regionalne službe v okviru OJS upravljajo različne odseke prog. |
| --- | --- |

(76)

Na tej progi ima prijavitelj enega tekmeca (ki upravlja komercialen vlak med koncema) Snälltåget (Transdev), ki je na trg vstopil leta 2009. Regionalne službe v okviru OJS upravljajo različne odseke prog.

| (77) | Transdev ima dva odhoda na dan, prijavitelj pa jih ima petnajst (in nočni vlak, ki pa je zajet s pogodbo o OJS). Potovalni čas pri Transdevu je od 4 ure in 52 minut do 5 ur, pri prijavitelju pa manj kot 4 ure in 33 minut. Komisija tudi ugotavlja, da so Transdevove cene precej nižje od prijaviteljevih. Poleg tega Transdev ne vozi vse do Københavna in prijavitelj je trenutno edini železniški prevoznik, ki vozi od Stockholma do Københavna (37). |
| --- | --- |

(77)

Transdev ima dva odhoda na dan, prijavitelj pa jih ima petnajst (in nočni vlak, ki pa je zajet s pogodbo o OJS). Potovalni čas pri Transdevu je od 4 ure in 52 minut do 5 ur, pri prijavitelju pa manj kot 4 ure in 33 minut. Komisija tudi ugotavlja, da so Transdevove cene precej nižje od prijaviteljevih. Poleg tega Transdev ne vozi vse do Københavna in prijavitelj je trenutno edini železniški prevoznik, ki vozi od Stockholma do Københavna (37).

37

| (78) | Prijaviteljevi tržni deleži kažejo na znatno tržno moč na tej progi. [Zaupno]. |
| --- | --- |

(78)

Prijaviteljevi tržni deleži kažejo na znatno tržno moč na tej progi. [Zaupno].

| (79) | [Zaupno]. |
| --- | --- |

(79)

[Zaupno].

| (80) | [Zaupno]. |
| --- | --- |

(80)

[Zaupno].

| (81) | [Zaupno]. |
| --- | --- |

(81)

[Zaupno].

| (82) | [Zaupno]. |
| --- | --- |

(82)

[Zaupno].

| (83) | [Zaupno]. |
| --- | --- |

(83)

[Zaupno].

| (84) | [Zaupno]. |
| --- | --- |

(84)

[Zaupno].

| (85) | [Zaupno]. |
| --- | --- |

(85)

[Zaupno].

| (86) | [Zaupno]. |
| --- | --- |

(86)

[Zaupno].

| (87) | Prijavitelj in NCA navajata, da je spomladi 2020 načrtoval vstop na trg FlixTrain z dvema dnevnima odhodoma komercialno upravljanih vlakov na nizkocenovnem delu proge Stockholm–Malmö. Vendar pa Komisija ugotavlja, da do danes ni videti, da bi FlixTrain upravljal vlake na tej progi. Poleg tega je glede na pandemijo COVID-19 zelo negotovo, ali se bo potencialna konkurenčna nevarnost, ki jo pomeni FlixTrain, v bližnji prihodnosti uresničila. |
| --- | --- |

(87)

Prijavitelj in NCA navajata, da je spomladi 2020 načrtoval vstop na trg FlixTrain z dvema dnevnima odhodoma komercialno upravljanih vlakov na nizkocenovnem delu proge Stockholm–Malmö. Vendar pa Komisija ugotavlja, da do danes ni videti, da bi FlixTrain upravljal vlake na tej progi. Poleg tega je glede na pandemijo COVID-19 zelo negotovo, ali se bo potencialna konkurenčna nevarnost, ki jo pomeni FlixTrain, v bližnji prihodnosti uresničila.

| (88) | B. Če se za komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa predvideva, da konkurirajo le s storitvam železniškega potniškega prometa na dolge razdalje v okviru OJS, Komisija ugotavlja, da ima prijavitelj samo enega tekmeca – družbo Transdev, ki opravlja komercialne storitve. Na tej progi ni tekmecev v okviru OJS na dolge razdalje. Tako ima prijavitelj še močnejši tržni položaj [zaupno]. |
| --- | --- |

(88)

B. Če se za komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa predvideva, da konkurirajo le s storitvam železniškega potniškega prometa na dolge razdalje v okviru OJS, Komisija ugotavlja, da ima prijavitelj samo enega tekmeca – družbo Transdev, ki opravlja komercialne storitve. Na tej progi ni tekmecev v okviru OJS na dolge razdalje. Tako ima prijavitelj še močnejši tržni položaj [zaupno].

B

| (89) | NCA v svojem mnenju ugotavlja, da „je konkurenčni pritisk na zadevni progi sicer tak, da prijavitelj pri oblikovanju cen ne more ravnati povsem neodvisno, vendar po mnenju organa za konkurenco ni dovolj močan za ugotovitev, da je proga neposredno izpostavljena konkurenci“ (38). |
| --- | --- |

(89)

NCA v svojem mnenju ugotavlja, da „je konkurenčni pritisk na zadevni progi sicer tak, da prijavitelj pri oblikovanju cen ne more ravnati povsem neodvisno, vendar po mnenju organa za konkurenco ni dovolj močan za ugotovitev, da je proga neposredno izpostavljena konkurenci“ (38).

38

| (90) | Glede na zgoraj preučene dejavnike in če se upošteva le potniški promet, Komisija za nobeno možno konfiguracijo proizvodnega trga ne more ugotoviti, da je dejavnost zagotavljanja komercialno upravljanih vlakov na progi Stockholm–Malmö(–København) izpostavljena konkurenci.

  Intermodalna konkurenca – avtobusni prevoz |
| --- | --- |

(90)

Glede na zgoraj preučene dejavnike in če se upošteva le potniški promet, Komisija za nobeno možno konfiguracijo proizvodnega trga ne more ugotoviti, da je dejavnost zagotavljanja komercialno upravljanih vlakov na progi Stockholm–Malmö(–København) izpostavljena konkurenci.

Intermodalna konkurenca – avtobusni prevoz

Intermodalna konkurenca – avtobusni prevoz

| (91) | Prijavitelj ocenjuje, da je pri storitvah avtobusnega in železniškega prevoza intermodalni tržni delež avtobusnih storitev na tej progi [zaupno]. |
| --- | --- |

(91)

Prijavitelj ocenjuje, da je pri storitvah avtobusnega in železniškega prevoza intermodalni tržni delež avtobusnih storitev na tej progi [zaupno].

| (92) | Komisija ugotavlja, da traja potovanje z avtobusom vsaj 9 ur (v primerjavi z manj kot 5 urami z vlakom). FlixBus ima dva (direktna) odhoda dnevno v Malmö (in dva direktna odhoda dnevno v København), cene pa so 10-20 % nižje od prijaviteljevih (drugi razred). |
| --- | --- |

(92)

Komisija ugotavlja, da traja potovanje z avtobusom vsaj 9 ur (v primerjavi z manj kot 5 urami z vlakom). FlixBus ima dva (direktna) odhoda dnevno v Malmö (in dva direktna odhoda dnevno v København), cene pa so 10-20 % nižje od prijaviteljevih (drugi razred).

| (93) | Glede na razlike v potovalnem času ni mogoče ugotoviti, da avtobusni prevoz izvaja konkurenčni pritisk na komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa na tej progi.

  Intermodalna konkurenca – letalski prevoz |
| --- | --- |

(93)

Glede na razlike v potovalnem času ni mogoče ugotoviti, da avtobusni prevoz izvaja konkurenčni pritisk na komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa na tej progi.

Intermodalna konkurenca – letalski prevoz

Intermodalna konkurenca – letalski prevoz

| (94) | Tri letalske družbe ponujajo direktne lete med letališčema Arlanda (ARL) in Bromma (BRM) v Stockholmu ter letališčema v regiji Öresund: København (CPH) in Malmö (MMX). |
| --- | --- |

(94)

Tri letalske družbe ponujajo direktne lete med letališčema Arlanda (ARL) in Bromma (BRM) v Stockholmu ter letališčema v regiji Öresund: København (CPH) in Malmö (MMX).

| (95) | Letališče Arlanda je od mestnega središča v Stockholmu oddaljeno 40 km. |
| --- | --- |

(95)

Letališče Arlanda je od mestnega središča v Stockholmu oddaljeno 40 km.

| (96) | Potovanje z letalom traja 1 uro in 10 minut (do Københavna) in 1 uro (do Malmöja), potovanje z vlakom pa 4 ure in 38 minut (do Københavna) in 4 ure 22 minut (do Malmöja). |
| --- | --- |

(96)

Potovanje z letalom traja 1 uro in 10 minut (do Københavna) in 1 uro (do Malmöja), potovanje z vlakom pa 4 ure in 38 minut (do Københavna) in 4 ure 22 minut (do Malmöja).

| (97) | Scandinavian Airlines System (SAS) ima osem direktnih letov v Malmö (ARN-MMX) in petnajst dnevnih odhodov v København (ARN-CPH). |
| --- | --- |

(97)

Scandinavian Airlines System (SAS) ima osem direktnih letov v Malmö (ARN-MMX) in petnajst dnevnih odhodov v København (ARN-CPH).

| (98) | Norwegian Air Shuttle ASA (Norwegian) ima šest dnevnih odhodov v København (ARN-CPH). |
| --- | --- |

(98)

Norwegian Air Shuttle ASA (Norwegian) ima šest dnevnih odhodov v København (ARN-CPH).

| (99) | BRA Sverige AB (BRA) ima trinajst dnevnih odhodov v Malmö (BMA-MMX). |
| --- | --- |

(99)

BRA Sverige AB (BRA) ima trinajst dnevnih odhodov v Malmö (BMA-MMX).

| (100) | [Zaupno]. |
| --- | --- |

(100)

[Zaupno].

| (101) | Komisija je izvedla analizo dejanskih cen vozovnic za potovanje z vlakom in letalom na tej progi ter preučila zadevne informacije, ki jih je predložil prijavitelj. Cene letalskih vozovnic so v primerjavi z vozovnicami za vlak skoraj dvakrat višje za STO-MMX in STO-CPH, za prvi in drugi razred, izjema je le let STO-CPH letalske družbe Norvegian. |
| --- | --- |

(101)

Komisija je izvedla analizo dejanskih cen vozovnic za potovanje z vlakom in letalom na tej progi ter preučila zadevne informacije, ki jih je predložil prijavitelj. Cene letalskih vozovnic so v primerjavi z vozovnicami za vlak skoraj dvakrat višje za STO-MMX in STO-CPH, za prvi in drugi razred, izjema je le let STO-CPH letalske družbe Norvegian.

| (102) | Glede na opažene razlike v potovalnem času in ceni vozovnic Komisija ne more ugotoviti, da letalski prevoz izvaja konkurenčni pritisk na komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa na tej progi.
  Ugotovitve |
| --- | --- |

(102)

Glede na opažene razlike v potovalnem času in ceni vozovnic Komisija ne more ugotoviti, da letalski prevoz izvaja konkurenčni pritisk na komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa na tej progi.

