# Úřední věstník L 259/2020

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 259 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6310. srpna 2020 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 259

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6310. srpna 2020

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/1173 ze dne 4. června 2020, kterým se mění nařízení (EU) 2016/1036 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie, a nařízení (EU) 2016/1037 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropské unie, pokud jde o délku období předběžného poskytování informací | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/1174 ze dne 3. srpna 2020 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení [Ελαιόλαδο Μάκρης (Elaiolado Makris) (CHOP)] | 5 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/1175 ze dne 7. srpna 2020 o povolení L-cystein-hydrochloridu monohydrátu z fermentace pomocí Escherichia coli KCCM 80180 a Escherichia coli KCCM 80181 jako doplňkové látky pro všechny druhy zvířat (
  1
  ) | 6 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/1176 ze dne 7. srpna 2020, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2019/1387, pokud jde o odložení termínu použitelnosti některých opatření v souvislosti s pandemií COVID-19 (
  1
  ) | 10 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/1177 ze dne 7. srpna 2020, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2020/469, pokud jde o odložení termínu použitelnosti některých opatření v souvislosti s pandemií COVID-19 (
  1
  ) | 12 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2020/1178 ze dne 27. července 2020 o vnitrostátních předpisech oznámených Dánským královstvím podle čl. 114 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie týkajících se obsahu kadmia v hnojivech
  (oznámeno pod číslem C(2020) 4988) | 14 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2020/1179 ze dne 6. srpna 2020, kterým se mění příloha I rozhodnutí 2009/177/ES, pokud jde o status provincie Åland ve Finsku, pokud jde o program dozoru pro virovou hemoragickou septikémii (VHS), Estonska, pokud jde o program dozoru a eradikace pro virovou hemoragickou septikémii (VHS) a infekční nekrózu krvetvorné tkáně (IHN), Chorvatska pro herpesvirózu koi (KHV) a některých oblastí ve Spojeném království pro bonamiózu (Bonamia ostreae)
  (oznámeno pod číslem C(2020) 5303)

   (
  1
  ) | 29 |
| | | JEDNACÍ ŘÁDY |
| | * | Rozhodnutí správní rady Odrůdového úřadu Společenství ze dne 1. dubna 2020 o vnitřních předpisech týkajících se omezení některých práv subjektů údajů, pokud jde o zpracování osobních údajů v rámci fungování Odrůdového úřadu Společenství | 32 |
| | | AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU |
| | * | Rozhodnutí Smíšené rady EU-Mexiko č. 1/2020 ze dne 31. července 2020, kterým se mění rozhodnutí č. 2/2000 [2020/1180] | 40 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/1173 ze dne 4. června 2020, kterým se mění nařízení (EU) 2016/1036 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie, a nařízení (EU) 2016/1037 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropské unie, pokud jde o délku období předběžného poskytování informací

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/1174 ze dne 3. srpna 2020 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení [Ελαιόλαδο Μάκρης (Elaiolado Makris) (CHOP)]

5

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/1175 ze dne 7. srpna 2020 o povolení L-cystein-hydrochloridu monohydrátu z fermentace pomocí Escherichia coli KCCM 80180 a Escherichia coli KCCM 80181 jako doplňkové látky pro všechny druhy zvířat (
  1
  )

Escherichia coli

Escherichia coli

1

6

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/1176 ze dne 7. srpna 2020, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2019/1387, pokud jde o odložení termínu použitelnosti některých opatření v souvislosti s pandemií COVID-19 (
  1
  )

1

10

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/1177 ze dne 7. srpna 2020, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2020/469, pokud jde o odložení termínu použitelnosti některých opatření v souvislosti s pandemií COVID-19 (
  1
  )

1

12

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2020/1178 ze dne 27. července 2020 o vnitrostátních předpisech oznámených Dánským královstvím podle čl. 114 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie týkajících se obsahu kadmia v hnojivech
  (oznámeno pod číslem C(2020) 4988)

(oznámeno pod číslem C(2020) 4988)

14

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2020/1179 ze dne 6. srpna 2020, kterým se mění příloha I rozhodnutí 2009/177/ES, pokud jde o status provincie Åland ve Finsku, pokud jde o program dozoru pro virovou hemoragickou septikémii (VHS), Estonska, pokud jde o program dozoru a eradikace pro virovou hemoragickou septikémii (VHS) a infekční nekrózu krvetvorné tkáně (IHN), Chorvatska pro herpesvirózu koi (KHV) a některých oblastí ve Spojeném království pro bonamiózu (Bonamia ostreae)
  (oznámeno pod číslem C(2020) 5303)

   (
  1
  )

Bonamia ostreae

(oznámeno pod číslem C(2020) 5303)

1

29

JEDNACÍ ŘÁDY

*

Rozhodnutí správní rady Odrůdového úřadu Společenství ze dne 1. dubna 2020 o vnitřních předpisech týkajících se omezení některých práv subjektů údajů, pokud jde o zpracování osobních údajů v rámci fungování Odrůdového úřadu Společenství

32

AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU

*

Rozhodnutí Smíšené rady EU-Mexiko č. 1/2020 ze dne 31. července 2020, kterým se mění rozhodnutí č. 2/2000 [2020/1180]

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 10.8.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 259/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 259/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2020/1173

ze dne 4. června 2020,

kterým se mění nařízení (EU) 2016/1036 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie, a nařízení (EU) 2016/1037 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropské unie, pokud jde o délku období předběžného poskytování informací

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 290 odst. 1 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1), a zejména na čl. 7 odst. 1 a článek 23a uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (2), a zejména na čl. 12 odst. 1 a článek 32b uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 7. června 2018 bylo vyhlášeno nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/825 (3), kterým se mění nařízení (EU) 2016/1036 (dále jen „základní antidumpingové nařízení“) a nařízení (EU) 2016/1037 (dále jen „základní antisubvenční nařízení“). |
| --- | --- |

(1)

Dne 7. června 2018 bylo vyhlášeno nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/825 (3), kterým se mění nařízení (EU) 2016/1036 (dále jen „základní antidumpingové nařízení“) a nařízení (EU) 2016/1037 (dále jen „základní antisubvenční nařízení“).

| (2) | V zájmu větší transparentnosti a předvídatelnosti antidumpingových šetření a šetření o uložení vyrovnávacího cla by měly být strany, kterých se bude uložení prozatímních antidumpingových a vyrovnávacích opatření týkat, zejména dovozci, informovány o nadcházejícím uložení těchto opatření. V případě šetření, kdy není vhodné uložit prozatímní opatření, je dále žádoucí, aby strany byly v dostatečném předstihu informovány o neuložení opatření. Proto bylo zavedeno období předběžného poskytování informací v délce tři týdny. |
| --- | --- |

(2)

V zájmu větší transparentnosti a předvídatelnosti antidumpingových šetření a šetření o uložení vyrovnávacího cla by měly být strany, kterých se bude uložení prozatímních antidumpingových a vyrovnávacích opatření týkat, zejména dovozci, informovány o nadcházejícím uložení těchto opatření. V případě šetření, kdy není vhodné uložit prozatímní opatření, je dále žádoucí, aby strany byly v dostatečném předstihu informovány o neuložení opatření. Proto bylo zavedeno období předběžného poskytování informací v délce tři týdny.

| (3) | Podle čl. 7 odst. 1 základního antidumpingového nařízení a čl. 12 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení musí Komise do 9. června 2020 přezkoumat, zda během období poskytování předběžných informací došlo k podstatnému zvýšení dovozu a zda takové zvýšení, pokud k němu došlo, způsobilo výrobnímu odvětví Unie dodatečnou újmu i přes případnou celní evidenci nebo úpravu rozpětí újmy. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 7 odst. 1 základního antidumpingového nařízení a čl. 12 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení musí Komise do 9. června 2020 přezkoumat, zda během období poskytování předběžných informací došlo k podstatnému zvýšení dovozu a zda takové zvýšení, pokud k němu došlo, způsobilo výrobnímu odvětví Unie dodatečnou újmu i přes případnou celní evidenci nebo úpravu rozpětí újmy.

| (4) | Na základě tohoto přezkumu je Komise povinna změnit délku období předběžného poskytování informací na dva týdny v případě podstatného zvýšení dovozu, které způsobilo dodatečnou újmu, a na čtyři týdny, pokud tomu tak nebylo. |
| --- | --- |

(4)

Na základě tohoto přezkumu je Komise povinna změnit délku období předběžného poskytování informací na dva týdny v případě podstatného zvýšení dovozu, které způsobilo dodatečnou újmu, a na čtyři týdny, pokud tomu tak nebylo.

| (5) | Jak je stanoveno v čl. 7 odst. 1 čl. 23a odst. 2 základního antidumpingového nařízení a v čl. 12 odst. 1 a čl. 32b odst. 2 základního antisubvenčního nařízení, je tento přezkum povinností Komise, která může být vykonána pouze jednou. |
| --- | --- |

(5)

Jak je stanoveno v čl. 7 odst. 1 čl. 23a odst. 2 základního antidumpingového nařízení a v čl. 12 odst. 1 a čl. 32b odst. 2 základního antisubvenčního nařízení, je tento přezkum povinností Komise, která může být vykonána pouze jednou.

| (6) | Od vstupu nařízení (EU) 2018/825 v platnost dne 8. června 2018 zahájila Komise 19 šetření (4) podle článku 5 základního antidumpingového nařízení a šest šetření podle článku 10 základního antisubvenčního nařízení. |
| --- | --- |

(6)

Od vstupu nařízení (EU) 2018/825 v platnost dne 8. června 2018 zahájila Komise 19 šetření (4) podle článku 5 základního antidumpingového nařízení a šest šetření podle článku 10 základního antisubvenčního nařízení.

| (7) | Dvanáct z těchto šetření prošlo prozatímní fází a jsou u nich také k dispozici údaje o dovozu za období předběžného poskytování informací. Tato šetření proto mohla být analyzována s cílem přezkoumat, zda během období předběžného poskytování informací došlo k podstatnému zvýšení dovozu (5). |
| --- | --- |

(7)

Dvanáct z těchto šetření prošlo prozatímní fází a jsou u nich také k dispozici údaje o dovozu za období předběžného poskytování informací. Tato šetření proto mohla být analyzována s cílem přezkoumat, zda během období předběžného poskytování informací došlo k podstatnému zvýšení dovozu (5).

| (8) | Počet případů, které má Komise k dispozici pro posouzení toho, zda během období poskytování předběžných informací došlo k podstatnému zvýšení dovozu, je proto, jak se také očekávalo v době, kdy bylo nařízení (EU) 2018/825 dohodnuto, omezený. V uvedených případech je však patrný jasný trend. |
| --- | --- |

(8)

Počet případů, které má Komise k dispozici pro posouzení toho, zda během období poskytování předběžných informací došlo k podstatnému zvýšení dovozu, je proto, jak se také očekávalo v době, kdy bylo nařízení (EU) 2018/825 dohodnuto, omezený. V uvedených případech je však patrný jasný trend.

| (9) | V šesti z těchto dvanácti šetření se Komise rozhodla uložit prozatímní opatření. V ostatních šesti šetřeních byly zúčastněné strany tři týdny před uplynutím lhůty pro uložení prozatímních opatření informovány o záměru Komise prozatímní opatření neuložit. |
| --- | --- |

(9)

V šesti z těchto dvanácti šetření se Komise rozhodla uložit prozatímní opatření. V ostatních šesti šetřeních byly zúčastněné strany tři týdny před uplynutím lhůty pro uložení prozatímních opatření informovány o záměru Komise prozatímní opatření neuložit.

| (10) | Na základě statistických údajů shrnutých níže v tabulce 1 Komise zjistila, že objem dovozu z dotčených zemí do Unie vzrostl pouze ve dvou šetřeních. V ostatních šetřeních došlo k podstatnému snížení.

  Tabulka 1


  Objemy dovozu na případ











  Název a číslo případu | Rozhodnutí o uložení prozatímních opatření | Země, odkud dovoz pochází | Dovoz během období šetření (v tunách) | Dovoz během období předběžného poskytování informací (v tunách) | Zvýšení dovozu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Směsi močoviny a dusičnanu amonného (AD649) | Ano | Rusko | 35 297 | 8 497 | –76 % |
| USA | 42 700 | 0 | –100 % |
| Trinidad | 21 183 | 0 | –100 % |
| Celkem | 99 180 | 8 498 | –91 % |
| Bionafta (AS650) | Ano | Indonésie | 29 693 | 24 045 | –19 % |
| Ocelová kola (AD652) | Ano | ČLR | 13 763 | 914 | –93 % |
| Textilie ze skleněných vláken (AD653) | Ne | Egypt | 882 | 4 | –100 % |
| ČLR | 2 161 | 1 724 | –20 % |
| Celkem | 3 043 | 1 728 | –43 % |
| Výrobky z nekonečných skleněných vláken (AD655) | Ne | Egypt | 8 295 | 3 076 | –63 % |
| Bahrajn | 1 350 | 327 | –76 % |
| Celkem | 9 644 | 3 403 | –65 % |
| Textilie ze skleněných vláken (AS656) | Ne | Egypt | 882 | 37 | –96 % |
| ČLR | 2 161 | 2 500 | 16 % |
| Celkem | 3 043 | 2 537 | –17 % |
| Výrobky z nekonečných skleněných vláken (AS657) | Ano | Egypt | 8 295 | 11 574 | 38 % |
| Zdroj: Eurostat, ověřené údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie a databáze Surveillance II. |

(10)

Na základě statistických údajů shrnutých níže v tabulce 1 Komise zjistila, že objem dovozu z dotčených zemí do Unie vzrostl pouze ve dvou šetřeních. V ostatních šetřeních došlo k podstatnému snížení.