Ugotovitve

| (103) | Glede na zgoraj preučene dejavnike in celo ob upoštevanju intermodalne konkurence Komisija ne more ugotoviti, da je dejavnost zagotavljanja komercialno upravljanih vlakov na progi Stockholm-Malmö(-København) neposredno izpostavljena konkurenci. |
| --- | --- |

(103)

Glede na zgoraj preučene dejavnike in celo ob upoštevanju intermodalne konkurence Komisija ne more ugotoviti, da je dejavnost zagotavljanja komercialno upravljanih vlakov na progi Stockholm-Malmö(-København) neposredno izpostavljena konkurenci.

3.2.3.2.2   Stockholm–Göteborg

Stockholm–Göteborg

| (104) | [Zaupno]. |
| --- | --- |

(104)

[Zaupno].

| (105) | A. Če se za komercialno upravljane storitve železniškega prometa predvideva, da konkurirajo storitvam železniškega potniškega prometa na dolge razdalje v okviru OJS in z regionalnimi storitvami železniškega potniškega prometa v okviru OJS, je položaj tak, kot je opisan v naslednjih uvodnih izjavah. |
| --- | --- |

(105)

A. Če se za komercialno upravljane storitve železniškega prometa predvideva, da konkurirajo storitvam železniškega potniškega prometa na dolge razdalje v okviru OJS in z regionalnimi storitvami železniškega potniškega prometa v okviru OJS, je položaj tak, kot je opisan v naslednjih uvodnih izjavah.

A.

| (106) | Komercialna izvajalca dejavnosti na tej progi sta prijavitelj in MTR (vlak med končnima postajama). AB Galia (Blå Tåget) je leta 2019 prenehal s komercialnimi dejavnostmi na tej progi. Regionalne službe v okviru OJS upravljajo različne odseke prog. |
| --- | --- |

(106)

Komercialna izvajalca dejavnosti na tej progi sta prijavitelj in MTR (vlak med končnima postajama). AB Galia (Blå Tåget) je leta 2019 prenehal s komercialnimi dejavnostmi na tej progi. Regionalne službe v okviru OJS upravljajo različne odseke prog.

| (107) | MTR ima osem odhodov dnevno (hitri vlaki), medtem ko jih ima prijavitelj osemnajst (hitri vlaki), temu pa je treba dnevno dodati še sedem odhodov regionalnih vlakov v okviru OJS. |
| --- | --- |

(107)

MTR ima osem odhodov dnevno (hitri vlaki), medtem ko jih ima prijavitelj osemnajst (hitri vlaki), temu pa je treba dnevno dodati še sedem odhodov regionalnih vlakov v okviru OJS.

| (108) | Potovalni časi hitrih vlakov prijavitelja in MTR so primerljivi (3 ure in 5 minut ter 3 ure in 20 minut), potovalni časi prijaviteljevih regionalnih vlakov pa so okoli 4 ure in 50 minut. Cene vozovnic so primerljive, pri čemer so cene vozovnic MTR za prvi in drugi razred na splošno nekoliko nižje. |
| --- | --- |

(108)

Potovalni časi hitrih vlakov prijavitelja in MTR so primerljivi (3 ure in 5 minut ter 3 ure in 20 minut), potovalni časi prijaviteljevih regionalnih vlakov pa so okoli 4 ure in 50 minut. Cene vozovnic so primerljive, pri čemer so cene vozovnic MTR za prvi in drugi razred na splošno nekoliko nižje.

| (109) | Prijaviteljevi tržni deleži so znak znatne tržne moči. [Zaupno]. |
| --- | --- |

(109)

Prijaviteljevi tržni deleži so znak znatne tržne moči. [Zaupno].

| (110) | [Zaupno]. |
| --- | --- |

(110)

[Zaupno].

| (111) | [Zaupno]. |
| --- | --- |

(111)

[Zaupno].

| (112) | [Zaupno]. |
| --- | --- |

(112)

[Zaupno].

| (113) | [Zaupno]. |
| --- | --- |

(113)

[Zaupno].

| (114) | NCA navaja (39) še dva dejavnika, ki sta po njegovem mnenju pripeljala do ugotovitve, da je prijaviteljeva dejavnost na tej progi izpostavljena konkurenci: prihodnji začetek poslovanja FlixTraina in pritisk zaradi letalskega prevoza. |
| --- | --- |

(114)

NCA navaja (39) še dva dejavnika, ki sta po njegovem mnenju pripeljala do ugotovitve, da je prijaviteljeva dejavnost na tej progi izpostavljena konkurenci: prihodnji začetek poslovanja FlixTraina in pritisk zaradi letalskega prevoza.

39

| (115) | Komisija razume, da so bile FlixTrainu na tej progi dodeljene časovne reže za tri odhode na dan od pomladi 2020. Vendar pa Komisija ugotavlja, da do danes ni videti, da bi FlixTrain upravljal vlake na tej progi. Poleg tega je glede na pandemijo COVID-19 zelo negotovo, ali se bo potencialna konkurenčna nevarnost, ki jo pomeni FlixTrain, uresničila v bližnji prihodnosti. |
| --- | --- |

(115)

Komisija razume, da so bile FlixTrainu na tej progi dodeljene časovne reže za tri odhode na dan od pomladi 2020. Vendar pa Komisija ugotavlja, da do danes ni videti, da bi FlixTrain upravljal vlake na tej progi. Poleg tega je glede na pandemijo COVID-19 zelo negotovo, ali se bo potencialna konkurenčna nevarnost, ki jo pomeni FlixTrain, uresničila v bližnji prihodnosti.

| (116) | B. Če se za komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa predvideva, da konkurirajo le storitvam železniškega potniškega prometa na dolge razdalje v okviru OJS, Komisija ugotavlja, da je položaj zelo podoben položaju iz uvodne izjave 109, saj druge regionalne storitve v okviru OJS predstavljajo manj kot [zaupno] v smislu prihodkov in potniških kilometrov. |
| --- | --- |

(116)

B. Če se za komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa predvideva, da konkurirajo le storitvam železniškega potniškega prometa na dolge razdalje v okviru OJS, Komisija ugotavlja, da je položaj zelo podoben položaju iz uvodne izjave 109, saj druge regionalne storitve v okviru OJS predstavljajo manj kot [zaupno] v smislu prihodkov in potniških kilometrov.

B

| (117) | Glede na zgoraj preučene dejavnike in če se upošteva le železniški potniški promet, Komisija v nobeni možni konfiguraciji proizvodnega trga ne more ugotoviti, da je dejavnost opravljanja komercialno upravljanih storitev železniškega prometa na progi Stockholm–Göteborg neposredno izpostavljena konkurenci.

  Intermodalna konkurenca – avtobusni prevoz |
| --- | --- |

(117)

Glede na zgoraj preučene dejavnike in če se upošteva le železniški potniški promet, Komisija v nobeni možni konfiguraciji proizvodnega trga ne more ugotoviti, da je dejavnost opravljanja komercialno upravljanih storitev železniškega prometa na progi Stockholm–Göteborg neposredno izpostavljena konkurenci.

Intermodalna konkurenca – avtobusni prevoz

Intermodalna konkurenca – avtobusni prevoz

| (118) | Prijavitelj ocenjuje, da je pri storitvah avtobusnega in železniškega prevoza skupni intermodalni tržni delež avtobusnih storitev na tej progi [zaupno]. |
| --- | --- |

(118)

Prijavitelj ocenjuje, da je pri storitvah avtobusnega in železniškega prevoza skupni intermodalni tržni delež avtobusnih storitev na tej progi [zaupno].

| (119) | Komisija ugotavlja, da traja potovanje z avtobusom vsaj 6 ur in 30 minut (v primerjavi s 3 urami in 20 minutami z vlakom). FlixBus ima šest (direktnih) odhodov dnevno v Göteborg, cene pa so 30 % nižje od prijaviteljevih cen za vozovnice drugega razreda. |
| --- | --- |

(119)

Komisija ugotavlja, da traja potovanje z avtobusom vsaj 6 ur in 30 minut (v primerjavi s 3 urami in 20 minutami z vlakom). FlixBus ima šest (direktnih) odhodov dnevno v Göteborg, cene pa so 30 % nižje od prijaviteljevih cen za vozovnice drugega razreda.

| (120) | Glede na zgoraj navedene razlike v potovalnem času, kljub razlikam v ceni, ne omogočajo ugotovitve, da avtobusni prevoz izvaja konkurenčni pritisk na komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa.

  Intermodalna konkurenca – letalski prevoz |
| --- | --- |

(120)

Glede na zgoraj navedene razlike v potovalnem času, kljub razlikam v ceni, ne omogočajo ugotovitve, da avtobusni prevoz izvaja konkurenčni pritisk na komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa.

Intermodalna konkurenca – letalski prevoz

Intermodalna konkurenca – letalski prevoz

| (121) | Tri letalske družbe ponujajo lete med letališčema Arlanda in Bromma v Stockholmu ter letališčem Göteborg (GOT). |
| --- | --- |

(121)

Tri letalske družbe ponujajo lete med letališčema Arlanda in Bromma v Stockholmu ter letališčem Göteborg (GOT).

| (122) | SAS ima dvanajst odhodov dnevno (ARN–GOT), Norwegian enega ali dva (ARN–GOT), BRA pa dvanajst (BMA–GOT). |
| --- | --- |

(122)

SAS ima dvanajst odhodov dnevno (ARN–GOT), Norwegian enega ali dva (ARN–GOT), BRA pa dvanajst (BMA–GOT).

| (123) | Po mnenju NCA bi bilo treba za letalski prevoz šteti, da izvaja pritisk „od zgoraj navzdol“ v višjem cenovnem razredu, saj je potovalni čas od mestnega središča do mestnega središča enak, kar je pomemben dejavnik za poslovne potnike. |
| --- | --- |

(123)

Po mnenju NCA bi bilo treba za letalski prevoz šteti, da izvaja pritisk „od zgoraj navzdol“ v višjem cenovnem razredu, saj je potovalni čas od mestnega središča do mestnega središča enak, kar je pomemben dejavnik za poslovne potnike.

| (124) | Direktni let traja eno uro, potovanje z vlakom pa tri ure. |
| --- | --- |

(124)

Direktni let traja eno uro, potovanje z vlakom pa tri ure.

| (125) | Komisija je izvedla analizo dejanskih cen vozovnic za potovanje z vlakom in letalom na tej progi ter preučila zadevne informacije, ki jih je predložil prijavitelj. Cene letalskih vozovnic so dvakrat dražje od cen vozovnic za vlak za prvi in drugi razred, izjema so le vozovnice drugega razreda pri družbi Norwegian, kjer so razlike v ceni manjše. |
| --- | --- |

(125)

Komisija je izvedla analizo dejanskih cen vozovnic za potovanje z vlakom in letalom na tej progi ter preučila zadevne informacije, ki jih je predložil prijavitelj. Cene letalskih vozovnic so dvakrat dražje od cen vozovnic za vlak za prvi in drugi razred, izjema so le vozovnice drugega razreda pri družbi Norwegian, kjer so razlike v ceni manjše.

| (126) | Glede na opažene razlike v cenah ni mogoče ugotoviti, da letalski prevoz izvaja konkurenčni pritisk na komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa na tej progi.
  Ugotovitve |
| --- | --- |

(126)

Glede na opažene razlike v cenah ni mogoče ugotoviti, da letalski prevoz izvaja konkurenčni pritisk na komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa na tej progi.

Ugotovitve

| (127) | Glede na zgoraj preučene dejavnike in celo če se upošteva intermodalna konkurenca, Komisija ne more ugotoviti, da je dejavnost zagotavljanja komercialno upravljanih storitev železniškega prometa na progi Stockholm-Göteborg neposredno izpostavljena konkurenci. |
| --- | --- |

(127)

Glede na zgoraj preučene dejavnike in celo če se upošteva intermodalna konkurenca, Komisija ne more ugotoviti, da je dejavnost zagotavljanja komercialno upravljanih storitev železniškega prometa na progi Stockholm-Göteborg neposredno izpostavljena konkurenci.

3.2.3.2.3   Göteborg–Malmö

Göteborg–Malmö

| (128) | [Zaupno]. |
| --- | --- |

(128)

[Zaupno].

| (129) | A. Če se za komercialno upravljane storitve železniškega prometa predvideva, da konkurirajo storitvam železniškega potniškega prometa na dolge razdalje v okviru OJS in z regionalnimi storitvami železniškega potniškega prometa v okviru OJS, je položaj tak, kot je opisan v naslednjih uvodnih izjavah. |
| --- | --- |

(129)

A. Če se za komercialno upravljane storitve železniškega prometa predvideva, da konkurirajo storitvam železniškega potniškega prometa na dolge razdalje v okviru OJS in z regionalnimi storitvami železniškega potniškega prometa v okviru OJS, je položaj tak, kot je opisan v naslednjih uvodnih izjavah.

A

| (130) | Prijavitelj ima trenutno sedem odhodov (komercialni vlak med končnima postajama) hitrih vlakov dnevno. Transdev, ki upravlja Öresundståg v okviru pogodbe o OJS za storitve na dolge razdalje, ponuja enajst odhodov dnevno. Potovalni čas prijaviteljevega hitrega vlaka je 2 uri in 30 minut, Transdevov vlak pa vozi 3 ure in 10 minut. |
| --- | --- |

(130)

Prijavitelj ima trenutno sedem odhodov (komercialni vlak med končnima postajama) hitrih vlakov dnevno. Transdev, ki upravlja Öresundståg v okviru pogodbe o OJS za storitve na dolge razdalje, ponuja enajst odhodov dnevno. Potovalni čas prijaviteljevega hitrega vlaka je 2 uri in 30 minut, Transdevov vlak pa vozi 3 ure in 10 minut.

| (131) | Vendar bo prijavitelj z decembrom 2020 prevzel pogodbo o OJS za storitve na dolge razdalje za Öresundståg in bo po dodelitvi zadevne pogodbe o OJS za obdobje 2020–2030 upravljal vse vlake med končnima postajama na tej progi. Trenutna pogodba o OJS, sklenjena s Transdevom, poteče na začetku decembra 2020. |
| --- | --- |

(131)

Vendar bo prijavitelj z decembrom 2020 prevzel pogodbo o OJS za storitve na dolge razdalje za Öresundståg in bo po dodelitvi zadevne pogodbe o OJS za obdobje 2020–2030 upravljal vse vlake med končnima postajama na tej progi. Trenutna pogodba o OJS, sklenjena s Transdevom, poteče na začetku decembra 2020.

| (132) | Kar zadeva cene, Komisija ugotavlja, da ima prijavitelj kljub krajšemu povprečnemu potovalnemu času nižje cene, kot jih ima Transdev (v okviru pogodbe o OJS) za vozovnice prvega in drugega razreda. |
| --- | --- |

(132)

Kar zadeva cene, Komisija ugotavlja, da ima prijavitelj kljub krajšemu povprečnemu potovalnemu času nižje cene, kot jih ima Transdev (v okviru pogodbe o OJS) za vozovnice prvega in drugega razreda.

| (133) | Tretji tekmec na tej progi je Arriva (Pågatåg), ki posluje na jugu regije Skåne izključno v okviru pogodbe o OJS za regionalni prevoz. |
| --- | --- |

(133)

Tretji tekmec na tej progi je Arriva (Pågatåg), ki posluje na jugu regije Skåne izključno v okviru pogodbe o OJS za regionalni prevoz.

| (134) | [Zaupno]. |
| --- | --- |

(134)

[Zaupno].

| (135) | [Zaupno]. |
| --- | --- |

(135)

[Zaupno].

| (136) | [Zaupno]. |
| --- | --- |

(136)

[Zaupno].

| (137) | Z decembrom 2020, ko bo prijavitelj začel opravljati dejavnosti o okviru pogodbe o OJS na tej progi, se bo položaj verjetno spremenil, s čimer si bo utrdil tržni položaj. [Zaupno]. |
| --- | --- |

(137)

Z decembrom 2020, ko bo prijavitelj začel opravljati dejavnosti o okviru pogodbe o OJS na tej progi, se bo položaj verjetno spremenil, s čimer si bo utrdil tržni položaj. [Zaupno].

| (138) | NCA navaja, da je sicer morda vprašljivo, ali Transdev izvaja resnični konkurenčni pritisk na višji cenovni razred za potovanje med končnima postajama, opozoril pa je, da SAS ponuja lete med Göteborgom in Københavnom, ki bi morali vplivati na prijaviteljevo oblikovanje cen. NCA je ugotovil (40), da je dejavnost na tej progi neposredno izpostavljena konkurenci. |
| --- | --- |

(138)

NCA navaja, da je sicer morda vprašljivo, ali Transdev izvaja resnični konkurenčni pritisk na višji cenovni razred za potovanje med končnima postajama, opozoril pa je, da SAS ponuja lete med Göteborgom in Københavnom, ki bi morali vplivati na prijaviteljevo oblikovanje cen. NCA je ugotovil (40), da je dejavnost na tej progi neposredno izpostavljena konkurenci.

40

| (139) | B. Če se za komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa predvideva, da konkurirajo le storitvam železniškega prometa na dolge razdalje v okviru OJS, Komisija ugotavlja, da ima prijavitelj samo enega tekmeca – Transdev, ki opravlja storitve v okviru pogodbe o OJS na dolge razdalje (Öresundståg) [zaupno]. |
| --- | --- |

(139)

B. Če se za komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa predvideva, da konkurirajo le storitvam železniškega prometa na dolge razdalje v okviru OJS, Komisija ugotavlja, da ima prijavitelj samo enega tekmeca – Transdev, ki opravlja storitve v okviru pogodbe o OJS na dolge razdalje (Öresundståg) [zaupno].

B

| (140) | Glede na zgoraj preučene dejavnike in če se upošteva le železniški potniški promet, Komisija meni, da je trenutno za dejavnost opravljanja komercialno upravljanih storitev železniškega prometa na progi Göteborg–Malmö v vsaki možni konfiguraciji proizvodnega trga mogoče šteti, da je neposredno izpostavljena konkurenci. Položaj pa bi bilo treba znova oceniti, potem ko bo prijavitelj začel upravljati železniško omrežje Öresundståg.

  Intermodalna konkurenca – avtobusni prevoz |
| --- | --- |

(140)

Glede na zgoraj preučene dejavnike in če se upošteva le železniški potniški promet, Komisija meni, da je trenutno za dejavnost opravljanja komercialno upravljanih storitev železniškega prometa na progi Göteborg–Malmö v vsaki možni konfiguraciji proizvodnega trga mogoče šteti, da je neposredno izpostavljena konkurenci. Položaj pa bi bilo treba znova oceniti, potem ko bo prijavitelj začel upravljati železniško omrežje Öresundståg.

Intermodalna konkurenca – avtobusni prevoz

Intermodalna konkurenca – avtobusni prevoz

| (141) | Prijavitelj ocenjuje, da je pri storitvah avtobusnega in železniškega prevoza skupni intermodalni tržni delež avtobusnih storitev na tej progi [zaupno]. |
| --- | --- |

(141)

Prijavitelj ocenjuje, da je pri storitvah avtobusnega in železniškega prevoza skupni intermodalni tržni delež avtobusnih storitev na tej progi [zaupno].

| (142) | Komisija ugotavlja, da traja potovanje z avtobusom 3 ure in 5 minut ter 3 ure in 30 minut, potovanje s prijaviteljevim vlakom pa 2 uri in 30 minut). FlixBus ima štiri (direktne) odhode dnevno v Malmö, cene pa so vsaj 25 % nižje od prijaviteljevih (za vozovnice drugega razreda). |
| --- | --- |

(142)

Komisija ugotavlja, da traja potovanje z avtobusom 3 ure in 5 minut ter 3 ure in 30 minut, potovanje s prijaviteljevim vlakom pa 2 uri in 30 minut). FlixBus ima štiri (direktne) odhode dnevno v Malmö, cene pa so vsaj 25 % nižje od prijaviteljevih (za vozovnice drugega razreda).

| (143) | Glede na zgoraj navedene razlike v potovalnem času in ob upoštevanju razlike v ceni ni mogoče izključiti, da bi avtobusni prevoz lahko izvajal konkurenčni pritisk na komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa na tej progi. Vendar je za namene tega sklepa mogoče to vprašanje pustiti odprto, saj se ugotovitev Komisije o ravni konkurence na tej progi ne spremeni, ne glede na to, ali je potovanje z avtobusom konkurenčno potovanju z vlakom ali ne.