Tabulka 1

Objemy dovozu na případ

Název a číslo případu

Rozhodnutí o uložení prozatímních opatření

Země, odkud dovoz pochází

Dovoz během období šetření (v tunách)

Dovoz během období předběžného poskytování informací (v tunách)

Zvýšení dovozu

Směsi močoviny a dusičnanu amonného (AD649)

Ano

Rusko

35 297

8 497

–76 %

USA

42 700

0

–100 %

Trinidad

21 183

0

–100 %

Celkem

99 180

8 498

–91 %

Bionafta (AS650)

Ano

Indonésie

29 693

24 045

–19 %

Ocelová kola (AD652)

Ano

ČLR

13 763

914

–93 %

Textilie ze skleněných vláken (AD653)

Ne

Egypt

882

4

–100 %

ČLR

2 161

1 724

–20 %

Celkem

3 043

1 728

–43 %

Výrobky z nekonečných skleněných vláken (AD655)

Ne

Egypt

8 295

3 076

–63 %

Bahrajn

1 350

327

–76 %

Celkem

9 644

3 403

–65 %

Textilie ze skleněných vláken (AS656)

Ne

Egypt

882

37

–96 %

ČLR

2 161

2 500

16 %

Celkem

3 043

2 537

–17 %

Výrobky z nekonečných skleněných vláken (AS657)

Ano

Egypt

8 295

11 574

38 %

Zdroj: Eurostat, ověřené údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie a databáze Surveillance II.

| (11) | Ve většině přezkoumaných případů nedošlo k podstatnému zvýšení. Kromě toho v jednom ze dvou případů, v nichž došlo ke zvýšení, nebyl dovoz v konečném důsledku výsledkem předběžného poskytování informací, nýbrž výsledkem skutečnosti, že Komise neuložila prozatímní cla. Také v rámci předchozího systému bez předběžného poskytování informací by dovoz mohl v každém případě vstoupit do Unie, aniž by podléhal clu, jakmile bylo všem zúčastněným stranám jasné, že prozatímní cla v důsledku uplynutí platné lhůty nebudou uložena. |
| --- | --- |

(11)

Ve většině přezkoumaných případů nedošlo k podstatnému zvýšení. Kromě toho v jednom ze dvou případů, v nichž došlo ke zvýšení, nebyl dovoz v konečném důsledku výsledkem předběžného poskytování informací, nýbrž výsledkem skutečnosti, že Komise neuložila prozatímní cla. Také v rámci předchozího systému bez předběžného poskytování informací by dovoz mohl v každém případě vstoupit do Unie, aniž by podléhal clu, jakmile bylo všem zúčastněným stranám jasné, že prozatímní cla v důsledku uplynutí platné lhůty nebudou uložena.

| (12) | Zbývá tak jeden případ, v němž v období předběžného poskytování informací před uložením prozatímních opatření došlo k dalšímu zvýšení. |
| --- | --- |

(12)

Zbývá tak jeden případ, v němž v období předběžného poskytování informací před uložením prozatímních opatření došlo k dalšímu zvýšení.

| (13) | Komise proto dospěla k závěru, že dovoz během období předběžného poskytování informací celkově nezpůsobil výrobnímu odvětví Unie žádnou dodatečnou újmu. Délka období předběžného poskytování informací by tedy měla být pozměněna na čtyři týdny. |
| --- | --- |

(13)

Komise proto dospěla k závěru, že dovoz během období předběžného poskytování informací celkově nezpůsobil výrobnímu odvětví Unie žádnou dodatečnou újmu. Délka období předběžného poskytování informací by tedy měla být pozměněna na čtyři týdny.

| (14) | Jelikož neexistují žádná jiná zvláštní přechodná pravidla upravující tuto záležitost, je vhodné vyjasnit, že prodlouženým obdobím předběžného poskytování informací by měla zůstat nedotčena všechna šetření, jež byla zahájena na základě oznámení o zahájení řízení podle čl. 5 odst. 9 nařízení (EU) 2016/1036 nebo čl. 10 odst. 11 nařízení (EU) 2016/1037 přede dnem vyhlášení tohoto nařízení v Úředním věstníku Evropské unie. To by mělo zaručit právní jistotu, poskytnout zúčastněným stranám přiměřenou možnost přizpůsobit se tomu, že stará pravidla pozbydou platnosti a začnou platit pravidla nová, a usnadnit účinné, řádné a spravedlivé provádění nařízení (EU) 2016/1036 a (EU) 2016/1037. |
| --- | --- |

(14)

Jelikož neexistují žádná jiná zvláštní přechodná pravidla upravující tuto záležitost, je vhodné vyjasnit, že prodlouženým obdobím předběžného poskytování informací by měla zůstat nedotčena všechna šetření, jež byla zahájena na základě oznámení o zahájení řízení podle čl. 5 odst. 9 nařízení (EU) 2016/1036 nebo čl. 10 odst. 11 nařízení (EU) 2016/1037 přede dnem vyhlášení tohoto nařízení v Úředním věstníku Evropské unie. To by mělo zaručit právní jistotu, poskytnout zúčastněným stranám přiměřenou možnost přizpůsobit se tomu, že stará pravidla pozbydou platnosti a začnou platit pravidla nová, a usnadnit účinné, řádné a spravedlivé provádění nařízení (EU) 2016/1036 a (EU) 2016/1037.

| (15) | Nařízení (EU) 2016/1036 a (EU) 2016/1037 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(15)

Nařízení (EU) 2016/1036 a (EU) 2016/1037 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Článek 19a nařízení (EU) 2016/1036 se nahrazuje tímto:

„Článek 19a

Informování v prozatímní fázi šetření

1.   Výrobci v Unii, dovozci a vývozci a jejich zájmové svazy a zástupci země vývozu mohou požádat o informace o plánovaném uložení prozatímních cel. Žádosti o takové informace se podávají písemně ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Takové informace se uvedeným stranám poskytují čtyři týdny před uložením prozatímních cel. Takové informace zahrnují: souhrn navrhovaných cel pouze pro informační účely a podrobné údaje o výpočtu dumpingového rozpětí a rozpětí dostatečného k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, přičemž se patřičně zohlední potřeba splnit povinnost ochrany důvěrných informací uvedená v článku 19. Strany mají tři pracovní dny od poskytnutí těchto informací na zaslání připomínek k přesnosti výpočtů.

2.   V případech, kdy se zamýšlí neuložit prozatímní cla, ale nadále pokračovat v šetření, jsou zúčastněné strany informovány o neuložení cel čtyři týdny před uplynutím lhůty uvedené v čl. 7 odst. 1 pro uložení prozatímních cel.“

Článek 2

Článek 29a nařízení (EU) 2016/1037 se nahrazuje tímto:

„Článek 29a

Informování v prozatímní fázi šetření

1.   Výrobci v Unii, dovozci a vývozci a jejich zájmové svazy a země původu nebo vývozu mohou požádat o informace o plánovaném uložení prozatímních cel. Žádosti o takové informace se podávají písemně ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Takové informace se uvedeným stranám poskytují čtyři týdny před uložením prozatímních cel. Takové informace zahrnují: souhrn navrhovaných cel pouze pro informační účely a podrobné údaje o výpočtu výše napadnutelných subvencí a rozpětí dostatečného k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, přičemž se patřičně zohlední potřeba splnit povinnost důvěrného zacházení s údaji uvedená v článku 29. Strany mají tři pracovní dny od poskytnutí těchto informací na zaslání připomínek k přesnosti výpočtů.

2.   V případech, kdy se zamýšlí neuložit prozatímní cla, ale nadále pokračovat v šetření, jsou zúčastněné strany informovány o neuložení cel čtyři týdny před uplynutím lhůty uvedené v čl. 12 odst. 1 pro uložení prozatímních cel.“

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 4

Toto nařízení se použije na všechna šetření zveřejněná v oznámení o zahájení řízení podle čl. 5 odst. 9 nařízení (EU) 2016/1036 nebo podle čl. 10 odst. 11 nařízení (EU) 2016/1037 v Úředním věstníku Evropské unie po dni vstupu tohoto nařízení v platnost.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 4. června 2020.

Za Komisi

Ursula VON DER LEYEN

předsedkyně

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 55.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/825 ze dne 30. května 2018, kterým se mění nařízení (EU) 2016/1036 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie, a nařízení (EU) 2016/1037 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (Úř. věst. L 143, 7.6.2018, s. 1).

3

(4)  Komise se řídí metodou výpočtu používanou WTO. To znamená, že pokud je případ týkající se stejného výrobku zaměřen na dovoz z více než jedné země, počítá se každá dotčená země jako jedno samostatné šetření.

4

(5)  Tři případy (duté profily pocházející z Republiky Severní Makedonie, Ruska a Turecka) byly ukončeny, v ostatních 10 případech právě skončila nebo ještě neskončila prozatímní fáze, a proto nejsou k dispozici spolehlivé statistické údaje za období předběžného poskytování informací (datum vypracování 30. dubna 2020).

5

---

| 10.8.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 259/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 259/5

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2020/1174

ze dne 3. srpna 2020

o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení [„Ελαιόλαδο Μάκρης“ (Elaiolado Makris) (CHOP)]

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Žádost o zápis názvu „Ελαιόλαδο Μάκρης“ (Elaiolado Makris) do rejstříku předložená Řeckem byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie (2). |
| --- | --- |

(1)

Žádost o zápis názvu „Ελαιόλαδο Μάκρης“ (Elaiolado Makris) do rejstříku předložená Řeckem byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie (2).

| (2) | Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Ελαιόλαδο Μάκρης“ (Elaiolado Makris) zapsán do rejstříku, |
| --- | --- |

(2)

Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Ελαιόλαδο Μάκρης“ (Elaiolado Makris) zapsán do rejstříku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Název „Ελαιόλαδο Μάκρης“ (Elaiolado Makris) (CHOP) se zapisuje.

Název uvedený v prvním pododstavci označuje produkt třídy 1.5. Oleje a tuky (máslo, margarín, olej atd.) podle přílohy XI prováděcího nařízení Komise (EU) č. 668/2014 (3).

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 3. srpna 2020.

Za Komisi

jménem předsedkyně,

Janusz WOJCIECHOWSKI

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  Úř. věst. C 102, 30.3.2020, s. 13.

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 668/2014 ze dne 13. června 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 10.8.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 259/6 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 259/6

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2020/1175

ze dne 7. srpna 2020

o povolení L-cystein-hydrochloridu monohydrátu z fermentace pomocí Escherichia coli KCCM 80180 a Escherichia coli KCCM 80181 jako doplňkové látky pro všechny druhy zvířat

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 ze dne 22. září 2003 o doplňkových látkách používaných ve výživě zvířat (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje.

| (2) | V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1831/2003 byla podána žádost o povolení L-cystein-hydrochloridu monohydrátu z fermentace pomocí Escherichia coli KCCM 80180 a Escherichia coli KCCM 80181. Tato žádost byla podána spolu s údaji a dokumenty požadovanými podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1831/2003 byla podána žádost o povolení L-cystein-hydrochloridu monohydrátu z fermentace pomocí Escherichia coli KCCM 80180 a Escherichia coli KCCM 80181. Tato žádost byla podána spolu s údaji a dokumenty požadovanými podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1831/2003.

| (3) | Žádost se týká povolení L-cystein-hydrochloridu monohydrátu z fermentace pomocí Escherichia coli KCCM 80180 a Escherichia coli KCCM 80181 jako doplňkové látky pro všechny druhy zvířat. Žadatel požádal o zařazení uvedené doplňkové látky do kategorie doplňkových látek „senzorické doplňkové látky“. |
| --- | --- |

(3)

Žádost se týká povolení L-cystein-hydrochloridu monohydrátu z fermentace pomocí Escherichia coli KCCM 80180 a Escherichia coli KCCM 80181 jako doplňkové látky pro všechny druhy zvířat. Žadatel požádal o zařazení uvedené doplňkové látky do kategorie doplňkových látek „senzorické doplňkové látky“.

| (4) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) dospěl ve svém stanovisku ze dne 10. ledna 2020 (2) k závěru, že za navrhovaných podmínek použití v krmivech nemá L-cystein-hydrochlorid monohydrát z fermentace pomocí Escherichia coli KCCM 80180 a Escherichia coli KCCM 80181 nepříznivé účinky na zdraví zvířat, bezpečnost spotřebitelů nebo na životní prostředí. Úřad ve svých závěrech rovněž uvážil, že žadatel navrhuje uvést na etiketě doplňkové látky standardní větu o nebezpečnosti H335 („Může způsobit podráždění dýchacích cest“) podle nařízení (ES) č. 1272/2008 (3). Komise se tudíž domnívá, že by měla být přijata vhodná ochranná opatření, aby se zabránilo nepříznivým účinkům na lidské zdraví, zejména pokud jde o uživatele dotčené doplňkové látky. Úřad rovněž usoudil, že není třeba dále prokazovat účinnost dotčené látky v krmivu, neboť tato látka se používá již v potravinách, kde má stejnou funkci jako v krmivu. |
| --- | --- |

(4)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) dospěl ve svém stanovisku ze dne 10. ledna 2020 (2) k závěru, že za navrhovaných podmínek použití v krmivech nemá L-cystein-hydrochlorid monohydrát z fermentace pomocí Escherichia coli KCCM 80180 a Escherichia coli KCCM 80181 nepříznivé účinky na zdraví zvířat, bezpečnost spotřebitelů nebo na životní prostředí. Úřad ve svých závěrech rovněž uvážil, že žadatel navrhuje uvést na etiketě doplňkové látky standardní větu o nebezpečnosti H335 („Může způsobit podráždění dýchacích cest“) podle nařízení (ES) č. 1272/2008 (3). Komise se tudíž domnívá, že by měla být přijata vhodná ochranná opatření, aby se zabránilo nepříznivým účinkům na lidské zdraví, zejména pokud jde o uživatele dotčené doplňkové látky. Úřad rovněž usoudil, že není třeba dále prokazovat účinnost dotčené látky v krmivu, neboť tato látka se používá již v potravinách, kde má stejnou funkci jako v krmivu.

| (5) | V zájmu lepší kontroly by měly být stanoveny určité podmínky a omezení. Pokud jde o L-cystein-hydrochlorid monohydrát, je třeba na etiketě této doplňkové látky uvést doporučený obsah. Je-li tento obsah překročen, měly by být na etiketě premixů uvedeny určité informace. |
| --- | --- |

(5)

V zájmu lepší kontroly by měly být stanoveny určité podmínky a omezení. Pokud jde o L-cystein-hydrochlorid monohydrát, je třeba na etiketě této doplňkové látky uvést doporučený obsah. Je-li tento obsah překročen, měly by být na etiketě premixů uvedeny určité informace.