  Intermodalna konkurenca – letalski prevoz |
| --- | --- |

(143)

Glede na zgoraj navedene razlike v potovalnem času in ob upoštevanju razlike v ceni ni mogoče izključiti, da bi avtobusni prevoz lahko izvajal konkurenčni pritisk na komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa na tej progi. Vendar je za namene tega sklepa mogoče to vprašanje pustiti odprto, saj se ugotovitev Komisije o ravni konkurence na tej progi ne spremeni, ne glede na to, ali je potovanje z avtobusom konkurenčno potovanju z vlakom ali ne.

Intermodalna konkurenca – letalski prevoz

Intermodalna konkurenca – letalski prevoz

| (144) | [Zaupno]. Ena od možnih razlag je, da med Göteborgom in Malmöjem ni direktnih letov. Vendar ima SAS pet direktnih letov v zimski sezoni ter sedem direktnih letov v poletni sezoni med Göteborgom in Københavnom. |
| --- | --- |

(144)

[Zaupno]. Ena od možnih razlag je, da med Göteborgom in Malmöjem ni direktnih letov. Vendar ima SAS pet direktnih letov v zimski sezoni ter sedem direktnih letov v poletni sezoni med Göteborgom in Københavnom.

| (145) | Potovalni čas z letalom je 2 uri in 35 minut (GOT–MMX) ali 45 minut (GOT–CPH). Na progi GOT–MMX ni na voljo direktnega leta, tako da je treba računati na vsaj en vmesni postanek. |
| --- | --- |

(145)

Potovalni čas z letalom je 2 uri in 35 minut (GOT–MMX) ali 45 minut (GOT–CPH). Na progi GOT–MMX ni na voljo direktnega leta, tako da je treba računati na vsaj en vmesni postanek.

| (146) | Po navedbah (41) NCA sicer ni jasno, ali Öresundståg izvaja resnični konkurenčni pritisk na prijaviteljev višji cenovni razred, letalski prevoz družbe SAS pa bi moral vplivati na njegove cene. Vendar Komisija ugotavlja, da SAS nima nobenega direktnega leta med Göteborgom in Malmöjem. Vsi leti med Göteborgom in Malmöjem vključujejo vsaj en vmesni postanek. |
| --- | --- |

(146)

Po navedbah (41) NCA sicer ni jasno, ali Öresundståg izvaja resnični konkurenčni pritisk na prijaviteljev višji cenovni razred, letalski prevoz družbe SAS pa bi moral vplivati na njegove cene. Vendar Komisija ugotavlja, da SAS nima nobenega direktnega leta med Göteborgom in Malmöjem. Vsi leti med Göteborgom in Malmöjem vključujejo vsaj en vmesni postanek.

41

| (147) | [Zaupno]. |
| --- | --- |

(147)

[Zaupno].

| (148) | Komisija je izvedla analizo dejanskih cen vozovnic za potovanje z vlakom in letalom na tej progi ter preučila zadevne informacije, ki jih je predložil prijavitelj. Zdi se, da je letalski prevoz dvakrat dražji od železniškega za prvi in tudi za drugi razred. |
| --- | --- |

(148)

Komisija je izvedla analizo dejanskih cen vozovnic za potovanje z vlakom in letalom na tej progi ter preučila zadevne informacije, ki jih je predložil prijavitelj. Zdi se, da je letalski prevoz dvakrat dražji od železniškega za prvi in tudi za drugi razred.

| (149) | Glede na opažene razlike v cenah Komisija ne more podpreti ugotovitve, da letalski prevoz izvaja konkurenčni pritisk na komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa na tej progi.
  Ugotovitve |
| --- | --- |

(149)

Glede na opažene razlike v cenah Komisija ne more podpreti ugotovitve, da letalski prevoz izvaja konkurenčni pritisk na komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa na tej progi.

Ugotovitve

| (150) | Komisija glede na zgoraj preučene dejavnike ugotavlja, da je dejavnost opravljanja komercialno upravljanih storitev železniškega potniškega prometa na progi Göteborg–Malmö neposredno izpostavljena konkurenci. Položaj bi bilo treba znova oceniti, potem ko bo prijavitelj začel upravljati vlakovno omrežje Öresundståg (ki ga trenutno v okviru pogodbe o OJS upravlja Transdev). |
| --- | --- |

(150)

Komisija glede na zgoraj preučene dejavnike ugotavlja, da je dejavnost opravljanja komercialno upravljanih storitev železniškega potniškega prometa na progi Göteborg–Malmö neposredno izpostavljena konkurenci. Položaj bi bilo treba znova oceniti, potem ko bo prijavitelj začel upravljati vlakovno omrežje Öresundståg (ki ga trenutno v okviru pogodbe o OJS upravlja Transdev).

3.2.3.2.4   Stockholm–Sundsvall–Umeå

Stockholm–Sundsvall–Umeå

| (151) | [Zaupno]. |
| --- | --- |

(151)

[Zaupno].

| (152) | A. Če se za komercialno upravljane storitve železniškega prometa predvideva, da konkurirajo storitvam železniškega potniškega prometa na dolge razdalje v okviru OJS in z regionalnimi storitvami železniškega potniškega prometa v okviru OJS, je položaj tak, kot je opisan v naslednjih uvodnih izjavah. |
| --- | --- |

(152)

A. Če se za komercialno upravljane storitve železniškega prometa predvideva, da konkurirajo storitvam železniškega potniškega prometa na dolge razdalje v okviru OJS in z regionalnimi storitvami železniškega potniškega prometa v okviru OJS, je položaj tak, kot je opisan v naslednjih uvodnih izjavah.

A

| (153) | Na tej progi dejavnost (komercialni vlak med končnima postajama) trenutno opravlja zgolj prijavitelj. Regionalne službe v okviru OJS upravljajo različne odseke prog. |
| --- | --- |

(153)

Na tej progi dejavnost (komercialni vlak med končnima postajama) trenutno opravlja zgolj prijavitelj. Regionalne službe v okviru OJS upravljajo različne odseke prog.

| (154) | [Zaupno]. |
| --- | --- |

(154)

[Zaupno].

| (155) | [Zaupno]. |
| --- | --- |

(155)

[Zaupno].

| (156) | [Zaupno]. |
| --- | --- |

(156)

[Zaupno].

| (157) | [Zaupno]. |
| --- | --- |

(157)

[Zaupno].

| (158) | [Zaupno]. |
| --- | --- |

(158)

[Zaupno].

| (159) | [Zaupno]. |
| --- | --- |

(159)

[Zaupno].

| (160) | [Zaupno]. |
| --- | --- |

(160)

[Zaupno].

| (161) | NCA ugotavlja, da celotna proga ni izpostavljena konkurenci, vendar glede na konkurenčni položaj na odsekih proge in njihov splošen gospodarski pomen v primerjavi s celotno progo prijavitelj pri oblikovanju cen ne more ravnati popolnoma neodvisno. |
| --- | --- |

(161)

NCA ugotavlja, da celotna proga ni izpostavljena konkurenci, vendar glede na konkurenčni položaj na odsekih proge in njihov splošen gospodarski pomen v primerjavi s celotno progo prijavitelj pri oblikovanju cen ne more ravnati popolnoma neodvisno.

| (162) | [Zaupno]. |
| --- | --- |

(162)

[Zaupno].

| (163) | B. Če se za komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa predvideva, da konkurirajo le storitvam železniškega potniškega prometa na dolge razdalje v okviru OJS, Komisija ugotavlja, da je prijavitelj edini izvajalec komercialno upravljanih storitev železniškega potniškega prometa na tej progi in da ni nobenih tekmecev, ki bi na njej opravljali storitve železniškega prometa v okviru OJS. |
| --- | --- |

(163)

B. Če se za komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa predvideva, da konkurirajo le storitvam železniškega potniškega prometa na dolge razdalje v okviru OJS, Komisija ugotavlja, da je prijavitelj edini izvajalec komercialno upravljanih storitev železniškega potniškega prometa na tej progi in da ni nobenih tekmecev, ki bi na njej opravljali storitve železniškega prometa v okviru OJS.

B

| (164) | Glede na zgoraj preučene dejavnike in če se upošteva le železniški potniški promet, Komisija v nobeni možni konfiguraciji proizvodnega trga ne more ugotoviti, da je dejavnost opravljanja komercialno upravljanih storitev železniškega prometa na progi Stockholm–Sundsvall–Umeå neposredno izpostavljena konkurenci.

  Intermodalna konkurenca – avtobusni prevoz |
| --- | --- |

(164)

Glede na zgoraj preučene dejavnike in če se upošteva le železniški potniški promet, Komisija v nobeni možni konfiguraciji proizvodnega trga ne more ugotoviti, da je dejavnost opravljanja komercialno upravljanih storitev železniškega prometa na progi Stockholm–Sundsvall–Umeå neposredno izpostavljena konkurenci.

Intermodalna konkurenca – avtobusni prevoz

Intermodalna konkurenca – avtobusni prevoz

| (165) | Komisija ugotavlja, da je potovalni čas z avtobusom (med končnima postajama) več kot 10 ur, s hitrim vlakom pa 6 ur in 20 minut. |
| --- | --- |

(165)

Komisija ugotavlja, da je potovalni čas z avtobusom (med končnima postajama) več kot 10 ur, s hitrim vlakom pa 6 ur in 20 minut.

| (166) | [Zaupno]. |
| --- | --- |

(166)

[Zaupno].

| (167) | [Zaupno]. |
| --- | --- |

(167)

[Zaupno].

| (168) | Glede na zgoraj navedene razlike v potovalnem času ni mogoče ugotoviti, da avtobusni prevoz izvaja konkurenčni pritisk na komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa na tej progi.

  Intermodalna konkurenca – letalski prevoz |
| --- | --- |

(168)

Glede na zgoraj navedene razlike v potovalnem času ni mogoče ugotoviti, da avtobusni prevoz izvaja konkurenčni pritisk na komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa na tej progi.

Intermodalna konkurenca – letalski prevoz

Intermodalna konkurenca – letalski prevoz

| (169) | NCA navaja (42), da so ta proga in potovalni časi predolgi, da bi prevoz z vlakom konkuriral letalskemu. |
| --- | --- |

(169)

NCA navaja (42), da so ta proga in potovalni časi predolgi, da bi prevoz z vlakom konkuriral letalskemu.