| (6) | Úřad nepovažuje zvláštní požadavky na monitorování po uvedení na trh za nutné. Úřad také ověřil zprávu o metodě analýzy doplňkových látek přidaných do krmiv, kterou předložila referenční laboratoř zřízená nařízením (ES) č. 1831/2003. |
| --- | --- |

(6)

Úřad nepovažuje zvláštní požadavky na monitorování po uvedení na trh za nutné. Úřad také ověřil zprávu o metodě analýzy doplňkových látek přidaných do krmiv, kterou předložila referenční laboratoř zřízená nařízením (ES) č. 1831/2003.

| (7) | Posouzení L-cystein-hydrochloridu monohydrátu z fermentace pomocí Escherichia coli KCCM 80180 a Escherichia coli KCCM 80181 prokazuje, že podmínky pro povolení stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 1831/2003 jsou splněny. Proto by používání uvedené látky mělo být povoleno podle přílohy tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(7)

Posouzení L-cystein-hydrochloridu monohydrátu z fermentace pomocí Escherichia coli KCCM 80180 a Escherichia coli KCCM 80181 prokazuje, že podmínky pro povolení stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 1831/2003 jsou splněny. Proto by používání uvedené látky mělo být povoleno podle přílohy tohoto nařízení.

| (8) | Ačkoliv není L-cystein-hydrochlorid monohydrát z fermentace pomocí Escherichia coli KCCM 80180 a Escherichia coli KCCM 80181 povolen k použití jako zchutňující látka ve vodě k napájení, smí se používat v krmných směsích podávaných s vodou. |
| --- | --- |

(8)

Ačkoliv není L-cystein-hydrochlorid monohydrát z fermentace pomocí Escherichia coli KCCM 80180 a Escherichia coli KCCM 80181 povolen k použití jako zchutňující látka ve vodě k napájení, smí se používat v krmných směsích podávaných s vodou.

| (9) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(9)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Látky uvedené v příloze, náležející do kategorie doplňkových látek „senzorické doplňkové látky“ a funkční skupiny „zchutňující látky“, se povolují jako doplňkové látky ve výživě zvířat podle podmínek stanovených v uvedené příloze.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 7. srpna 2020.

Za Komisi

Ursula VON DER LEYEN

předsedkyně

---

(1)  
  Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EFSA Journal 2020;18(2):6003.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 ze dne 16. prosince 2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí, o změně a zrušení směrnic 67/548/EHS a 1999/45/ES a o změně nařízení (ES) č. 1907/2006 (Úř. věst. L 353, 31.12.2008, s. 1).

3

---

PŘÍLOHA

| Identifikační číslo doplňkové látky | Jméno držitele povolení | Doplňková látka | Složení, chemický vzorec, popis, analytická metoda | Druh nebo kategorie zvířat | Maximální stáří | Minimální obsah | Maximální obsah | Jiná ustanovení | Konec platnosti povolení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg účinné látky/kg kompletního krmiva o obsahu vlhkosti 12 % |
| Kategorie: senzorické doplňkové látky. Funkční skupina: zchutňující látky. |
| 2b920i | – | L-cystein-hydrochlorid monohydrát | Složení doplňkové látky
  L-cystein-hydrochlorid monohydrát
  Charakteristika účinné látky
  L-cystein-hydrochlorid monohydrát
  z fermentace pomocí Escherichia coli KCCM 80180 a Escherichia coli KCCM 80181
  Čistota: min. 98,5 %
  Chemický vzorec: C3H7NO2S •HClH2O
  Číslo CAS 7048-04-6
  Číslo FLAVIS 17.032
  Analytická metoda  (1)

  Pro identifikaci L-cystein-hydrochloridu monohydrátu v doplňkové látce:






  — | chromatografie s iontovou výměnou s postkolonovou derivatizací a fotometrickou detekcí (IEC-VIS), Ph. Eur. 6.6, 2.2.56 metoda 1. |

Identifikační číslo doplňkové látky

Jméno držitele povolení

Doplňková látka

Složení, chemický vzorec, popis, analytická metoda

Druh nebo kategorie zvířat

Maximální stáří

Minimální obsah

Maximální obsah

Jiná ustanovení

Konec platnosti povolení

mg účinné látky/kg kompletního krmiva o obsahu vlhkosti 12 %

Kategorie: senzorické doplňkové látky. Funkční skupina: zchutňující látky.

2b920i

–

L-cystein-hydrochlorid monohydrát

Složení doplňkové látky

L-cystein-hydrochlorid monohydrát

Charakteristika účinné látky

L-cystein-hydrochlorid monohydrát

z fermentace pomocí Escherichia coli KCCM 80180 a Escherichia coli KCCM 80181

Čistota: min. 98,5 %

Chemický vzorec: C3H7NO2S •HClH2O

Číslo CAS 7048-04-6

Číslo FLAVIS 17.032

Analytická metoda  (1)

Pro identifikaci L-cystein-hydrochloridu monohydrátu v doplňkové látce:

—

chromatografie s iontovou výměnou s postkolonovou derivatizací a fotometrickou detekcí (IEC-VIS), Ph. Eur. 6.6, 2.2.56 metoda 1.

Pro kvantifikaci L-cystein-hydrochloridu monohydrátu v doplňkové látce:

| — | chromatografie s iontovou výměnou s postkolonovou derivatizací a optickou detekcí (IEC-VIS/FD). |
| --- | --- |

—

chromatografie s iontovou výměnou s postkolonovou derivatizací a optickou detekcí (IEC-VIS/FD).

Pro kvantifikaci L-cystein-hydrochloridu monohydrátu v premixech:

| — | chromatografie s iontovou výměnou s postkolonovou derivatizací a fotometrickou detekcí (IEC-VIS), nařízení Komise (ES) č. 152/2009
  (příloha III část F). |
| --- | --- |

—

chromatografie s iontovou výměnou s postkolonovou derivatizací a fotometrickou detekcí (IEC-VIS), nařízení Komise (ES) č. 152/2009

(příloha III část F).

Všechny druhy zvířat

–

–

–

| 1. | Doplňková látka se do krmiva musí zapracovat ve formě premixu. |
| --- | --- |

1.

Doplňková látka se do krmiva musí zapracovat ve formě premixu.

| 2. | V návodu pro použití doplňkové látky a premixu musí být uvedeny podmínky skladování a stabilita při tepelném ošetření. |
| --- | --- |

2.

V návodu pro použití doplňkové látky a premixu musí být uvedeny podmínky skladování a stabilita při tepelném ošetření.

| 3. | Na etiketě doplňkové látky musí být uvedeny tyto údaje:
  „Doporučený maximální obsah účinné látky v kompletním krmivu o obsahu vlhkosti 12 %: 25 mg/kg“. |
| --- | --- |

3.

Na etiketě doplňkové látky musí být uvedeny tyto údaje:

„Doporučený maximální obsah účinné látky v kompletním krmivu o obsahu vlhkosti 12 %: 25 mg/kg“.

| 4. | Na etiketě premixů musí být uvedena funkční skupina, identifikační číslo, název a přidané množství účinné látky, pokud je překročen tento obsah účinné látky v kompletním krmivu o obsahu vlhkosti 12 %: 25 mg/kg. |
| --- | --- |

4.

Na etiketě premixů musí být uvedena funkční skupina, identifikační číslo, název a přidané množství účinné látky, pokud je překročen tento obsah účinné látky v kompletním krmivu o obsahu vlhkosti 12 %: 25 mg/kg.

| 5. | Pro uživatele doplňkové látky a premixů musí provozovatelé krmivářských podniků stanovit provozní postupy a organizační opatření, která budou řešit případná rizika vyplývající z vdechnutí. Pokud uvedená rizika nelze těmito postupy a opatřeními vyloučit nebo snížit na minimum, musí se doplňková látka a premixy používat s osobními ochrannými prostředky, včetně ochrany dýchacích cest. |
| --- | --- |

5.

Pro uživatele doplňkové látky a premixů musí provozovatelé krmivářských podniků stanovit provozní postupy a organizační opatření, která budou řešit případná rizika vyplývající z vdechnutí. Pokud uvedená rizika nelze těmito postupy a opatřeními vyloučit nebo snížit na minimum, musí se doplňková látka a premixy používat s osobními ochrannými prostředky, včetně ochrany dýchacích cest.

30.9.2030

---

(1)  Podrobné informace o analytických metodách lze získat na internetové stránce referenční laboratoře: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 10.8.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 259/10 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 259/10

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2020/1176

ze dne 7. srpna 2020,

kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2019/1387, pokud jde o odložení termínu použitelnosti některých opatření v souvislosti s pandemií COVID-19

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1139 ze dne 4. července 2018 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Agentury Evropské unie pro bezpečnost letectví, kterým se mění nařízení (ES) č. 2111/2005, (ES) č. 1008/2008, (EU) č. 996/2010, (EU) č. 376/2014 a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/30/EU a 2014/53/EU a kterým se zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 a (ES) č. 216/2008 a nařízení Rady (EHS) č. 3922/91 (1), a zejména na článek 31 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Opatření zavedená za účelem omezení pandemie COVID-19 závažně narušují schopnost členských států a odvětví letectví připravit se na uplatňování řady nedávno přijatých prováděcích nařízení v oblasti bezpečnosti letectví. |
| --- | --- |

(1)

Opatření zavedená za účelem omezení pandemie COVID-19 závažně narušují schopnost členských států a odvětví letectví připravit se na uplatňování řady nedávno přijatých prováděcích nařízení v oblasti bezpečnosti letectví.

| (2) | Omezení volného pohybu osob a změny v pracovních podmínkách a dostupnosti zaměstnanců v kombinaci s další pracovní zátěží, kterou vyžaduje zvládnutí významných nepříznivých důsledků pandemie COVID-19 pro všechny zúčastněné strany, narušují přípravy pro uplatňování těchto prováděcích nařízení. |
| --- | --- |

(2)

Omezení volného pohybu osob a změny v pracovních podmínkách a dostupnosti zaměstnanců v kombinaci s další pracovní zátěží, kterou vyžaduje zvládnutí významných nepříznivých důsledků pandemie COVID-19 pro všechny zúčastněné strany, narušují přípravy pro uplatňování těchto prováděcích nařízení.

| (3) | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1387 (2) stanoví nové normy pro výpočet výkonnosti letadel při vykládce, které se použijí ode dne 5. listopadu 2020. Aby se zabránilo tomu, že uplatňování těchto norem bude bránit bezproblémovému procesu obnovy letů v souvislosti s oživením po pandemii COVID-19 z důvodu dodatečných provozních požadavků, by jejich použitelnost měla být odložena s cílem umožnit příslušným orgánům a zúčastněným stranám, aby se na jejich uplatňování připravily. |
| --- | --- |

(3)

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1387 (2) stanoví nové normy pro výpočet výkonnosti letadel při vykládce, které se použijí ode dne 5. listopadu 2020. Aby se zabránilo tomu, že uplatňování těchto norem bude bránit bezproblémovému procesu obnovy letů v souvislosti s oživením po pandemii COVID-19 z důvodu dodatečných provozních požadavků, by jejich použitelnost měla být odložena s cílem umožnit příslušným orgánům a zúčastněným stranám, aby se na jejich uplatňování připravily.

| (4) | Agentura Evropské unie pro bezpečnost letectví Komisi potvrdila, že je možné použitelnost ustanovení uvedených ve 3. bodě odůvodnění odložit o omezenou dobu, aniž by to mělo nepříznivý dopad na bezpečnost letectví, neboť tato pravidla obsahují technické úlevy pro průmysl, který je nejlépe prováděn v běžném provozním prostředí. |
| --- | --- |

(4)

Agentura Evropské unie pro bezpečnost letectví Komisi potvrdila, že je možné použitelnost ustanovení uvedených ve 3. bodě odůvodnění odložit o omezenou dobu, aniž by to mělo nepříznivý dopad na bezpečnost letectví, neboť tato pravidla obsahují technické úlevy pro průmysl, který je nejlépe prováděn v běžném provozním prostředí.

| (5) | S cílem poskytnout okamžitou pomoc vnitrostátním orgánům a všem zúčastněným stranám během pandemie COVID-19 a umožnit jim přizpůsobit své plány přípravy na odložené uplatňování dotčených ustanovení by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(5)

S cílem poskytnout okamžitou pomoc vnitrostátním orgánům a všem zúčastněným stranám během pandemie COVID-19 a umožnit jim přizpůsobit své plány přípravy na odložené uplatňování dotčených ustanovení by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

| (6) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článku 127 nařízení (EU) 2018/1139, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článku 127 nařízení (EU) 2018/1139,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V čl. 2 třetím pododstavci prováděcího nařízení (EU) 2019/1387 se datum „5. listopadu 2020“ nahrazuje datem „12. srpna 2021“.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 7. srpna 2020.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 212, 22.8.2018, s. 1.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1387 ze dne 1. srpna 2019, kterým se mění nařízení (EU) č. 965/2012, pokud jde o požadavky na výpočty výkonnosti letounu při přistání a standardy pro posuzování stavu povrchu dráhy, o aktualizaci určitého bezpečnostního vybavení letounů a bezpečnostních požadavků na letouny a o lety bez oprávnění k provozu se zvětšenou vzdáleností od přiměřeného letiště (Úř. věst. L 229, 5.9.2019, s. 1).

2

---

| 10.8.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 259/12 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 259/12

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2020/1177

ze dne 7. srpna 2020,

kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2020/469, pokud jde o odložení termínu použitelnosti některých opatření v souvislosti s pandemií COVID-19

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1139 ze dne 4. července 2018 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Agentury Evropské unie pro bezpečnost letectví, kterým se mění nařízení (ES) č. 2111/2005, (ES) č. 1008/2008, (EU) č. 996/2010, (EU) č. 376/2014 a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/30/EU a 2014/53/EU a kterým se zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 a (ES) č. 216/2008 a nařízení Rady (EHS) č. 3922/91 (1), a zejména na čl. 36 odst. 1 písm. c) a g), čl. 43 odst. 1 písm. a) a f) a čl. 44 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Opatření zavedená k zastavení pandemie COVID-19 závažným způsobem narušují schopnost členských států a odvětví letectví připravit se na uplatňování řady nedávno přijatých prováděcích opatření v oblasti bezpečnosti letectví. |
| --- | --- |

(1)

Opatření zavedená k zastavení pandemie COVID-19 závažným způsobem narušují schopnost členských států a odvětví letectví připravit se na uplatňování řady nedávno přijatých prováděcích opatření v oblasti bezpečnosti letectví.

| (2) | Omezení volného pohybu osob a změny v pracovních podmínkách a dostupnosti zaměstnanců v kombinaci s další pracovní zátěží, kterou vyžaduje zvládnutí významných nepříznivých důsledků pandemie COVID-19 pro všechny zúčastněné strany, narušují přípravy pro uplatňování uvedených prováděcích nařízení. |
| --- | --- |

(2)

Omezení volného pohybu osob a změny v pracovních podmínkách a dostupnosti zaměstnanců v kombinaci s další pracovní zátěží, kterou vyžaduje zvládnutí významných nepříznivých důsledků pandemie COVID-19 pro všechny zúčastněné strany, narušují přípravy pro uplatňování uvedených prováděcích nařízení.

| (3) | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/469 (2) bude částečně použitelné ode dne 5. listopadu 2020. Přijetí společných požadavků na podávání zpráv a požadavků týkajících se formátů SNOWTAM a METAR v souladu s normami a doporučenými postupy Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) zavedených uvedeným prováděcím nařízením je narušeno absencí zdrojů příslušných orgánů a provozovatelů z důvodu šíření onemocnění COVID-19, a mělo by být proto odloženo s cílem umožnit příslušným orgánům a zúčastněným stranám, aby se připravily na jejich provádění. |
| --- | --- |

(3)

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/469 (2) bude částečně použitelné ode dne 5. listopadu 2020. Přijetí společných požadavků na podávání zpráv a požadavků týkajících se formátů SNOWTAM a METAR v souladu s normami a doporučenými postupy Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) zavedených uvedeným prováděcím nařízením je narušeno absencí zdrojů příslušných orgánů a provozovatelů z důvodu šíření onemocnění COVID-19, a mělo by být proto odloženo s cílem umožnit příslušným orgánům a zúčastněným stranám, aby se připravily na jejich provádění.

| (4) | Agentura Evropské unie pro bezpečnost letectví Komisi potvrdila, že odložení uplatňování ustanovení uvedených ve 3. bodě odůvodnění je možný, aniž by to mělo nepříznivý dopad na bezpečnost letectví, jelikož tomu tak bude po velmi omezenou dobu a cílem nových opatření je aktualizovat již platná ustanovení v souladu se stávajícími normami a doporučenými postupy ICAO. |
| --- | --- |

(4)

Agentura Evropské unie pro bezpečnost letectví Komisi potvrdila, že odložení uplatňování ustanovení uvedených ve 3. bodě odůvodnění je možný, aniž by to mělo nepříznivý dopad na bezpečnost letectví, jelikož tomu tak bude po velmi omezenou dobu a cílem nových opatření je aktualizovat již platná ustanovení v souladu se stávajícími normami a doporučenými postupy ICAO.

| (5) | S cílem poskytnout okamžitou úlevu vnitrostátním orgánům a všem zúčastněným stranám během pandemie COVID-19 a umožnit jim přizpůsobit své plány přípravy na odložené uplatňování dotčených ustanovení by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(5)

S cílem poskytnout okamžitou úlevu vnitrostátním orgánům a všem zúčastněným stranám během pandemie COVID-19 a umožnit jim přizpůsobit své plány přípravy na odložené uplatňování dotčených ustanovení by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

| (6) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 127 nařízení (EU) 2018/1139, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 127 nařízení (EU) 2018/1139,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Článek 5 prováděcího nařízení (EU) 2020/469 se nahrazuje tímto:

„Článek 5

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 27. ledna 2022.

Ode dne 12. srpna 2021 se použijí tato ustanovení:

| a) | v příloze I bod 10 písm. b); |
| --- | --- |

a)

v příloze I bod 10 písm. b);

| b) | v příloze III bodě 6: Dodatek 3 „FORMÁT SNOWTAM“. |
| --- | --- |

b)

v příloze III bodě 6: Dodatek 3 „FORMÁT SNOWTAM“.

Bod 5 přílohy III se použije ode dne 5. listopadu 2020 s výjimkou bodu 5 písm. v): Dodatek 1 Schéma pro zprávy METAR, který se použije ode dne 12. srpna 2021.“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 7. srpna 2020

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 212, 22.8.2018, s. 1.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/469 ze dne 14. února 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 923/2012, nařízení (EU) č. 139/2014 a nařízení (EU) 2017/373, pokud jde o požadavky na uspořádání letového provozu/letové navigační služby, navrhování struktur vzdušného prostoru, jakost dat a bezpečnost dráhy, a kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 73/2010 (Úř. věst. L 104, 3.4.2020, s. 1).

2

---

ROZHODNUTÍ

| 10.8.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 259/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 259/14

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2020/1178

ze dne 27. července 2020

o vnitrostátních předpisech oznámených Dánským královstvím podle čl. 114 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie týkajících se obsahu kadmia v hnojivech

(oznámeno pod číslem C(2020) 4988)

(Pouze dánské znění je závazné)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 114 odst. 6 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   SKUTEČNOSTI A POSTUP

SKUTEČNOSTI A POSTUP

| (1) | Dne 27. ledna 2020 oznámilo Dánské království na základě čl. 114 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) Komisi svůj úmysl ponechat si vlastní vnitrostátní předpisy týkající se obsahu kadmia v hnojivech, které se odchylují od nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1009 (1). |
| --- | --- |

(1)

Dne 27. ledna 2020 oznámilo Dánské království na základě čl. 114 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) Komisi svůj úmysl ponechat si vlastní vnitrostátní předpisy týkající se obsahu kadmia v hnojivech, které se odchylují od nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1009 (1).

1

1.1.   Právní předpisy Unie

Právní předpisy Unie

1.1.1.   Ustanovení čl. 114 odst. 4 a 6 Smlouvy o fungování EU

Ustanovení čl. 114 odst. 4 a 6 Smlouvy o fungování EU

| (2) | V čl. 114 odst. 4 a 6 Smlouvy o fungování EU je uvedeno:

  „4.   Pokládá-li členský stát poté, co Evropský parlament a Rada, Rada nebo Komise přijaly harmonizační opatření, za nezbytné ponechat si vlastní vnitrostátní předpisy ze závažných důvodů uvedených v článku 36 nebo vnitrostátní předpisy týkající se ochrany životního nebo pracovního prostředí, oznámí je Komisi spolu s důvody pro jejich ponechání.
  (...)


  6.   Komise do šesti měsíců po oznámení podle odstavců 4 [...] dotyčné vnitrostátní právní předpisy schválí nebo zamítne poté, co prověří, zda neslouží jako prostředek svévolné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu mezi členskými státy a nenarušují fungování vnitřního trhu.
  Nerozhodne-li Komise v této lhůtě, pokládají se vnitrostátní předpisy uvedené v odstavcích 4 [...] za schválené.“ |
| --- | --- |

(2)

V čl. 114 odst. 4 a 6 Smlouvy o fungování EU je uvedeno:

„4.   Pokládá-li členský stát poté, co Evropský parlament a Rada, Rada nebo Komise přijaly harmonizační opatření, za nezbytné ponechat si vlastní vnitrostátní předpisy ze závažných důvodů uvedených v článku 36 nebo vnitrostátní předpisy týkající se ochrany životního nebo pracovního prostředí, oznámí je Komisi spolu s důvody pro jejich ponechání.

(...)

6.   Komise do šesti měsíců po oznámení podle odstavců 4 [...] dotyčné vnitrostátní právní předpisy schválí nebo zamítne poté, co prověří, zda neslouží jako prostředek svévolné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu mezi členskými státy a nenarušují fungování vnitřního trhu.

Nerozhodne-li Komise v této lhůtě, pokládají se vnitrostátní předpisy uvedené v odstavcích 4 [...] za schválené.“

1.2.   Harmonizační pravidla v oblasti hnojivých výrobků

Harmonizační pravidla v oblasti hnojivých výrobků

1.2.1.   Nařízení (ES) č. 2003/2003

Nařízení (ES) č. 2003/2003

| (3) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (2) (ES) č. 2003/2003 se vztahuje na výrobky, které jsou uváděny na trh jako hnojiva s označením „hnojiva ES“. Hnojivo, které patří k některému z typů hnojiv uvedených v příloze I nařízení (ES) č. 2003/2003 a splňuje podmínky stanovené v uvedeném nařízení, může být označeno jako „hnojivo ES“ a uvedeno do volného oběhu na vnitřním trhu. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (2) (ES) č. 2003/2003 se vztahuje na výrobky, které jsou uváděny na trh jako hnojiva s označením „hnojiva ES“. Hnojivo, které patří k některému z typů hnojiv uvedených v příloze I nařízení (ES) č. 2003/2003 a splňuje podmínky stanovené v uvedeném nařízení, může být označeno jako „hnojivo ES“ a uvedeno do volného oběhu na vnitřním trhu.

2

| (4) | Příloha I nařízení (ES) č. 2003/2003 uvádí taxativní seznam typů hnojiv, na která se vztahují harmonizační pravidla. U každého typu hnojiva jsou uvedeny zvláštní požadavky týkající se například obsahu živin, rozpustnosti živin nebo zpracovatelských metod. |
| --- | --- |

(4)

Příloha I nařízení (ES) č. 2003/2003 uvádí taxativní seznam typů hnojiv, na která se vztahují harmonizační pravidla. U každého typu hnojiva jsou uvedeny zvláštní požadavky týkající se například obsahu živin, rozpustnosti živin nebo zpracovatelských metod.

| (5) | Nařízení (ES) č. 2003/2003 se vztahuje zejména na minerální hnojiva. Některé typy hnojiv, na něž se pravidla vztahují, obsahují 5 % hmotn. nebo více fosforu v ekvivalentu oxidu fosforečného (P2O5). |
| --- | --- |

(5)

Nařízení (ES) č. 2003/2003 se vztahuje zejména na minerální hnojiva. Některé typy hnojiv, na něž se pravidla vztahují, obsahují 5 % hmotn. nebo více fosforu v ekvivalentu oxidu fosforečného (P2O5).

2

5

| (6) | Článek 5 nařízení (ES) č. 2003/2003 stanoví zásadu volného oběhu hnojiv ES na vnitřním trhu a uvádí, že členské státy nesmějí z důvodu složení, identifikace, označování nebo balení a z důvodu jiných ustanovení uvedeného nařízení zakázat, omezit nebo bránit uvádění hnojiv ES, která vyhovují požadavkům uvedeného nařízení, na trh. |
| --- | --- |

(6)

Článek 5 nařízení (ES) č. 2003/2003 stanoví zásadu volného oběhu hnojiv ES na vnitřním trhu a uvádí, že členské státy nesmějí z důvodu složení, identifikace, označování nebo balení a z důvodu jiných ustanovení uvedeného nařízení zakázat, omezit nebo bránit uvádění hnojiv ES, která vyhovují požadavkům uvedeného nařízení, na trh.

| (7) | Nařízení (ES) č. 2003/2003 nestanoví žádné mezní hodnoty pro kontaminující látky v hnojivech ES. Kromě několika výjimek vycházejících z rozhodnutí Komise podle příslušných ustanovení Smlouvy o fungování EU (3) tedy mohou být ve volném oběhu na vnitřním trhu hnojiva ES s obsahem fosforu alespoň 5 % P2O5 bez ohledu na jejich obsah kadmia. |
| --- | --- |

(7)

Nařízení (ES) č. 2003/2003 nestanoví žádné mezní hodnoty pro kontaminující látky v hnojivech ES. Kromě několika výjimek vycházejících z rozhodnutí Komise podle příslušných ustanovení Smlouvy o fungování EU (3) tedy mohou být ve volném oběhu na vnitřním trhu hnojiva ES s obsahem fosforu alespoň 5 % P2O5 bez ohledu na jejich obsah kadmia.

3

2

5

| (8) | Úmysl Komise zabývat se otázkou nezáměrného obsahu kadmia v minerálních hnojivech byl oznámen již v 15. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 2003/2003. Je v něm uvedeno: „Hnojiva mohou být kontaminována látkami, které mohou představovat riziko pro lidské zdraví a zdraví zvířat a pro životní prostředí. Na základě stanoviska Vědeckého výboru pro toxicitu, ekotoxicitu a životní prostředí má Komise v úmyslu zabývat se otázkou nezáměrného obsahu kadmia v minerálních hnojivech a podle potřeby vypracuje návrh nařízení, který hodlá předložit Evropskému parlamentu a Radě. Podobné přezkoumání provede podle potřeby i u dalších kontaminujících látek.“ |
| --- | --- |

(8)

Úmysl Komise zabývat se otázkou nezáměrného obsahu kadmia v minerálních hnojivech byl oznámen již v 15. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 2003/2003. Je v něm uvedeno: „Hnojiva mohou být kontaminována látkami, které mohou představovat riziko pro lidské zdraví a zdraví zvířat a pro životní prostředí. Na základě stanoviska Vědeckého výboru pro toxicitu, ekotoxicitu a životní prostředí má Komise v úmyslu zabývat se otázkou nezáměrného obsahu kadmia v minerálních hnojivech a podle potřeby vypracuje návrh nařízení, který hodlá předložit Evropskému parlamentu a Radě. Podobné přezkoumání provede podle potřeby i u dalších kontaminujících látek.“

1.2.2.   Nařízení (EU) 2019/1009

Nařízení (EU) 2019/1009

| (9) | Nařízení (EU) 2019/1009 stanoví harmonizační pravidla pro „hnojivé výrobky EU“. Ke dni 16. července 2022 zrušuje nařízení (ES) č. 2003/2003. |
| --- | --- |

(9)

Nařízení (EU) 2019/1009 stanoví harmonizační pravidla pro „hnojivé výrobky EU“. Ke dni 16. července 2022 zrušuje nařízení (ES) č. 2003/2003.