42

| (170) | SAS zagotavlja šest odhodov dnevno (ARN–UME), družba Norwegian pet (ARN–UME) in BRA pet (BMA–UME). |
| --- | --- |

(170)

SAS zagotavlja šest odhodov dnevno (ARN–UME), družba Norwegian pet (ARN–UME) in BRA pet (BMA–UME).

| (171) | Komisija je izvedla analizo dejanskih cen vozovnic za potovanje z vlakom in letalom na tej progi ter preučila zadevne informacije, ki jih je predložil prijavitelj. |
| --- | --- |

(171)

Komisija je izvedla analizo dejanskih cen vozovnic za potovanje z vlakom in letalom na tej progi ter preučila zadevne informacije, ki jih je predložil prijavitelj.

| (172) | Prevoz z letalom traja 1 uro, s (hitrim) vlakom pa najmanj 6 ur in 20 minut. |
| --- | --- |

(172)

Prevoz z letalom traja 1 uro, s (hitrim) vlakom pa najmanj 6 ur in 20 minut.

| (173) | Cene letalskega prevoza med mestoma Stockholm in Umeå so višje od cen prevoza z vlakom v prvem razredu. Enako velja tudi za vozovnice drugega razreda, razen za družbo Norwegian. |
| --- | --- |

(173)

Cene letalskega prevoza med mestoma Stockholm in Umeå so višje od cen prevoza z vlakom v prvem razredu. Enako velja tudi za vozovnice drugega razreda, razen za družbo Norwegian.

| (174) | Glede na zgoraj navedene razlike v cenah in potovalnem času ter glede na [zaupno] ni mogoče ugotoviti, da letalski prevoz izvaja konkurenčni pritisk na komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa na tej progi.
  Ugotovitve |
| --- | --- |

(174)

Glede na zgoraj navedene razlike v cenah in potovalnem času ter glede na [zaupno] ni mogoče ugotoviti, da letalski prevoz izvaja konkurenčni pritisk na komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa na tej progi.

Ugotovitve

| (175) | Komisija glede na zgoraj preučene dejavnike, in čeprav je upoštevana intermodalna konkurenca, ne more ugotoviti, da je dejavnost opravljanja komercialno upravljanih storitev železniškega potniškega prometa na progi Stockholm–Sundsvall–Umeå neposredno izpostavljena konkurenci. |
| --- | --- |

(175)

Komisija glede na zgoraj preučene dejavnike, in čeprav je upoštevana intermodalna konkurenca, ne more ugotoviti, da je dejavnost opravljanja komercialno upravljanih storitev železniškega potniškega prometa na progi Stockholm–Sundsvall–Umeå neposredno izpostavljena konkurenci.

3.2.3.2.5   Stockholm–Karlstad(–Oslo)

Stockholm–Karlstad(–Oslo)

| (176) | [Zaupno]. |
| --- | --- |

(176)

[Zaupno].

| (177) | A. Če se za komercialno upravljane storitve železniškega prometa predvideva, da konkurirajo storitvam železniškega potniškega prometa na dolge razdalje v okviru OJS in z regionalnimi storitvami železniškega potniškega prometa v okviru OJS, je položaj tak, kot je opisan v naslednjih uvodnih izjavah. |
| --- | --- |

(177)

A. Če se za komercialno upravljane storitve železniškega prometa predvideva, da konkurirajo storitvam železniškega potniškega prometa na dolge razdalje v okviru OJS in z regionalnimi storitvami železniškega potniškega prometa v okviru OJS, je položaj tak, kot je opisan v naslednjih uvodnih izjavah.

A

| (178) | Potovalni čas iz Stockholma do Karlstada je 2 uri in 30 minut (s hitrim vlakom), od Stockholma do Osla pa najmanj 6 ur (z medkrajevnim vlakom). Prijavitelj dnevno upravlja osem direktnih vlakov v Karlstad in dva direktna vlaka v Oslo. |
| --- | --- |

(178)

Potovalni čas iz Stockholma do Karlstada je 2 uri in 30 minut (s hitrim vlakom), od Stockholma do Osla pa najmanj 6 ur (z medkrajevnim vlakom). Prijavitelj dnevno upravlja osem direktnih vlakov v Karlstad in dva direktna vlaka v Oslo.

| (179) | Na tej progi trenutno opravlja dejavnost (komercialni vlak med končnima postajama od Stockholma do Osla) edino prijavitelj. Tagab opravlja storitve v okviru pogodbe o OJS med Stockholmom in Karlstadom. |
| --- | --- |

(179)

Na tej progi trenutno opravlja dejavnost (komercialni vlak med končnima postajama od Stockholma do Osla) edino prijavitelj. Tagab opravlja storitve v okviru pogodbe o OJS med Stockholmom in Karlstadom.

| (180) | Glede na tržne deleže ima prijavitelj znatno tržno moč. [Zaupno]. |
| --- | --- |

(180)

Glede na tržne deleže ima prijavitelj znatno tržno moč. [Zaupno].

| (181) | [Zaupno]. |
| --- | --- |

(181)

[Zaupno].

| (182) | [Zaupno]. |
| --- | --- |

(182)

[Zaupno].

| (183) | NCA meni (43), da proga ni neposredno izpostavljena konkurenci. Vendar pa navaja, da letalski in avtobusni prevoz izvajata določen „pritisk od zgoraj navzdol in od spodaj navzgor, enako kot na progi Stockholm–Malmö“. |
| --- | --- |

(183)

NCA meni (43), da proga ni neposredno izpostavljena konkurenci. Vendar pa navaja, da letalski in avtobusni prevoz izvajata določen „pritisk od zgoraj navzdol in od spodaj navzgor, enako kot na progi Stockholm–Malmö“.

43

| (184) | B. Če se za komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa predvideva, da konkurirajo le storitvam železniškega potniškega prometa na dolge razdalje v okviru OJS, Komisija ugotavlja, da ima prijavitelj samo enega tekmeca – Tagab, ki pa ne opravlja storitev med končnima postajama. Tako ima prijavitelj še močnejši tržni položaj [zaupno]. |
| --- | --- |

(184)

B. Če se za komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa predvideva, da konkurirajo le storitvam železniškega potniškega prometa na dolge razdalje v okviru OJS, Komisija ugotavlja, da ima prijavitelj samo enega tekmeca – Tagab, ki pa ne opravlja storitev med končnima postajama. Tako ima prijavitelj še močnejši tržni položaj [zaupno].

B

| (185) | Glede na zgoraj preučene dejavnike in če se upošteva le železniški potniški promet, Komisija v nobeni možni konfiguraciji proizvodnega trga ne more ugotoviti, da je dejavnost opravljanja komercialno upravljanih storitev železniškega prometa na progi Stockholm–Karlstad(–Oslo) neposredno izpostavljena konkurenci.

  Intermodalna konkurenca – avtobusni prevoz |
| --- | --- |

(185)

Glede na zgoraj preučene dejavnike in če se upošteva le železniški potniški promet, Komisija v nobeni možni konfiguraciji proizvodnega trga ne more ugotoviti, da je dejavnost opravljanja komercialno upravljanih storitev železniškega prometa na progi Stockholm–Karlstad(–Oslo) neposredno izpostavljena konkurenci.

Intermodalna konkurenca – avtobusni prevoz

Intermodalna konkurenca – avtobusni prevoz

| (186) | Prijavitelj ocenjuje (44), da imajo avtobusne storitve na celotni progi Stockholm–Karlstad(–Oslo) [zaupno]. |
| --- | --- |

(186)

Prijavitelj ocenjuje (44), da imajo avtobusne storitve na celotni progi Stockholm–Karlstad(–Oslo) [zaupno].

44

| (187) | Komisija ugotavlja, da ima FlixBus tri odhode dnevno iz Stockholma v Karlstad, kjer traja potovanje 4 ure in 20 minut (v primerjavi s 3 urami in 50 minutami z vlakom), in zdi se, da je cena pol nižja od cene vozovnice za drugi razred vlaka. |
| --- | --- |

(187)

Komisija ugotavlja, da ima FlixBus tri odhode dnevno iz Stockholma v Karlstad, kjer traja potovanje 4 ure in 20 minut (v primerjavi s 3 urami in 50 minutami z vlakom), in zdi se, da je cena pol nižja od cene vozovnice za drugi razred vlaka.

| (188) | FlixBus ima dva direktna odhoda dnevno iz Stockholma v Oslo, kjer traja potovanje 7 ur in 30 minut (v primerjavi s 6 urami z vlakom), cene pa so približno 30 % nižje od cen vozovnic za drugi razred vlaka. |
| --- | --- |

(188)

FlixBus ima dva direktna odhoda dnevno iz Stockholma v Oslo, kjer traja potovanje 7 ur in 30 minut (v primerjavi s 6 urami z vlakom), cene pa so približno 30 % nižje od cen vozovnic za drugi razred vlaka.

| (189) | Glede na zgoraj navedene razlike v potovalnem času in značilnostih (kot je npr. udobje) ni mogoče ugotoviti, da avtobusni prevoz izvaja konkurenčni pritisk na komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa na tej progi.

  Intermodalna konkurenca – letalski prevoz |
| --- | --- |

(189)

Glede na zgoraj navedene razlike v potovalnem času in značilnostih (kot je npr. udobje) ni mogoče ugotoviti, da avtobusni prevoz izvaja konkurenčni pritisk na komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa na tej progi.