| (10) | Hnojivými výrobky EU jsou hnojivé výrobky, které jsou při dodání na vnitřní trh opatřeny označením CE. Hnojivý výrobek EU musí splňovat požadavky stanovené v nařízení (EU) 2019/1009 pro příslušnou kategorii funkce výrobku (dále jen „KFV“) a pro příslušnou kategorii nebo kategorie složkových materiálů a být označen v souladu s požadavky na označování stanovenými v uvedeném nařízení. Pro hnojivé výrobky EU existuje sedm KFV, z nichž jedna se vztahuje na hnojiva. |
| --- | --- |

(10)

Hnojivými výrobky EU jsou hnojivé výrobky, které jsou při dodání na vnitřní trh opatřeny označením CE. Hnojivý výrobek EU musí splňovat požadavky stanovené v nařízení (EU) 2019/1009 pro příslušnou kategorii funkce výrobku (dále jen „KFV“) a pro příslušnou kategorii nebo kategorie složkových materiálů a být označen v souladu s požadavky na označování stanovenými v uvedeném nařízení. Pro hnojivé výrobky EU existuje sedm KFV, z nichž jedna se vztahuje na hnojiva.

| (11) | Nařízení (EU) 2019/1009 se vztahuje na minerální hnojiva všeobecnějším způsobem než příloha I nařízení (ES) č. 2003/2003, jelikož se na ně vztahují určité obecné požadavky týkající se jejich kvality a bezpečnosti. Nařízení (EU) 2019/1009 se kromě toho vztahuje na organická a organominerální hnojiva, která nespadají do věcné působnosti nařízení (ES) č. 2003/2003. |
| --- | --- |

(11)

Nařízení (EU) 2019/1009 se vztahuje na minerální hnojiva všeobecnějším způsobem než příloha I nařízení (ES) č. 2003/2003, jelikož se na ně vztahují určité obecné požadavky týkající se jejich kvality a bezpečnosti. Nařízení (EU) 2019/1009 se kromě toho vztahuje na organická a organominerální hnojiva, která nespadají do věcné působnosti nařízení (ES) č. 2003/2003.

| (12) | Prostřednictvím KFV 1(B) bodu 3 písm. a) podbodu ii) a KFV 1(C)(I) bodu 2 písm. a) podbodu ii) přílohy I nařízení (EU) 2019/1009 uvedené nařízení zavádí na úrovni Unie pojem „fosforečná hnojiva“, a to pro organominerální hnojiva nebo anorganická hnojiva s makroživinami, která obsahují alespoň 5 % hmotn. fosforu v ekvivalentu P2O5. |
| --- | --- |

(12)

Prostřednictvím KFV 1(B) bodu 3 písm. a) podbodu ii) a KFV 1(C)(I) bodu 2 písm. a) podbodu ii) přílohy I nařízení (EU) 2019/1009 uvedené nařízení zavádí na úrovni Unie pojem „fosforečná hnojiva“, a to pro organominerální hnojiva nebo anorganická hnojiva s makroživinami, která obsahují alespoň 5 % hmotn. fosforu v ekvivalentu P2O5.

2

5

| (13) | Nařízení poprvé na úrovni Unie stanoví mezní hodnoty pro kontaminující látky v hnojivých výrobcích EU. U fosforečných hnojiv je mezní hodnota kadmia 60 mg/kg P2O5. Na jiná hnojiva se vztahují jiné mezní hodnoty, které jsou vyjádřeny nikoliv jako mg/kg P2O5, ale jako mg/kg sušiny celého výrobku se všemi jeho složkami. |
| --- | --- |

(13)

Nařízení poprvé na úrovni Unie stanoví mezní hodnoty pro kontaminující látky v hnojivých výrobcích EU. U fosforečných hnojiv je mezní hodnota kadmia 60 mg/kg P2O5. Na jiná hnojiva se vztahují jiné mezní hodnoty, které jsou vyjádřeny nikoliv jako mg/kg P2O5, ale jako mg/kg sušiny celého výrobku se všemi jeho složkami.

2

5

2

5

| (14) | Zásada volného pohybu je zakotvená v čl. 3 odst. 1 nařízení (EU) 2019/1009, podle něhož členské státy nesmějí z důvodů týkajících se složení, označení nebo jiných aspektů, které upravuje uvedené nařízení, bránit tomu, aby byly na trh dodávány hnojivé výrobky EU, které jsou v souladu s uvedeným nařízením. V souladu s čl. 3 odst. 2 nařízení (EU) 2019/1009 však může členský stát, který ke dni 14. července 2019 využívá výjimku z nařízení (ES) č. 2003/2003, pokud jde o obsah kadmia v hnojivech, udělenou v souladu s čl. 114 odst. 4 Smlouvy o fungování EU, nadále uplatňovat vnitrostátní mezní hodnoty pro obsah kadmia ve fosforečných hnojivech, a to až do okamžiku, kdy se na úrovni Unie použijí harmonizované mezní hodnoty pro obsah kadmia ve fosforečných hnojivech, které jsou na stejné nebo nižší úrovni oproti mezním hodnotám uplatňovaným v dotčeném členském státě ke dni 14. července 2019. |
| --- | --- |

(14)

Zásada volného pohybu je zakotvená v čl. 3 odst. 1 nařízení (EU) 2019/1009, podle něhož členské státy nesmějí z důvodů týkajících se složení, označení nebo jiných aspektů, které upravuje uvedené nařízení, bránit tomu, aby byly na trh dodávány hnojivé výrobky EU, které jsou v souladu s uvedeným nařízením. V souladu s čl. 3 odst. 2 nařízení (EU) 2019/1009 však může členský stát, který ke dni 14. července 2019 využívá výjimku z nařízení (ES) č. 2003/2003, pokud jde o obsah kadmia v hnojivech, udělenou v souladu s čl. 114 odst. 4 Smlouvy o fungování EU, nadále uplatňovat vnitrostátní mezní hodnoty pro obsah kadmia ve fosforečných hnojivech, a to až do okamžiku, kdy se na úrovni Unie použijí harmonizované mezní hodnoty pro obsah kadmia ve fosforečných hnojivech, které jsou na stejné nebo nižší úrovni oproti mezním hodnotám uplatňovaným v dotčeném členském státě ke dni 14. července 2019.

| (15) | Kromě toho má Komise do 16. července 2026 povinnost přezkoumat mezní hodnoty pro obsah kadmia ve fosforečných hnojivech s cílem posoudit proveditelnost snížení těchto mezních hodnot na odpovídající nižší úroveň. Komise musí zohlednit environmentální faktory, a to zejména v souvislosti s půdními a klimatickými podmínkami, zdravotní faktory a socioekonomické faktory, včetně aspektů týkajících se bezpečnosti dodávek. |
| --- | --- |

(15)

Kromě toho má Komise do 16. července 2026 povinnost přezkoumat mezní hodnoty pro obsah kadmia ve fosforečných hnojivech s cílem posoudit proveditelnost snížení těchto mezních hodnot na odpovídající nižší úroveň. Komise musí zohlednit environmentální faktory, a to zejména v souvislosti s půdními a klimatickými podmínkami, zdravotní faktory a socioekonomické faktory, včetně aspektů týkajících se bezpečnosti dodávek.

1.2.3.   Volitelný režim

Volitelný režim

| (16) | Trh EU s hnojivými výrobky je harmonizován pouze částečně. |
| --- | --- |

(16)

Trh EU s hnojivými výrobky je harmonizován pouze částečně.

| (17) | Cílem nařízení (ES) č. 2003/2003 je zajistit volný oběh hnojiv ES na vnitřním trhu. Uvedené nařízení však nemá dopad na tzv. vnitrostátní hnojiva uváděná na trh členských států v souladu s vnitrostátními právními předpisy. Výrobci si mohou vybrat, zda budou hnojiva uvádět na trh jako „hnojivo ES“, nebo jako „vnitrostátní hnojivo“. |
| --- | --- |

(17)

Cílem nařízení (ES) č. 2003/2003 je zajistit volný oběh hnojiv ES na vnitřním trhu. Uvedené nařízení však nemá dopad na tzv. vnitrostátní hnojiva uváděná na trh členských států v souladu s vnitrostátními právními předpisy. Výrobci si mohou vybrat, zda budou hnojiva uvádět na trh jako „hnojivo ES“, nebo jako „vnitrostátní hnojivo“.

| (18) | Nařízení (EU) 2019/1009 zachovává volitelný režim v nezměněné podobě. Zajišťuje tak volný pohyb hnojivých výrobků EU na vnitřním trhu a umožňuje uvádět na trh vnitrostátní hnojivé výrobky. Volba zůstává na výrobci. |
| --- | --- |

(18)

Nařízení (EU) 2019/1009 zachovává volitelný režim v nezměněné podobě. Zajišťuje tak volný pohyb hnojivých výrobků EU na vnitřním trhu a umožňuje uvádět na trh vnitrostátní hnojivé výrobky. Volba zůstává na výrobci.

| (19) | Na základě nařízení (ES) č. 2003/2003 a nařízení (EU) 2019/1009 nesmí členské státy bránit tomu, aby byla na trh dodávána vyhovující hnojiva ES, resp. hnojivé výrobky EU, a to z důvodů souvisejících mimo jiné s obsahem kadmia. |
| --- | --- |

(19)

Na základě nařízení (ES) č. 2003/2003 a nařízení (EU) 2019/1009 nesmí členské státy bránit tomu, aby byla na trh dodávána vyhovující hnojiva ES, resp. hnojivé výrobky EU, a to z důvodů souvisejících mimo jiné s obsahem kadmia.

| (20) | Členské státy však mohou zachovat nebo zavést jakékoliv mezní hodnoty, které považují za vhodné v souvislosti s kontaminujícími látkami ve vnitrostátních hnojivých výrobcích a které nespadají do oblasti působnosti nařízení (EU) 2019/1009. Každý členský stát má ve větší či menší míře obavy z hrozby, kterou hromadění kadmia představuje pro dlouhodobou udržitelnost pěstování plodin. Většina členských států již zavedla pravidla omezující obsah kadmia ve vnitrostátních hnojivých výrobcích s cílem snížit emise kadmia do životního prostředí a tím i expozici člověka kadmiu. Na tento druh pravidel se toto rozhodnutí nevztahuje. |
| --- | --- |

(20)

Členské státy však mohou zachovat nebo zavést jakékoliv mezní hodnoty, které považují za vhodné v souvislosti s kontaminujícími látkami ve vnitrostátních hnojivých výrobcích a které nespadají do oblasti působnosti nařízení (EU) 2019/1009. Každý členský stát má ve větší či menší míře obavy z hrozby, kterou hromadění kadmia představuje pro dlouhodobou udržitelnost pěstování plodin. Většina členských států již zavedla pravidla omezující obsah kadmia ve vnitrostátních hnojivých výrobcích s cílem snížit emise kadmia do životního prostředí a tím i expozici člověka kadmiu. Na tento druh pravidel se toto rozhodnutí nevztahuje.

| (21) | Harmonizační pravidla Unie tak existují společně s vnitrostátními předpisy vztahujícími se na hnojivé výrobky. |
| --- | --- |

(21)

Harmonizační pravidla Unie tak existují společně s vnitrostátními předpisy vztahujícími se na hnojivé výrobky.

1.3.   Oznámené vnitrostátní předpisy

Oznámené vnitrostátní předpisy

| (22) | Vnitrostátní předpisy oznámené Dánským královstvím (dále jen „oznámené vnitrostátní předpisy“) jsou zakotveny v nařízení č. 223 ze dne 5. dubna 1989 o obsahu kadmia v hnojivech obsahujících fosfor (dále jen „nařízení č. 223“), v souladu s nímž se od roku 1998 uplatňuje stávající mezní hodnota. |
| --- | --- |

(22)

Vnitrostátní předpisy oznámené Dánským královstvím (dále jen „oznámené vnitrostátní předpisy“) jsou zakotveny v nařízení č. 223 ze dne 5. dubna 1989 o obsahu kadmia v hnojivech obsahujících fosfor (dále jen „nařízení č. 223“), v souladu s nímž se od roku 1998 uplatňuje stávající mezní hodnota.

| (23) | Nařízení č. 223 upravuje prodej pro použití v Dánsku. Stanoví mezní hodnotu pro kadmium v umělých hnojivech, získaných z nerostného fosfátu, kdy celkový obsah fosforu (P) činí 1 % hmotn. nebo více. Obsah fosforu (P) 1 % hmotn. se rovná 2,3 % hmotn. v ekvivalentu P2O5. Mezní hodnota pro kadmium v těchto hnojivech činí 110 mg Cd/kg fosforu, což je ekvivalent 48 mg Cd/kg P2O5. Pro jiná hnojiva, než jsou umělá hnojiva získaná z nerostného fosfátu s celkovým obsahem 2,3 % hmotn. nebo více fosforu v ekvivalentu P2O5, nestanoví nařízení č. 223 žádnou mezní hodnotu kadmia. |
| --- | --- |

(23)

Nařízení č. 223 upravuje prodej pro použití v Dánsku. Stanoví mezní hodnotu pro kadmium v umělých hnojivech, získaných z nerostného fosfátu, kdy celkový obsah fosforu (P) činí 1 % hmotn. nebo více. Obsah fosforu (P) 1 % hmotn. se rovná 2,3 % hmotn. v ekvivalentu P2O5. Mezní hodnota pro kadmium v těchto hnojivech činí 110 mg Cd/kg fosforu, což je ekvivalent 48 mg Cd/kg P2O5. Pro jiná hnojiva, než jsou umělá hnojiva získaná z nerostného fosfátu s celkovým obsahem 2,3 % hmotn. nebo více fosforu v ekvivalentu P2O5, nestanoví nařízení č. 223 žádnou mezní hodnotu kadmia.

2

5

2

5

2

5

| (24) | Dánské království mezní hodnotu stanovenou v nařízení č. 223 uplatňuje jak na vnitrostátní hnojiva, tak na hnojiva harmonizovaná podle nařízení (ES) č. 2003/2003. Nařízení č. 223, které se v Dánsku uplatňuje od roku 1989, nebylo Komisi Dánským královstvím oznámeno podle článku 114 Smlouvy o fungování EU nebo podle předchůdců tohoto ustanovení Smlouvy (4) v souvislosti s nařízením (ES) č. 2003/2003. Ve stávajícím oznámení v souvislosti s nařízením (EU) 2019/1009 však Dánské království uvedlo, že návrh nařízení č. 223 oznámilo Komisi dne 19. ledna 1988 podle směrnice Rady 83/189/EHS (5) a že plánovanou vnitrostátní mezní hodnotu zvýšilo před jeho přijetím nařízení, aby byly zohledněny námitky vznesené po oznámení třemi jinými členskými státy. |
| --- | --- |

(24)

Dánské království mezní hodnotu stanovenou v nařízení č. 223 uplatňuje jak na vnitrostátní hnojiva, tak na hnojiva harmonizovaná podle nařízení (ES) č. 2003/2003. Nařízení č. 223, které se v Dánsku uplatňuje od roku 1989, nebylo Komisi Dánským královstvím oznámeno podle článku 114 Smlouvy o fungování EU nebo podle předchůdců tohoto ustanovení Smlouvy (4) v souvislosti s nařízením (ES) č. 2003/2003. Ve stávajícím oznámení v souvislosti s nařízením (EU) 2019/1009 však Dánské království uvedlo, že návrh nařízení č. 223 oznámilo Komisi dne 19. ledna 1988 podle směrnice Rady 83/189/EHS (5) a že plánovanou vnitrostátní mezní hodnotu zvýšilo před jeho přijetím nařízení, aby byly zohledněny námitky vznesené po oznámení třemi jinými členskými státy.

4

5

| (25) | Prostřednictvím oznámení Dánské království požádalo Komisi o schválení, aby mohlo odchylně od mezních hodnot kadmia stanovených v nařízení (EU) 2019/1009 uplatňovat oznámené vnitrostátní předpisy na umělá hnojiva získaná z nerostného fosfátu s celkovým obsahem 2,3 % hmotn. nebo více fosforu v ekvivalentu P2O5. Jinými slovy, Dánské království má v úmyslu uplatňovat vnitrostátní mezní hodnotu kadmia na fosforečná hnojiva a na určitá jiná hnojiva, na které se uvedené nařízení vztahuje. Stávající oznámení neobsahuje žádost o schválení jakékoliv odchylky od nařízení (ES) č. 2003/2003. |
| --- | --- |

(25)

Prostřednictvím oznámení Dánské království požádalo Komisi o schválení, aby mohlo odchylně od mezních hodnot kadmia stanovených v nařízení (EU) 2019/1009 uplatňovat oznámené vnitrostátní předpisy na umělá hnojiva získaná z nerostného fosfátu s celkovým obsahem 2,3 % hmotn. nebo více fosforu v ekvivalentu P2O5. Jinými slovy, Dánské království má v úmyslu uplatňovat vnitrostátní mezní hodnotu kadmia na fosforečná hnojiva a na určitá jiná hnojiva, na které se uvedené nařízení vztahuje. Stávající oznámení neobsahuje žádost o schválení jakékoliv odchylky od nařízení (ES) č. 2003/2003.

2

5

1.4.   Postup

Postup

| (26) | Dopisem ze dne 27. ledna 2020 zaevidovaným dne 29. ledna 2020 oznámilo Dánské království Komisi svůj úmysl ponechat si vnitrostátní předpisy týkající se obsahu kadmia v umělých hnojivech získaných z nerostného fosfátu s celkovým obsahem 2,3 % hmotn. nebo více fosforu v ekvivalentu P2O5, které se odchylují od nařízení (EU) 2019/1009. V souladu s čl. 114 odst. 4 ve spojení s článkem 36 Smlouvy o fungování EU je odůvodnění předložené Dánským královstvím založeno na závažných důvodech souvisejících s ochranou lidského zdraví a životního prostředí před expozicí kadmiu v životním prostředí. |
| --- | --- |

(26)

Dopisem ze dne 27. ledna 2020 zaevidovaným dne 29. ledna 2020 oznámilo Dánské království Komisi svůj úmysl ponechat si vnitrostátní předpisy týkající se obsahu kadmia v umělých hnojivech získaných z nerostného fosfátu s celkovým obsahem 2,3 % hmotn. nebo více fosforu v ekvivalentu P2O5, které se odchylují od nařízení (EU) 2019/1009. V souladu s čl. 114 odst. 4 ve spojení s článkem 36 Smlouvy o fungování EU je odůvodnění předložené Dánským královstvím založeno na závažných důvodech souvisejících s ochranou lidského zdraví a životního prostředí před expozicí kadmiu v životním prostředí.

2

5

| (27) | Dopisem ze dne 30. ledna 2020 Komise potvrdila přijetí oznámení a informovala Dánské království, že šestiměsíční lhůta pro jeho prozkoumání podle čl. 114 odst. 6 Smlouvy o fungování EU končí dne 30. července 2020. |
| --- | --- |

(27)

Dopisem ze dne 30. ledna 2020 Komise potvrdila přijetí oznámení a informovala Dánské království, že šestiměsíční lhůta pro jeho prozkoumání podle čl. 114 odst. 6 Smlouvy o fungování EU končí dne 30. července 2020.

| (28) | Na podporu svého oznámení založeného na čl. 114 odst. 4 Smlouvy o fungování EU předložilo Dánské království dne 31. března 2020 Komisi doplňující informace. Tyto informace poskytují určitá objasnění týkající se věcné působnosti vnitrostátních předpisů, o jejichž zachování Dánské království usiluje, jakož i podrobné údaje o trhu s hnojivy v Dánsku. |
| --- | --- |

(28)

Na podporu svého oznámení založeného na čl. 114 odst. 4 Smlouvy o fungování EU předložilo Dánské království dne 31. března 2020 Komisi doplňující informace. Tyto informace poskytují určitá objasnění týkající se věcné působnosti vnitrostátních předpisů, o jejichž zachování Dánské království usiluje, jakož i podrobné údaje o trhu s hnojivy v Dánsku.

| (29) | V doplňujících informacích Dánské království mimo jiné objasnilo, že hlavním problémem, který mají oznámené vnitrostátní předpisy řešit, a tedy i hlavním zaměřením vědeckého posouzení v dánském oznámení, jsou anorganická minerální hnojiva s vysokým obsahem fosforu, jelikož nejvyšší kadmiová zátěž z hnojiv je spojena s těmito hnojivy, a že podobné obavy se týkají i organominerálních hnojiv s vysokým obsahem anorganického nerostného fosforu. Dánské království rovněž uvedlo, že by bylo ochotno prozkoumat možnosti týkající se informací nebo změny právní úpravy v souvislosti s kategoriemi funkce výrobku a s mezními hodnotami uvedenými v nařízení (EU) 2019/1009. |
| --- | --- |

(29)

V doplňujících informacích Dánské království mimo jiné objasnilo, že hlavním problémem, který mají oznámené vnitrostátní předpisy řešit, a tedy i hlavním zaměřením vědeckého posouzení v dánském oznámení, jsou anorganická minerální hnojiva s vysokým obsahem fosforu, jelikož nejvyšší kadmiová zátěž z hnojiv je spojena s těmito hnojivy, a že podobné obavy se týkají i organominerálních hnojiv s vysokým obsahem anorganického nerostného fosforu. Dánské království rovněž uvedlo, že by bylo ochotno prozkoumat možnosti týkající se informací nebo změny právní úpravy v souvislosti s kategoriemi funkce výrobku a s mezními hodnotami uvedenými v nařízení (EU) 2019/1009.

| (30) | Komise dále zveřejnila sdělení o uvedeném oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6), aby byly zúčastněné strany informovány o vnitrostátních předpisech Dánského království, jakož i o důvodech, na kterých je oznámení založeno. Po zveřejnění sdělení nebyly obdrženy žádné připomínky. |
| --- | --- |

(30)

Komise dále zveřejnila sdělení o uvedeném oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6), aby byly zúčastněné strany informovány o vnitrostátních předpisech Dánského království, jakož i o důvodech, na kterých je oznámení založeno. Po zveřejnění sdělení nebyly obdrženy žádné připomínky.

Úředním věstníku Evropské unie

6

| (31) | Dopisem ze dne 6. dubna 2020 Komise o oznámení informovala rovněž ostatní členské státy a dala jim možnost, aby ve lhůtě 30 dnů předložily své připomínky. Ve stanovené lhůtě Komise obdržela připomínky od Belgie, Slovenské republiky, Maďarska a Malty. První tři zmíněné členské státy uvedly, že ohledně oznámení nemají žádné připomínky. Malta uvedla, že nemá námitky proti tomu, aby si Dánské království ponechalo své vnitrostátní mezní hodnoty pro obsah kadmia v hnojivech. |
| --- | --- |

(31)

Dopisem ze dne 6. dubna 2020 Komise o oznámení informovala rovněž ostatní členské státy a dala jim možnost, aby ve lhůtě 30 dnů předložily své připomínky. Ve stanovené lhůtě Komise obdržela připomínky od Belgie, Slovenské republiky, Maďarska a Malty. První tři zmíněné členské státy uvedly, že ohledně oznámení nemají žádné připomínky. Malta uvedla, že nemá námitky proti tomu, aby si Dánské království ponechalo své vnitrostátní mezní hodnoty pro obsah kadmia v hnojivech.

2.   POSOUZENÍ

POSOUZENÍ

| (32) | Na úvod Komise poznamenává, že z judikatury Soudního dvora Evropské unie (dále jen „Soudní dvůr“) jasně vyplývá, že postup stanovený v čl. 114 odst. 4 až 6 Smlouvy o fungování EU má zajistit, že žádný členský stát neuplatní vnitrostátní pravidla odchylující se od harmonizovaných pravidel, aniž by od Komise obdržel potvrzení. Členský stát není oprávněn jednostranně uplatňovat vnitrostátní ustanovení, aniž by je oznámil a aniž by od Komise obdržel rozhodnutí, které tato ustanovení potvrzuje. (7) |
| --- | --- |

(32)

Na úvod Komise poznamenává, že z judikatury Soudního dvora Evropské unie (dále jen „Soudní dvůr“) jasně vyplývá, že postup stanovený v čl. 114 odst. 4 až 6 Smlouvy o fungování EU má zajistit, že žádný členský stát neuplatní vnitrostátní pravidla odchylující se od harmonizovaných pravidel, aniž by od Komise obdržel potvrzení. Členský stát není oprávněn jednostranně uplatňovat vnitrostátní ustanovení, aniž by je oznámil a aniž by od Komise obdržel rozhodnutí, které tato ustanovení potvrzuje. (7)

7

| (33) | Komise rovněž poznamenává, že čl. 3 odst. 2 nařízení (EU) 2019/1009 se vztahuje pouze na odchylky od článku 5 nařízení (ES) č. 2003/2003 udělené před dnem 14. července 2019 na základě oznámení podle čl. 114 odst. 4 Smlouvy o fungování EU. |
| --- | --- |

(33)

Komise rovněž poznamenává, že čl. 3 odst. 2 nařízení (EU) 2019/1009 se vztahuje pouze na odchylky od článku 5 nařízení (ES) č. 2003/2003 udělené před dnem 14. července 2019 na základě oznámení podle čl. 114 odst. 4 Smlouvy o fungování EU.

| (34) | Komise má za to, že výše uvedené oznámení návrhu podané dne 19. ledna 1988 Dánským královstvím podle směrnice 83/189/EHS není srovnatelné s postupem podle čl. 114 odst. 4 až 6 Smlouvy o fungování EU, jelikož účelem daného postupu je předcházet technickým překážkám obchodu, nikoliv zaměřovat se na odchylky stávajících vnitrostátních ustanovení od harmonizačního opatření Unie. V současném případě je nesporné, že Dánské království nařízení č. 223 podle článku 114 Smlouvy o fungování EU neoznámilo před dnem 14. července 2019 a Komise ho neschválila. |
| --- | --- |

(34)

Komise má za to, že výše uvedené oznámení návrhu podané dne 19. ledna 1988 Dánským královstvím podle směrnice 83/189/EHS není srovnatelné s postupem podle čl. 114 odst. 4 až 6 Smlouvy o fungování EU, jelikož účelem daného postupu je předcházet technickým překážkám obchodu, nikoliv zaměřovat se na odchylky stávajících vnitrostátních ustanovení od harmonizačního opatření Unie. V současném případě je nesporné, že Dánské království nařízení č. 223 podle článku 114 Smlouvy o fungování EU neoznámilo před dnem 14. července 2019 a Komise ho neschválila.

| (35) | Dánské království tak nemůže využívat odchylku od článku 5 nařízení (ES) č. 2003/2003. Nemůže tudíž využívat ani čl. 3 odst. 2 nařízení (EU) 2019/1009. |
| --- | --- |

(35)

Dánské království tak nemůže využívat odchylku od článku 5 nařízení (ES) č. 2003/2003. Nemůže tudíž využívat ani čl. 3 odst. 2 nařízení (EU) 2019/1009.

2.1.   Přípustnost

Přípustnost

| (36) | Podle čl. 114 odst. 4 a 6 Smlouvy o fungování EU si může členský stát po přijetí harmonizačního opatření ponechat vlastní přísnější vnitrostátní předpisy ze závažných důvodů uvedených v článku 36 Smlouvy o fungování EU nebo vnitrostátní předpisy týkající se ochrany životního nebo pracovního prostředí, pokud uvedené vnitrostátní předpisy oznámí Komisi a Komise tato opatření schválí. |
| --- | --- |

(36)

Podle čl. 114 odst. 4 a 6 Smlouvy o fungování EU si může členský stát po přijetí harmonizačního opatření ponechat vlastní přísnější vnitrostátní předpisy ze závažných důvodů uvedených v článku 36 Smlouvy o fungování EU nebo vnitrostátní předpisy týkající se ochrany životního nebo pracovního prostředí, pokud uvedené vnitrostátní předpisy oznámí Komisi a Komise tato opatření schválí.

| (37) | Za účelem zjištění přípustnosti oznámení musí Komise posoudit, zda dotčené oznámené vnitrostátní předpisy představují již dříve existující opatření odchylující se od nově zavedeného harmonizačního pravidla Unie a zda jsou přísnější. |
| --- | --- |

(37)

Za účelem zjištění přípustnosti oznámení musí Komise posoudit, zda dotčené oznámené vnitrostátní předpisy představují již dříve existující opatření odchylující se od nově zavedeného harmonizačního pravidla Unie a zda jsou přísnější.

| (38) | Nařízení č. 223 je v Dánsku uplatňováno od roku 1989. V době přijetí nařízení (EU) 2019/1009 tak již bylo věcně platné. |
| --- | --- |

(38)

Nařízení č. 223 je v Dánsku uplatňováno od roku 1989. V době přijetí nařízení (EU) 2019/1009 tak již bylo věcně platné.