Intermodalna konkurenca – letalski prevoz

Intermodalna konkurenca – letalski prevoz

| (190) | Prijavitelj trdi, da je konkurenca letalskega prevoza močna v segmentu potovanj med končnima postajama. |
| --- | --- |

(190)

Prijavitelj trdi, da je konkurenca letalskega prevoza močna v segmentu potovanj med končnima postajama.

| (191) | SAS ima štirinajst odhodov dnevno v Oslo (OSL): ARN–OSL in Norwegian ima sedem odhodov dnevno: ARN–OSL. Med Stockholmom in Karlstadom (KAR) ni letov. |
| --- | --- |

(191)

SAS ima štirinajst odhodov dnevno v Oslo (OSL): ARN–OSL in Norwegian ima sedem odhodov dnevno: ARN–OSL. Med Stockholmom in Karlstadom (KAR) ni letov.

| (192) | Potovanje z letalom traja 1 uro in 10 minut, potovanje z vlakom pa 6 ur. |
| --- | --- |

(192)

Potovanje z letalom traja 1 uro in 10 minut, potovanje z vlakom pa 6 ur.

| (193) | Komisija je izvedla analizo dejanskih cen vozovnic za potovanje z vlakom in letalom na tej progi ter preučila zadevne informacije, ki jih je predložil prijavitelj. |
| --- | --- |

(193)

Komisija je izvedla analizo dejanskih cen vozovnic za potovanje z vlakom in letalom na tej progi ter preučila zadevne informacije, ki jih je predložil prijavitelj.

| (194) | Cene letalskega prevoza od Stockholma do Osla so višje od cen prevoza z vlakom v prvem razredu. Enako velja tudi za vozovnice drugega razreda, vendar pa so razlike manjše za družbo Norwegian, kar zadeva cene vozovnic za drugi razred. |
| --- | --- |

(194)

Cene letalskega prevoza od Stockholma do Osla so višje od cen prevoza z vlakom v prvem razredu. Enako velja tudi za vozovnice drugega razreda, vendar pa so razlike manjše za družbo Norwegian, kar zadeva cene vozovnic za drugi razred.

| (195) | Glede na opažene razlike v cenah in potovalnem času ni mogoče ugotoviti, da letalski prevoz izvaja konkurenčni pritisk na komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa na tej progi.
  Ugotovitve |
| --- | --- |

(195)

Glede na opažene razlike v cenah in potovalnem času ni mogoče ugotoviti, da letalski prevoz izvaja konkurenčni pritisk na komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa na tej progi.

Ugotovitve

| (196) | Glede na zgoraj preučene dejavnike in celo če se upošteva intermodalna konkurenca, Komisija ne more ugotoviti, da je dejavnost opravljanja komercialno upravljanih storitev železniškega prometa na progi Stockholm–Karlstad(–Oslo) neposredno izpostavljena konkurenci. |
| --- | --- |

(196)

Glede na zgoraj preučene dejavnike in celo če se upošteva intermodalna konkurenca, Komisija ne more ugotoviti, da je dejavnost opravljanja komercialno upravljanih storitev železniškega prometa na progi Stockholm–Karlstad(–Oslo) neposredno izpostavljena konkurenci.

4.   SKLEPNE UGOTOVITVE

SKLEPNE UGOTOVITVE

4.1   TRG STORITEV ŽELEZNIŠKEGA POTNIŠKEGA PROMETA, PONUJENIH PREK POGODB O OJS

TRG STORITEV ŽELEZNIŠKEGA POTNIŠKEGA PROMETA, PONUJENIH PREK POGODB O OJS

| (197) | Za namene tega sklepa in brez poseganja v uporabo konkurenčnega prava bi bilo treba ugotovitve tržne analize, navedene v uvodnih izjavah 56 do 67, obravnavati kot znak, da je dejavnost opravljanja storitev železniškega potniškega prometa v okviru OJS na Švedskem izpostavljena konkurenci v smislu člena 34 Direktive 2014/25/EU. Ker so pogoji glede neomejenega dostopa do trga iz člena 34 Direktive 2014/25/EU izpolnjeni, bi bilo torej treba ugotoviti, da se Direktiva 2014/25/EU ne uporablja za javna naročila, katerih namen je omogočiti opravljanje te dejavnosti na Švedskem. |
| --- | --- |

(197)

Za namene tega sklepa in brez poseganja v uporabo konkurenčnega prava bi bilo treba ugotovitve tržne analize, navedene v uvodnih izjavah 56 do 67, obravnavati kot znak, da je dejavnost opravljanja storitev železniškega potniškega prometa v okviru OJS na Švedskem izpostavljena konkurenci v smislu člena 34 Direktive 2014/25/EU. Ker so pogoji glede neomejenega dostopa do trga iz člena 34 Direktive 2014/25/EU izpolnjeni, bi bilo torej treba ugotoviti, da se Direktiva 2014/25/EU ne uporablja za javna naročila, katerih namen je omogočiti opravljanje te dejavnosti na Švedskem.

4.2   TRG KOMERCIALNO UPRAVLJANIH STORITEV ŽELEZNIŠKEGA POTNIŠKEGA PROMETA

TRG KOMERCIALNO UPRAVLJANIH STORITEV ŽELEZNIŠKEGA POTNIŠKEGA PROMETA

| (198) | Glede na analizo iz zgornjega oddelka 3.2.3.2 Komisija pri nobeni morebitni konfiguraciji trga ne more ugotoviti, da je dejavnost opravljanja komercialno upravljanih storitev železniškega potniškega prometa na Švedskem neposredno izpostavljena konkurenci v smislu člena 34 Direktive 2014/25/EU. Na nacionalni ravni prijaviteljevi tržni deleži pri vsaki morebitni konfiguraciji trga kažejo znatno tržno moč. |
| --- | --- |

(198)

Glede na analizo iz zgornjega oddelka 3.2.3.2 Komisija pri nobeni morebitni konfiguraciji trga ne more ugotoviti, da je dejavnost opravljanja komercialno upravljanih storitev železniškega potniškega prometa na Švedskem neposredno izpostavljena konkurenci v smislu člena 34 Direktive 2014/25/EU. Na nacionalni ravni prijaviteljevi tržni deleži pri vsaki morebitni konfiguraciji trga kažejo znatno tržno moč.

| (199) | Na ravni prog v primeru štirih od petih ocenjenih prog dejavnost opravljanja komercialno upravljanih storitev železniškega potniškega prometa ni neposredno izpostavljena konkurenci. Na teh progah ima prijavitelj tržne deleže [zaupno], če se predvideva, da komercialno upravljane storitve železniškega prometa konkurirajo storitvam železniškega prometa na dolge razdalje v okviru OJS in z regionalnimi storitvami železniškega prometa v okviru OJS. Prijaviteljev položaj je še močnejši, če se za komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa predvideva, da konkurirajole storitvam železniškega potniškega prometa na dolge razdalje v okviru OJS. |
| --- | --- |

(199)

Na ravni prog v primeru štirih od petih ocenjenih prog dejavnost opravljanja komercialno upravljanih storitev železniškega potniškega prometa ni neposredno izpostavljena konkurenci. Na teh progah ima prijavitelj tržne deleže [zaupno], če se predvideva, da komercialno upravljane storitve železniškega prometa konkurirajo storitvam železniškega prometa na dolge razdalje v okviru OJS in z regionalnimi storitvami železniškega prometa v okviru OJS. Prijaviteljev položaj je še močnejši, če se za komercialno upravljane storitve železniškega potniškega prometa predvideva, da konkurirajole storitvam železniškega potniškega prometa na dolge razdalje v okviru OJS.

| (200) | Le na eni progi (Göteborg–Malmö) je dejavnost zagotavljanja komercialno upravljanih vlakov neposredno izpostavljena konkurenci [zaupno]. |
| --- | --- |

(200)

Le na eni progi (Göteborg–Malmö) je dejavnost zagotavljanja komercialno upravljanih vlakov neposredno izpostavljena konkurenci [zaupno].

| (201) | [Zaupno]. |
| --- | --- |

(201)

[Zaupno].

| (202) | Ob upoštevanju navedenega bi bilo treba za namene tega sklepa in brez poseganja v uporabo konkurenčnega prava ugotovitve tržne analize, navedene v uvodnih izjavah 68 do 196, obravnavati kot znak, da dejavnost opravljanja komercialno upravljanih storitev železniškega prometa na Švedskem ni neposredno izpostavljena konkurenci v smislu člena 34 Direktive 2014/25/EU. Treba bi bilo torej ugotoviti, da se Direktiva 2014/25/EU še naprej uporablja za javna naročila, katerih namen je omogočiti opravljanje te dejavnosti na Švedskem. |
| --- | --- |

(202)

Ob upoštevanju navedenega bi bilo treba za namene tega sklepa in brez poseganja v uporabo konkurenčnega prava ugotovitve tržne analize, navedene v uvodnih izjavah 68 do 196, obravnavati kot znak, da dejavnost opravljanja komercialno upravljanih storitev železniškega prometa na Švedskem ni neposredno izpostavljena konkurenci v smislu člena 34 Direktive 2014/25/EU. Treba bi bilo torej ugotoviti, da se Direktiva 2014/25/EU še naprej uporablja za javna naročila, katerih namen je omogočiti opravljanje te dejavnosti na Švedskem.

Ugotovitve NCA

Ugotovitve NCA

| (203) | NCA je zoceno ugotovil, da sta dve progi (tj. Stockholm–Göteborg in Göteborg–Malmö) neposredno izpostavljeni konkurenci. [Zaupno]. NCA tudi navaja, da je na progi Stockholm–Malmö(–København) sicer mogoče pričakovati povečanje konkurenčnega pritiska, če bo na njej začel poslovati FlixTrain, vendar to ne zadošča za ugotovitev, da je ta proga neposredno izpostavljena konkurenci. [Zaupno]. Kar zadeva preostali progi (Stockholm–Umeå in Stockholm–Oslo), je NCA ugotovil, da sicer nista neposredno izpostavljeni konkurenci, sta pa po njegovem mnenju podvrženi določeni stopnji konkurenčnega pritiska, ki prijavitelju preprečuje, da bi pri oblikovanju cen ravnal popolnoma neodvisno. [Zaupno]. |
| --- | --- |

(203)

NCA je zoceno ugotovil, da sta dve progi (tj. Stockholm–Göteborg in Göteborg–Malmö) neposredno izpostavljeni konkurenci. [Zaupno]. NCA tudi navaja, da je na progi Stockholm–Malmö(–København) sicer mogoče pričakovati povečanje konkurenčnega pritiska, če bo na njej začel poslovati FlixTrain, vendar to ne zadošča za ugotovitev, da je ta proga neposredno izpostavljena konkurenci. [Zaupno]. Kar zadeva preostali progi (Stockholm–Umeå in Stockholm–Oslo), je NCA ugotovil, da sicer nista neposredno izpostavljeni konkurenci, sta pa po njegovem mnenju podvrženi določeni stopnji konkurenčnega pritiska, ki prijavitelju preprečuje, da bi pri oblikovanju cen ravnal popolnoma neodvisno. [Zaupno].

| (204) | NCA je oblikoval sklep, da bi bilo treba trg storitev železniškega potniškega prometa na Švedskem, vključno s trgom komercialno upravljanih storitev železniškega prometa (ob kombinaciji vseh prog) in opravljanjem storitev železniškega prometa v okviru pogodb o OJS, obravnavati, kot da je neposredno izpostavljen konkurenci. |
| --- | --- |

(204)

NCA je oblikoval sklep, da bi bilo treba trg storitev železniškega potniškega prometa na Švedskem, vključno s trgom komercialno upravljanih storitev železniškega prometa (ob kombinaciji vseh prog) in opravljanjem storitev železniškega prometa v okviru pogodb o OJS, obravnavati, kot da je neposredno izpostavljen konkurenci.

| (205) | Komisija se s to ugotovitvijo ne strinja: kot je navedeno zgoraj, Komisija ugotavlja, da je konkurenci neposredno izpostavljena le proga Göteborg–Malmö. [Zaupno]. Komisija zaradi zgoraj navedenih razlogov za preostale štiri proge ni mogla ugotoviti, da so izpostavljene konkurenci. Zato Komisija, tudi če bi bile mogoče ugotovitve o ravni konkurence na posameznih analiziranih progah, zaradi razlogov iz uvodnih izjav 198 do 202 ni mogla oblikovati enakih ugotovitev kot NCA. |
| --- | --- |

(205)

Komisija se s to ugotovitvijo ne strinja: kot je navedeno zgoraj, Komisija ugotavlja, da je konkurenci neposredno izpostavljena le proga Göteborg–Malmö. [Zaupno]. Komisija zaradi zgoraj navedenih razlogov za preostale štiri proge ni mogla ugotoviti, da so izpostavljene konkurenci. Zato Komisija, tudi če bi bile mogoče ugotovitve o ravni konkurence na posameznih analiziranih progah, zaradi razlogov iz uvodnih izjav 198 do 202 ni mogla oblikovati enakih ugotovitev kot NCA.

Premislek o možnosti, da se izjema odobri samo za določene proge

Premislek o možnosti, da se izjema odobri samo za določene proge

| (206) | Prijavitelj je 4. maja 2020 predložil dodatne elemente v pojasnilo, zakaj bi bila po njegovem mnenju upravičena izjema, ki zajema trg OJS in tri komercialno upravljane proge Stockholm–Göteborg, Stockholm–Malmö in Malmö–Göteborg (45). Dodatno je bilo predloženo mnenje, da bi bila do izjeme upravičena tudi proga Stockholm–Uppsala (46). |
| --- | --- |

(206)

Prijavitelj je 4. maja 2020 predložil dodatne elemente v pojasnilo, zakaj bi bila po njegovem mnenju upravičena izjema, ki zajema trg OJS in tri komercialno upravljane proge Stockholm–Göteborg, Stockholm–Malmö in Malmö–Göteborg (45). Dodatno je bilo predloženo mnenje, da bi bila do izjeme upravičena tudi proga Stockholm–Uppsala (46).

45

46

| (207) | [Zaupno]. |
| --- | --- |

(207)

[Zaupno].

| (208) | Prijavitelj je navedel, da ker njegovi „nakupi skupaj zajemajo proge, kjer je bil SJ soočen z znatno konkurenco, in proge, kjer je bil SJ edini prevoznik v železniškem prometu, je SJ trdil, da bi se ta konkurenca odražala tudi na tistih progah, kjer SJ ni bil izpostavljen konkurenci“ (47). |
| --- | --- |

(208)

Prijavitelj je navedel, da ker njegovi „nakupi skupaj zajemajo proge, kjer je bil SJ soočen z znatno konkurenco, in proge, kjer je bil SJ edini prevoznik v železniškem prometu, je SJ trdil, da bi se ta konkurenca odražala tudi na tistih progah, kjer SJ ni bil izpostavljen konkurenci“ (47).

47

| (209) | [Zaupno]. |
| --- | --- |

(209)

[Zaupno].

| (210) | Komisija meni, da tudi če bi se strinjala s prijaviteljem in pristopom NCA, opisanim v uvodni izjavi 209 [zaupno], ne bi mogla oblikovati ugotovitve, ki jo želi prijavitelj. V zvezi s tem je Komisija ugotovila, da je dejavnost zagotavljanja komercialno upravljanih vlakov izpostavljena konkurenci le na eni progi (tj. Göteborg–Malmö). Zato Komisija meni, da ni mogoče odobriti izjeme za to progo glede [zaupno]. |
| --- | --- |

(210)

Komisija meni, da tudi če bi se strinjala s prijaviteljem in pristopom NCA, opisanim v uvodni izjavi 209 [zaupno], ne bi mogla oblikovati ugotovitve, ki jo želi prijavitelj. V zvezi s tem je Komisija ugotovila, da je dejavnost zagotavljanja komercialno upravljanih vlakov izpostavljena konkurenci le na eni progi (tj. Göteborg–Malmö). Zato Komisija meni, da ni mogoče odobriti izjeme za to progo glede [zaupno].

| (211) | To pomeni, da ni mogoče odobriti izjeme samo za zadevno progo, ker ni mogoče izključiti, da bi lahko bili skupni nakupi, uradno opravljeni za to progo in izvzeti iz Direktive, dodeljeni drugim progam, na katerih ni neposredne izpostavljenosti konkurenci. Ta ugotovitev je nadalje pojasnjena spodaj. |
| --- | --- |

(211)

To pomeni, da ni mogoče odobriti izjeme samo za zadevno progo, ker ni mogoče izključiti, da bi lahko bili skupni nakupi, uradno opravljeni za to progo in izvzeti iz Direktive, dodeljeni drugim progam, na katerih ni neposredne izpostavljenosti konkurenci. Ta ugotovitev je nadalje pojasnjena spodaj.

| (212) | NCA je v svojem mnenju izrecno poudaril, da „so mnogi vložki in storitve, ki se naročajo, skupni stroški“ (48). |
| --- | --- |

(212)

NCA je v svojem mnenju izrecno poudaril, da „so mnogi vložki in storitve, ki se naročajo, skupni stroški“ (48).

48

| (213) | [Zaupno]. |
| --- | --- |

(213)

[Zaupno].

| (214) | Prijavitelj je 4. junija 2020 poslal novo predložitev, da pojasni, zakaj meni, da bi bila za določen odhodni kraj (npr. Stockholm) do določenega namembnega kraja (npr. Göteborg) možna izjema v skladu z Direktivo. |
| --- | --- |

(214)

Prijavitelj je 4. junija 2020 poslal novo predložitev, da pojasni, zakaj meni, da bi bila za določen odhodni kraj (npr. Stockholm) do določenega namembnega kraja (npr. Göteborg) možna izjema v skladu z Direktivo.

| (215) | Prijavitelj je trdil, da je treba pri oceni za ugotovitev, ali se uporablja člen 34 Direktive 2014/25/EU, upoštevati dejavnost in referenčni geografski trg, ter da so v obravnavani zadevi upoštevni trgi od odhodnega do namembnega kraja. |
| --- | --- |

(215)

Prijavitelj je trdil, da je treba pri oceni za ugotovitev, ali se uporablja člen 34 Direktive 2014/25/EU, upoštevati dejavnost in referenčni geografski trg, ter da so v obravnavani zadevi upoštevni trgi od odhodnega do namembnega kraja.

| (216) | V istem dopisu prijavitelj trdi, da „je zato metodologija, ki se uporablja za oceno, ali je posamezna proga neposredno izpostavljena konkurenci, popolnoma enaka kot na nacionalni ravni. Presoja konkurence na ravni posamezne proge je dejansko gradnik za oceno konkurence na nacionalni ravni“ (49). |
| --- | --- |

(216)

V istem dopisu prijavitelj trdi, da „je zato metodologija, ki se uporablja za oceno, ali je posamezna proga neposredno izpostavljena konkurenci, popolnoma enaka kot na nacionalni ravni. Presoja konkurence na ravni posamezne proge je dejansko gradnik za oceno konkurence na nacionalni ravni“ (49).

49

| (217) | [Zaupno]. |
| --- | --- |

(217)

[Zaupno].

| (218) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 216 zgoraj, ni mogoče ugotoviti, da bi bilo treba odobriti izjemo na nacionalni ravni, saj je Komisija ugotovila, da je bila le ena [zaupno] od petih najpomembnejših prog neposredno izpostavljena konkurenci. |
| --- | --- |

(218)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 216 zgoraj, ni mogoče ugotoviti, da bi bilo treba odobriti izjemo na nacionalni ravni, saj je Komisija ugotovila, da je bila le ena [zaupno] od petih najpomembnejših prog neposredno izpostavljena konkurenci.

| (219) | Komisija tudi opozarja, da je namen analize konkurence v skladu s členom 34 Direktive 2014/25/EU ugotoviti, kako primerno je uporabiti pravila o javnem naročanju, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 15. Ni mogoče predvidevati, da bo raven konkurence na progi, kot je Göteborg–Malmö, ki je za prijavitelja [zaupno], disciplinirala njegovo javno naročanje, glede na dejstvo, da je upravljanje javnih naročil skupno. Poleg tega prijavitelj ni predložil nobenega primera javnega naročanja, ki bi se nanašal samo na to progo. |
| --- | --- |

(219)

Komisija tudi opozarja, da je namen analize konkurence v skladu s členom 34 Direktive 2014/25/EU ugotoviti, kako primerno je uporabiti pravila o javnem naročanju, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 15. Ni mogoče predvidevati, da bo raven konkurence na progi, kot je Göteborg–Malmö, ki je za prijavitelja [zaupno], disciplinirala njegovo javno naročanje, glede na dejstvo, da je upravljanje javnih naročil skupno. Poleg tega prijavitelj ni predložil nobenega primera javnega naročanja, ki bi se nanašal samo na to progo.

| (220) | Nazadnje, če bi bila v zgoraj opisanih okoliščinah odobrena izjema le za progo Göteborg-Malmö, bi to pomenilo precejšnje tveganje, da bi bil velik del javnih naročil, uradno opravljenih za to progo in izvzetih iz določb Direktive, lahko dejansko uporabljen za druge proge, kjer ni nobene neposredne izpostavljenosti konkurenci. |
| --- | --- |

(220)

Nazadnje, če bi bila v zgoraj opisanih okoliščinah odobrena izjema le za progo Göteborg-Malmö, bi to pomenilo precejšnje tveganje, da bi bil velik del javnih naročil, uradno opravljenih za to progo in izvzetih iz določb Direktive, lahko dejansko uporabljen za druge proge, kjer ni nobene neposredne izpostavljenosti konkurenci.

| (221) | Komisija poleg tega ugotavlja, da tudi NCA ni predlagal izjeme na podlagi posamezne proge. |
| --- | --- |

(221)

Komisija poleg tega ugotavlja, da tudi NCA ni predlagal izjeme na podlagi posamezne proge.

Ugotovitve

Ugotovitve

| (222) | Za namene tega sklepa in brez poseganja v uporabo konkurenčnega prava bi bilo treba ugotovitve tržne analize, navedene v uvodnih izjavah 68 do 221, obravnavati kot znak dejstva, da dejavnost opravljanja komercialno upravljanih storitev železniškega prometa ni izpostavljena konkurenci v smislu člena 34 Direktive 2014/25/EU. Treba bi bilo torej ugotoviti, da se Direktiva 2014/25/EU še naprej uporablja za javna naročila, katerih namen je omogočiti opravljanje zadevne dejavnosti na Švedskem. |
| --- | --- |

(222)

Za namene tega sklepa in brez poseganja v uporabo konkurenčnega prava bi bilo treba ugotovitve tržne analize, navedene v uvodnih izjavah 68 do 221, obravnavati kot znak dejstva, da dejavnost opravljanja komercialno upravljanih storitev železniškega prometa ni izpostavljena konkurenci v smislu člena 34 Direktive 2014/25/EU. Treba bi bilo torej ugotoviti, da se Direktiva 2014/25/EU še naprej uporablja za javna naročila, katerih namen je omogočiti opravljanje zadevne dejavnosti na Švedskem.

4.3   KONČNE PRIPOMBE

KONČNE PRIPOMBE

| (223) | Ta sklep temelji na pravnem in dejanskem stanju v obdobju od decembra 2019 do junija 2020 ter na informacijah, ki so ji predložili prijavitelj, švedska agencija za promet in NCA, ter na javno dostopnih informacijah. |
| --- | --- |

(223)

Ta sklep temelji na pravnem in dejanskem stanju v obdobju od decembra 2019 do junija 2020 ter na informacijah, ki so ji predložili prijavitelj, švedska agencija za promet in NCA, ter na javno dostopnih informacijah.

| (224) | Ker bi se za storitve v zvezi s komercialno upravljanimi storitvami železniškega potniškega prometa morala še naprej uporabljati Direktiva 2014/25/EU, je treba opozoriti, da bi bilo treba javna naročila, ki zajemajo več dejavnosti, obravnavati v skladu s členom 6 navedene direktive. To pomeni, da bi bilo treba, kadar naročnik izvaja „mešano“ javno naročanje, to je naročanje, ki se uporablja za podporo izvajanju dejavnosti, izvzetih iz uporabe Direktive 2014/25/EU, in dejavnosti, ki niso izvzete iz uporabe te direktive, upoštevati dejavnosti, za katere je bilo naročilo prvotno namenjeno. V primeru takega mešanega naročila, kadar je namenjeno predvsem podpori dejavnostim, ki niso izvzete, se uporabljajo določbe Direktive 2014/25/EU. Kadar je objektivno nemogoče določiti, za katero dejavnost je naročilo pretežno namenjeno, se odda v skladu s pravili iz člena 6(3) Direktive 2014/25/EU – |
| --- | --- |

(224)

Ker bi se za storitve v zvezi s komercialno upravljanimi storitvami železniškega potniškega prometa morala še naprej uporabljati Direktiva 2014/25/EU, je treba opozoriti, da bi bilo treba javna naročila, ki zajemajo več dejavnosti, obravnavati v skladu s členom 6 navedene direktive. To pomeni, da bi bilo treba, kadar naročnik izvaja „mešano“ javno naročanje, to je naročanje, ki se uporablja za podporo izvajanju dejavnosti, izvzetih iz uporabe Direktive 2014/25/EU, in dejavnosti, ki niso izvzete iz uporabe te direktive, upoštevati dejavnosti, za katere je bilo naročilo prvotno namenjeno. V primeru takega mešanega naročila, kadar je namenjeno predvsem podpori dejavnostim, ki niso izvzete, se uporabljajo določbe Direktive 2014/25/EU. Kadar je objektivno nemogoče določiti, za katero dejavnost je naročilo pretežno namenjeno, se odda v skladu s pravili iz člena 6(3) Direktive 2014/25/EU –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Direktiva 2014/25/EU se ne uporablja za javna naročila, ki jih oddajo naročniki in katerih namen je omogočiti opravljanje dejavnosti v zvezi s storitvami železniškega potniškega prometa v okviru pogodbe o obveznosti javne službe na ozemlju Švedske.

Člen 2

Direktiva 2014/25/EU se še naprej uporablja za javna naročila, ki jih oddajo naročniki in katerih namen je omogočiti opravljanje dejavnosti komercialno upravljanih storitev železniškega potniškega prometa na ozemlju Švedske.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Švedsko.

V Bruslju, 2. julija 2020

Za Komisijo

Thierry BRETON

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 94, 28.2.2014, str. 243.

1

(2)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/1804 z dne 10. oktobra 2016 o podrobnih pravilih za uporabo člena 34 in 35 Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (UL L 275, 12.10.2016, str. 39).

2

(3)  Glej zahtevek, točka 30.

3

(4)  Lag (2016:1146) om upphandling inom försörjningssektorerna (Zakon (2016:1146) o javnem naročanju v sektorjih storitev).

4

(5)  
  UL C 53, 17.2.2020, str. 11.

5

(6)  Letno poročilo prijavitelja za leto 2018, str. 4.

6

(7)  Letno poročilo prijavitelja za leto 2018, str. 30.

7

(8)  Letno poročilo prijavitelja za leto 2018, str. 22.

8

(9)  Letno poročilo prijavitelja za leto 2018, str. 21.

9

(10)  Direktiva 2014/25/EU, uvodna izjava 44.

10

(11)  Glej prejšnjo opombo.

11

(12)  Konkurenca drugih načinov prevoza, ki niso železniški prevoz, v tem primeru predvsem avtobusnega in letalskega.

12

(13)  Uredba Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvah) (UL L 24, 29.1.2004, str. 1).

13

(14)  Sodba z dne 27. aprila 2016, Österreichische Post AG/Komisija, T-463/14, EU:T:2016:243, točka 28. Glej tudi Direktivo 2014/25/EU, uvodna izjava 44.

14

(15)  Direktiva 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (UL L 343, 14.12.2012, str. 32).

15

(16)  Direktiva (EU) 2016/2370 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o spremembi Direktive 2012/34/EU glede odprtja trga notranjih storitev železniškega potniškega prometa in upravljanja železniške infrastrukture (UL L 352, 23.12.2016, str. 1).

16

(17)  Mnenje NCA, str. 4.

17

(18)  Zakon o železnicah (2004:519).

18

(19)  Mnenje švedske agencije za promet, str. 2.

19

(20)  Zadeve M.7897 – Arriva Rail North/Northen Franchise, točke 15 do 18; M.5855 – DB/Arriva, točke 64 do 69 in 131 do 133; M.5557 – SNCF-P/CDPQ/KEOLIS/EFFIA, točka 17; M.7146 – Govia/Thameslink, Southern and Great Northern Passenger Rail Franchise, točke 16 do 19; M.4797 – Govia/West Midlands Passenger Rail Franchise, točka 13.

20

Arriva Rail North/Northen Franchise

DB/Arriva

SNCF-P/CDPQ/KEOLIS/EFFIA

Govia/Thameslink, Southern and Great Northern Passenger Rail Franchise

Govia/West Midlands Passenger Rail Franchise

(21)  Mnenje NCA, str. 7, in mnenje švedske agencije za promet, str. 2.

21

(22)  Mnenje švedske agencije za promet, stran 5.

22

(23)  Glej zadevo AT.39678 – Deutsche Bahn I in AT.39731 – Deutsche Bahn II, točka 33; M.5855 – DB/Arriva, točke 126 do 130.

23

– Deutsche Bahn I

– Deutsche Bahn II

DB/Arriva,

(24)  Zaupne informacije.

24

(25)  Zahtevek, točka 39.

25

(26)  AT.39678 – Deutsche Bahn I in AT.39731 – Deutsche Bahn II, točka 33; M.2446 – Govia/Connex South Central, točka 13; M.5855 – DB/Arriva, točke 137 do 140, M.5557 – SNCF-P/CDPQ/KEOLIS/EFFIA, točke 32 do 36.

26

Deutsche Bahn I

Deutsche Bahn II

Govia/Connex South Central

DB/Arriva

točke

SNCF-P/CDPQ/KEOLIS/EFFIA

(27)  Glej M.6150 – Veolia Transport/Trenitalia/JV, točke 26 do 34; M.5655 – SNCF/LCR/Eurostar, točka 29, M.7011 – SNCF/SNCB/Thalys, točke 66 do 69, M.4797 – Govia/West Midlands Passenger Rail Franchise, točka 12.

27

Veolia Transport/Trenitalia/JV

SNCF/LCR/Eurostar

SNCF/SNCB/Thalys

Govia/West Midlands Passenger Rail Franchise

(28)  Zadeva M.5855 – DB/Arriva z dne 11. avgusta 2010, točka 72.

28

DB/Arriva

(29)  Zadevi COMP AT.39678 in AT.39731, točki 34 in 35; zadeva M.5855, točki 159 in 160.

29

(30)  Zadeva M.7011 – SNCF/SNCB/Thalys JV, točke 41 do 46.

30

SNCF/SNCB/Thalys JV

(31)  Zadeva M.7897 – Arriva/Rail Noth/Northern Francise, točke 19 do 23.

31

Arriva/Rail Noth/Northern Francise

(32)  Mnenje NCA, str. 11.

32

(33)  Zahtevek, slika 6.

33

(34)  Zahtevek, slika 2.

34

(35)  Zahtevek, točka 119.

35

(36)  Mnenje NCA, str. 11, in Priloga 1 k mnenju NCA.

36

(37)  Mnenje NCA, točka 3 na strani 13.

37

(38)  Mnenje NCA, str. 14.

38

(39)  Mnenje NCA, str. 15.

39

(40)  Mnenje NCA, str. 15.

40

(41)  Mnenje NCA, str. 15.

41

(42)  Mnenje NCA, str. 15.

42

(43)  Mnenje NCA, str. 17.

43

(44)  Zahtevek, točka 176.

44

(45)  Predložitev prijavitelja z dne 4. maja 2020, točka 4.

45

(46)  Predložitev prijavitelja z dne 4. maja 2020, točka 4.

46

(47)  Predložitev prijavitelja z dne 4. maja 2020, točka 30.

47

(48)  Mnenje NCA, str. 11.

48

(49)  Predložitev prijavitelja z dne 4. junija 2020, točka 15.

49

---