2.1.1.   Předchozí existence oznámených vnitrostátních předpisů

Předchozí existence oznámených vnitrostátních předpisů

| (39) | Aby bylo možné zjistit, zda oznámené vnitrostátní předpisy, které byly zavedeny v roce 1989 a ve své stávající podobě se uplatňují od roku 1998, představují pro účely čl. 114 odst. 4 Smlouvy o fungování EU již dříve existující opatření, je třeba prozkoumat dva faktory. |
| --- | --- |

(39)

Aby bylo možné zjistit, zda oznámené vnitrostátní předpisy, které byly zavedeny v roce 1989 a ve své stávající podobě se uplatňují od roku 1998, představují pro účely čl. 114 odst. 4 Smlouvy o fungování EU již dříve existující opatření, je třeba prozkoumat dva faktory.

| (40) | Zaprvé, nařízení (EU) 2019/1009 nahradí nařízení (ES) č. 2003/2003, jež nahradilo směrnici, která se obecně uplatňovala na hnojiva, když byly oznámené vnitrostátní předpisy zavedeny, tj. směrnici Rady 76/116/EHS (8). |
| --- | --- |

(40)

Zaprvé, nařízení (EU) 2019/1009 nahradí nařízení (ES) č. 2003/2003, jež nahradilo směrnici, která se obecně uplatňovala na hnojiva, když byly oznámené vnitrostátní předpisy zavedeny, tj. směrnici Rady 76/116/EHS (8).

8

| (41) | To vyvolává otázku, zda lze oznámené vnitrostátní předpisy ve vztahu k nařízení (EU) 2019/1009 a s ohledem na harmonizaci zavedenou směrnicí 76/116/EHS a nařízením (ES) č. 2003/2003 považovat za zachované v platnosti a za podléhající oznámení Komisi v souladu s čl. 114 odst. 4 Smlouvy o fungování EU. |
| --- | --- |

(41)

To vyvolává otázku, zda lze oznámené vnitrostátní předpisy ve vztahu k nařízení (EU) 2019/1009 a s ohledem na harmonizaci zavedenou směrnicí 76/116/EHS a nařízením (ES) č. 2003/2003 považovat za zachované v platnosti a za podléhající oznámení Komisi v souladu s čl. 114 odst. 4 Smlouvy o fungování EU.

| (42) | Na jedné straně čl. 3 odst. 2 nařízení (EU) 2019/1009 rozšiřuje dřívější odchylky od článku 5 nařízení (ES) 2003/2003 na čl. 3 odst. 1 nařízení (EU) 2019/1009, čímž umožňuje, aby se stávající vnitrostátní opatření, která se na základě oznámení podle čl. 114 odst. 4 Smlouvy o fungování EU a rozhodnutí Komise podle čl. 114 odst. 6 Smlouvy o fungování EU zákonně uplatňují na hnojiva, na něž se vztahuje rozsah harmonizace stanovený nařízením (ES) 2003/2003, uplatňovala rovněž na hnojivé výrobky EU, které budou na základě nařízení (EU) 2019/1009 poprvé spadat do nově rozšířeného rozsahu harmonizace. To potvrzuje, že nařízení (EU) 2019/1009 je pokračováním harmonizace vyplývající z nařízení (EU) č. 2003/2003. |
| --- | --- |

(42)

Na jedné straně čl. 3 odst. 2 nařízení (EU) 2019/1009 rozšiřuje dřívější odchylky od článku 5 nařízení (ES) 2003/2003 na čl. 3 odst. 1 nařízení (EU) 2019/1009, čímž umožňuje, aby se stávající vnitrostátní opatření, která se na základě oznámení podle čl. 114 odst. 4 Smlouvy o fungování EU a rozhodnutí Komise podle čl. 114 odst. 6 Smlouvy o fungování EU zákonně uplatňují na hnojiva, na něž se vztahuje rozsah harmonizace stanovený nařízením (ES) 2003/2003, uplatňovala rovněž na hnojivé výrobky EU, které budou na základě nařízení (EU) 2019/1009 poprvé spadat do nově rozšířeného rozsahu harmonizace. To potvrzuje, že nařízení (EU) 2019/1009 je pokračováním harmonizace vyplývající z nařízení (EU) č. 2003/2003.

| (43) | Na druhé straně 11. bod odůvodnění nařízení (EU) 2019/1009 potvrzuje, že normotvůrce tím, že parafrázoval čl. 114 odst. 4 Smlouvy o fungování EU, byl toho názoru, že nařízení (EU) 2019/1009 by mělo být vzato v úvahu pro účely posouzení podle čl. 114 odst. 4 Smlouvy o fungování EU:

  „V několika členských státech jsou v platnosti vnitrostátní předpisy, které omezují obsah kadmia ve fosforečných hnojivech z důvodu ochrany lidského zdraví a životního prostředí. Pokud by členský stát považoval za nezbytné ponechat takové vnitrostátní předpisy v platnosti i po přijetí harmonizovaných mezních hodnot podle tohoto nařízení a do doby, než budou tyto harmonizované mezní hodnoty na stejné nebo nižší úrovni oproti již uplatňovaným vnitrostátním mezním hodnotám, měl by je v souladu s čl. 114 odst. 4 Smlouvy o fungování EU oznámit Komisi. Dále, pokud by členský stát v souladu s čl. 114 odst. 5 Smlouvy o fungování EU pokládal za nezbytné zavést nové vnitrostátní předpisy, jako například předpisy omezující obsah kadmia ve fosforečných hnojivech, opírající se o nové vědecké poznatky k ochraně životního prostředí nebo pracovního prostředí, z důvodu zvláštního problému, který se objeví v tomto členském státě po přijetí tohoto nařízení, měl by zamýšlené předpisy oznámit Komisi spolu s důvody pro jejich zavedení. [...]“ |
| --- | --- |

(43)

Na druhé straně 11. bod odůvodnění nařízení (EU) 2019/1009 potvrzuje, že normotvůrce tím, že parafrázoval čl. 114 odst. 4 Smlouvy o fungování EU, byl toho názoru, že nařízení (EU) 2019/1009 by mělo být vzato v úvahu pro účely posouzení podle čl. 114 odst. 4 Smlouvy o fungování EU:

„V několika členských státech jsou v platnosti vnitrostátní předpisy, které omezují obsah kadmia ve fosforečných hnojivech z důvodu ochrany lidského zdraví a životního prostředí. Pokud by členský stát považoval za nezbytné ponechat takové vnitrostátní předpisy v platnosti i po přijetí harmonizovaných mezních hodnot podle tohoto nařízení a do doby, než budou tyto harmonizované mezní hodnoty na stejné nebo nižší úrovni oproti již uplatňovaným vnitrostátním mezním hodnotám, měl by je v souladu s čl. 114 odst. 4 Smlouvy o fungování EU oznámit Komisi. Dále, pokud by členský stát v souladu s čl. 114 odst. 5 Smlouvy o fungování EU pokládal za nezbytné zavést nové vnitrostátní předpisy, jako například předpisy omezující obsah kadmia ve fosforečných hnojivech, opírající se o nové vědecké poznatky k ochraně životního prostředí nebo pracovního prostředí, z důvodu zvláštního problému, který se objeví v tomto členském státě po přijetí tohoto nařízení, měl by zamýšlené předpisy oznámit Komisi spolu s důvody pro jejich zavedení. [...]“

| (44) | Tento výklad je dále podpořen rozdílností regulačního režimu a věcné působnosti nařízení (EU) 2019/1009 ve srovnání se směrnicí 76/116/EHS a s nařízením (ES) č. 2003/2003, jakož i skutečností, že nařízení (EU) 2019/1009 poprvé stanoví harmonizovanou mezní hodnotu pro kadmium. |
| --- | --- |

(44)

Tento výklad je dále podpořen rozdílností regulačního režimu a věcné působnosti nařízení (EU) 2019/1009 ve srovnání se směrnicí 76/116/EHS a s nařízením (ES) č. 2003/2003, jakož i skutečností, že nařízení (EU) 2019/1009 poprvé stanoví harmonizovanou mezní hodnotu pro kadmium.

| (45) | Je rovněž nutno konstatovat, že v minulých případech, kdy nové harmonizační opatření nahradilo opatření stávající, Soudní dvůr odkazoval pouze na nově přijaté harmonizační opatření jako na opatření, které má být vzato v úvahu za účelem posouzení podle čl. 114 odst. 4 Smlouvy o fungování EU (9). |
| --- | --- |

(45)

Je rovněž nutno konstatovat, že v minulých případech, kdy nové harmonizační opatření nahradilo opatření stávající, Soudní dvůr odkazoval pouze na nově přijaté harmonizační opatření jako na opatření, které má být vzato v úvahu za účelem posouzení podle čl. 114 odst. 4 Smlouvy o fungování EU (9).

9

| (46) | Vzhledem k tomu, že nařízení (EU) 2019/1009 je harmonizačním opatřením, které by mělo být za účelem oznámených vnitrostátních předpisů podle čl. 114 odst. 4 Smlouvy o fungování EU vzato v úvahu, je na Komisi, aby v souladu s požadavkem čl. 114 odst. 4 Smlouvy o fungování EU prověřila, zda oznámené vnitrostátní předpisy existovaly již před uvedeným nařízením. |
| --- | --- |

(46)

Vzhledem k tomu, že nařízení (EU) 2019/1009 je harmonizačním opatřením, které by mělo být za účelem oznámených vnitrostátních předpisů podle čl. 114 odst. 4 Smlouvy o fungování EU vzato v úvahu, je na Komisi, aby v souladu s požadavkem čl. 114 odst. 4 Smlouvy o fungování EU prověřila, zda oznámené vnitrostátní předpisy existovaly již před uvedeným nařízením.

| (47) | Zadruhé, oznámené vnitrostátní předpisy nebyly nikdy dříve Komisi oznámeny podle článku 114 Smlouvy o fungování EU nebo podle předchozích ustanovení, a to ani jako výjimka ze směrnice 76/116/EHS, ani jako výjimka z nařízení (ES) č. 2003/2003. |
| --- | --- |

(47)

Zadruhé, oznámené vnitrostátní předpisy nebyly nikdy dříve Komisi oznámeny podle článku 114 Smlouvy o fungování EU nebo podle předchozích ustanovení, a to ani jako výjimka ze směrnice 76/116/EHS, ani jako výjimka z nařízení (ES) č. 2003/2003.

| (48) | To vyvolává otázku, zda je lze přesto pro účely čl. 114 odst. 4 Smlouvy o fungování EU považovat za existující před nařízením (EU) 2019/1009, a nikoli za nové vnitrostátní předpisy, které by měly být oznámeny podle čl. 114 odst. 5 Smlouvy o fungování EU. Aby bylo možné na tuto otázku odpovědět, je třeba pochopit účel rozlišování mezi čl. 114 odst. 4 a čl. 114 odst. 5 Smlouvy o fungování EU. |
| --- | --- |

(48)

To vyvolává otázku, zda je lze přesto pro účely čl. 114 odst. 4 Smlouvy o fungování EU považovat za existující před nařízením (EU) 2019/1009, a nikoli za nové vnitrostátní předpisy, které by měly být oznámeny podle čl. 114 odst. 5 Smlouvy o fungování EU. Aby bylo možné na tuto otázku odpovědět, je třeba pochopit účel rozlišování mezi čl. 114 odst. 4 a čl. 114 odst. 5 Smlouvy o fungování EU.

| (49) | Odpověď na otázku tohoto rozlišování přináší judikatura Soudního dvora. Ve věci C-3/00 Dánsko v. Komise Soudní dvůr v souvislosti s článkem 95 Smlouvy o založení Evropského společenství, který odpovídá článku 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodl takto:

  „Rozdíl mezi oběma situacemi předpokládanými článkem 95 je ten, že v první situaci vnitrostátní předpisy existují již před harmonizačním opatřením. Normotvůrce Společenství o nich tedy věděl, ale nemohl nebo nehodlal se jimi za účelem harmonizace řídit. Považuje se proto za přijatelné, aby členský stát požádal, aby jeho vlastní předpisy zůstaly v platnosti. Za tímto účelem Smlouva o ES požaduje, aby takovéto vnitrostátní předpisy byly odůvodněné na základě závažných důvodů uvedených v článku 30 Smlouvy o ES nebo aby se týkaly ochrany životního nebo pracovního prostředí. Naopak ve druhé situaci je pravděpodobnější, že přijetí nových vnitrostátních právních předpisů ohrozí harmonizaci. Orgány Společenství samozřejmě nemohly vnitrostátní předpisy při přípravě harmonizačního opatření zohlednit. V takovém případě se požadavky uvedené v článku 30 Smlouvy o ES nezohledňují a přijímají se pouze důvody týkající se ochrany životního prostředí nebo pracovního prostředí, a to za podmínky, že daný členský stát předloží nové vědecké poznatky a že potřeba zavést nové vnitrostátní předpisy vyplývá ze zvláštního problému, který se objeví v tomto členském státě po přijetí harmonizačního opatření.“
   (10) |
| --- | --- |

(49)

Odpověď na otázku tohoto rozlišování přináší judikatura Soudního dvora. Ve věci C-3/00 Dánsko v. Komise Soudní dvůr v souvislosti s článkem 95 Smlouvy o založení Evropského společenství, který odpovídá článku 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodl takto:

„Rozdíl mezi oběma situacemi předpokládanými článkem 95 je ten, že v první situaci vnitrostátní předpisy existují již před harmonizačním opatřením. Normotvůrce Společenství o nich tedy věděl, ale nemohl nebo nehodlal se jimi za účelem harmonizace řídit. Považuje se proto za přijatelné, aby členský stát požádal, aby jeho vlastní předpisy zůstaly v platnosti. Za tímto účelem Smlouva o ES požaduje, aby takovéto vnitrostátní předpisy byly odůvodněné na základě závažných důvodů uvedených v článku 30 Smlouvy o ES nebo aby se týkaly ochrany životního nebo pracovního prostředí. Naopak ve druhé situaci je pravděpodobnější, že přijetí nových vnitrostátních právních předpisů ohrozí harmonizaci. Orgány Společenství samozřejmě nemohly vnitrostátní předpisy při přípravě harmonizačního opatření zohlednit. V takovém případě se požadavky uvedené v článku 30 Smlouvy o ES nezohledňují a přijímají se pouze důvody týkající se ochrany životního prostředí nebo pracovního prostředí, a to za podmínky, že daný členský stát předloží nové vědecké poznatky a že potřeba zavést nové vnitrostátní předpisy vyplývá ze zvláštního problému, který se objeví v tomto členském státě po přijetí harmonizačního opatření.“
   (10)

10

| (50) | S ohledem na citovanou judikaturu by mělo být vzato v úvahu, že účelem rozlišování mezi čl. 114 odst. 4 a čl. 114 odst. 5 Smlouvy o fungování EU je uložit vyšší požadavky na odůvodnění v případech, kdy je větší pravděpodobnost ohrožení harmonizace, jelikož daný vnitrostátní předpis nebyl v době přijetí harmonizovaného opatření normotvůrci znám, a nebyl tak při vypracovávání harmonizačního opatření zohledněn. |
| --- | --- |

(50)

S ohledem na citovanou judikaturu by mělo být vzato v úvahu, že účelem rozlišování mezi čl. 114 odst. 4 a čl. 114 odst. 5 Smlouvy o fungování EU je uložit vyšší požadavky na odůvodnění v případech, kdy je větší pravděpodobnost ohrožení harmonizace, jelikož daný vnitrostátní předpis nebyl v době přijetí harmonizovaného opatření normotvůrci znám, a nebyl tak při vypracovávání harmonizačního opatření zohledněn.

| (51) | Jak již bylo prokázáno, oznámené vnitrostátní předpisy jsou ve své současné podobě v platnosti od roku 1998. Byly tedy v platnosti i v době přípravy nařízení (EU) 2019/1009, a proto rovněž existovaly již před uvedeným nařízením. |
| --- | --- |

(51)

Jak již bylo prokázáno, oznámené vnitrostátní předpisy jsou ve své současné podobě v platnosti od roku 1998. Byly tedy v platnosti i v době přípravy nařízení (EU) 2019/1009, a proto rovněž existovaly již před uvedeným nařízením.

| (52) | Z posouzení dopadů, které je připojeno k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví pravidla pro dodávání hnojivých výrobků s označením CE na trh (11), je dále zřejmé, že oznámené vnitrostátní předpisy byly normotvůrci Unie během vypracovávání nařízení (EU) 2019/1009 známy. |
| --- | --- |

(52)

Z posouzení dopadů, které je připojeno k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví pravidla pro dodávání hnojivých výrobků s označením CE na trh (11), je dále zřejmé, že oznámené vnitrostátní předpisy byly normotvůrci Unie během vypracovávání nařízení (EU) 2019/1009 známy.

11

| (53) | Lze tak učinit závěr, že oznámené vnitrostátní předpisy jsou již dříve existujícím opatřením, které se odchyluje od nově zavedeného harmonizačního pravidla. |
| --- | --- |

(53)

Lze tak učinit závěr, že oznámené vnitrostátní předpisy jsou již dříve existujícím opatřením, které se odchyluje od nově zavedeného harmonizačního pravidla.

2.1.2.   Přísnost oznámených vnitrostátních předpisů ve vztahu k nařízení (EU) 2019/1009

Přísnost oznámených vnitrostátních předpisů ve vztahu k nařízení (EU) 2019/1009

| (54) | Pokud jde o otázku, zda jsou oznámené vnitrostátní předpisy rovněž přísnější než nově zavedené harmonizační pravidlo, Komise podotýká, že ačkoliv má Dánské království v úmyslu uplatňovat vnitrostátní mezní hodnotu kadmia na fosforečná hnojiva uvedená v příloze I části II KFV 1(B) bodě 3 písm. a) podbodě ii) a KFV 1(C)(I) bodě 2 písm. a) podbodě ii) nařízení (EU) 2019/1009 i na určitá jiná hnojiva, na něž se uvedené nařízení vztahuje, klíčovou záležitostí, kterou mají oznámené vnitrostátní předpisy řešit, je první uvedená kategorie hnojiv, což jsou anorganická hnojiva a organominerální hnojiva s vysokým obsahem fosforu. |
| --- | --- |

(54)

Pokud jde o otázku, zda jsou oznámené vnitrostátní předpisy rovněž přísnější než nově zavedené harmonizační pravidlo, Komise podotýká, že ačkoliv má Dánské království v úmyslu uplatňovat vnitrostátní mezní hodnotu kadmia na fosforečná hnojiva uvedená v příloze I části II KFV 1(B) bodě 3 písm. a) podbodě ii) a KFV 1(C)(I) bodě 2 písm. a) podbodě ii) nařízení (EU) 2019/1009 i na určitá jiná hnojiva, na něž se uvedené nařízení vztahuje, klíčovou záležitostí, kterou mají oznámené vnitrostátní předpisy řešit, je první uvedená kategorie hnojiv, což jsou anorganická hnojiva a organominerální hnojiva s vysokým obsahem fosforu.

| (55) | Komise rovněž podotýká, že pouze u fosforečných hnojiv je dánská mezní hodnota kadmia a mezní hodnota stanovená v nařízení (EU) 2019/1009 vyjádřena na základě stejného jmenovatele, tj. kg P2O5, nikoliv kg sušiny celého výrobku se všemi jeho složkami. |
| --- | --- |

(55)

Komise rovněž podotýká, že pouze u fosforečných hnojiv je dánská mezní hodnota kadmia a mezní hodnota stanovená v nařízení (EU) 2019/1009 vyjádřena na základě stejného jmenovatele, tj. kg P2O5, nikoliv kg sušiny celého výrobku se všemi jeho složkami.

2

5

| (56) | Jinými slovy, pouze u fosforečných hnojiv je možné srovnávat úroveň ochrany lidského zdraví a životního prostředí vycházející z dánské mezní hodnoty kadmia s úrovní ochrany na základě harmonizované mezní hodnoty kadmia bez znalosti přesného složení každého výrobku. Kromě toho oznámené vnitrostátní předpisy zdaleka nejčastěji cílí na fosforečná hnojiva. Komise je tak pro účely posouzení toho, zda jsou oznámené vnitrostátní předpisy přísnější a poskytují větší ochranu než nově zavedené harmonizační pravidlo, schopna porovnat dva soubory předpisů, pouze pokud jde o fosforečná hnojiva. |
| --- | --- |

(56)

Jinými slovy, pouze u fosforečných hnojiv je možné srovnávat úroveň ochrany lidského zdraví a životního prostředí vycházející z dánské mezní hodnoty kadmia s úrovní ochrany na základě harmonizované mezní hodnoty kadmia bez znalosti přesného složení každého výrobku. Kromě toho oznámené vnitrostátní předpisy zdaleka nejčastěji cílí na fosforečná hnojiva. Komise je tak pro účely posouzení toho, zda jsou oznámené vnitrostátní předpisy přísnější a poskytují větší ochranu než nově zavedené harmonizační pravidlo, schopna porovnat dva soubory předpisů, pouze pokud jde o fosforečná hnojiva.

| (57) | Mezní hodnota kadmia pro fosforečná hnojiva stanovená v příloze I části II KFV 1(B) bodě 3 písm. a) podbodě ii) a KFV 1(C)(I) bodě 2 písm. a) podbodě ii) nařízení (EU) 2019/1009 činí 60 mg/kg P2O5. Na druhé straně mezní hodnota kadmia stanovená v oznámených vnitrostátních předpisech činí 48 mg/kg P2O5. |
| --- | --- |

(57)

Mezní hodnota kadmia pro fosforečná hnojiva stanovená v příloze I části II KFV 1(B) bodě 3 písm. a) podbodě ii) a KFV 1(C)(I) bodě 2 písm. a) podbodě ii) nařízení (EU) 2019/1009 činí 60 mg/kg P2O5. Na druhé straně mezní hodnota kadmia stanovená v oznámených vnitrostátních předpisech činí 48 mg/kg P2O5.

2

5

2

5

| (58) | Oznámené vnitrostátní předpisy jsou tedy přísnější a poskytují větší ochranu než ustanovení nařízení (EU) 2019/1009, alespoň v rozsahu, v němž se vztahují na fosforečná hnojiva uvedená v daném nařízení. |
| --- | --- |

(58)

Oznámené vnitrostátní předpisy jsou tedy přísnější a poskytují větší ochranu než ustanovení nařízení (EU) 2019/1009, alespoň v rozsahu, v němž se vztahují na fosforečná hnojiva uvedená v daném nařízení.

| (59) | Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že oznámení předložené Dánským královstvím je přípustné podle čl. 114 odst. 4 Smlouvy o fungování EU v rozsahu, v němž se týká fosforečných hnojiv uvedených v nařízení (EU) 2019/1009. |
| --- | --- |

(59)

Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že oznámení předložené Dánským královstvím je přípustné podle čl. 114 odst. 4 Smlouvy o fungování EU v rozsahu, v němž se týká fosforečných hnojiv uvedených v nařízení (EU) 2019/1009.

2.2.   Posouzení opodstatněnosti

Posouzení opodstatněnosti

| (60) | V souladu s čl. 114 odst. 4 a čl. 114 odst. 6 prvním pododstavcem Smlouvy o fungování EU musí Komise prověřit, zda jsou splněny všechny podmínky stanovené v uvedeném článku, které umožňují členskému státu ponechat si své vnitrostátní předpisy odchylující se od harmonizačního opatření Unie. |
| --- | --- |

(60)

V souladu s čl. 114 odst. 4 a čl. 114 odst. 6 prvním pododstavcem Smlouvy o fungování EU musí Komise prověřit, zda jsou splněny všechny podmínky stanovené v uvedeném článku, které umožňují členskému státu ponechat si své vnitrostátní předpisy odchylující se od harmonizačního opatření Unie.

| (61) | Komise musí posoudit zejména to, zda jsou oznámené vnitrostátní předpisy odůvodněné na základě závažných důvodů uvedených v článku 36 Smlouvy o fungování EU nebo se týkají ochrany životního nebo pracovního prostředí a zda nepřekračují rámec toho, co je nezbytné k dosažení sledovaného zákonného cíle. Pokud je Komise toho názoru, že vnitrostátní předpisy výše uvedené podmínky splňují, musí navíc podle čl. 114 odst. 6 Smlouvy o fungování EU prověřit, zda uvedené předpisy neslouží jako prostředek svévolné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu mezi členskými sáty a nenarušují fungování vnitřního trhu. |
| --- | --- |

(61)

Komise musí posoudit zejména to, zda jsou oznámené vnitrostátní předpisy odůvodněné na základě závažných důvodů uvedených v článku 36 Smlouvy o fungování EU nebo se týkají ochrany životního nebo pracovního prostředí a zda nepřekračují rámec toho, co je nezbytné k dosažení sledovaného zákonného cíle. Pokud je Komise toho názoru, že vnitrostátní předpisy výše uvedené podmínky splňují, musí navíc podle čl. 114 odst. 6 Smlouvy o fungování EU prověřit, zda uvedené předpisy neslouží jako prostředek svévolné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu mezi členskými sáty a nenarušují fungování vnitřního trhu.

| (62) | S ohledem na časový rámec stanovený v čl. 114 odst. 6 Smlouvy o fungování EU musí Komise při zkoumání, zda jsou vnitrostátní předpisy oznámené podle čl. 114 odst. 4 Smlouvy o fungování EU důvodné, vzít za výchozí bod odůvodnění uvedená oznamujícím členským státem. Důkazní břemeno nese oznamující členský stát, který zamýšlí ponechat v platnosti své vnitrostátní předpisy. |
| --- | --- |

(62)

S ohledem na časový rámec stanovený v čl. 114 odst. 6 Smlouvy o fungování EU musí Komise při zkoumání, zda jsou vnitrostátní předpisy oznámené podle čl. 114 odst. 4 Smlouvy o fungování EU důvodné, vzít za výchozí bod odůvodnění uvedená oznamujícím členským státem. Důkazní břemeno nese oznamující členský stát, který zamýšlí ponechat v platnosti své vnitrostátní předpisy.

| (63) | Má-li však Komise k dispozici informace, na jejichž základě může být zapotřebí harmonizační opatření Unie, od něhož se oznámené vnitrostátní předpisy odchylují, přezkoumat, může vzít Komise takovéto informace při posuzování oznámených vnitrostátních předpisů v úvahu. |
| --- | --- |

(63)

Má-li však Komise k dispozici informace, na jejichž základě může být zapotřebí harmonizační opatření Unie, od něhož se oznámené vnitrostátní předpisy odchylují, přezkoumat, může vzít Komise takovéto informace při posuzování oznámených vnitrostátních předpisů v úvahu.

2.2.1.   Stanovisko Dánského království

Stanovisko Dánského království

| (64) | Dánská mezní hodnota kadmia v umělých hnojivech získaných z nerostného fosfátu s celkovým obsahem 2,3 % hmotn. nebo více fosforu v ekvivalentu P2O5 je motivována ochranou lidského zdraví a životního prostředí před expozicí kadmiu v životním prostředí. |
| --- | --- |

(64)

Dánská mezní hodnota kadmia v umělých hnojivech získaných z nerostného fosfátu s celkovým obsahem 2,3 % hmotn. nebo více fosforu v ekvivalentu P2O5 je motivována ochranou lidského zdraví a životního prostředí před expozicí kadmiu v životním prostředí.

2

5

| (65) | V oznámení předloženém Komisi Dánské království uvádí, že oznámené vnitrostátní předpisy uplatňuje od roku 1989. V současnosti platná mezní hodnota se uplatňuje od roku 1998. Oznámené vnitrostátní předpisy byly zavedeny s cílem snížit kontaminaci zemědělské půdy, která byla popsána ve vnitrostátní zprávě vypracované Národním potravinovým institutem při Dánské technické univerzitě („DTU Fødevareinstituttet“) nazvané „Kontaminace kadmiem – zpráva o používání, výskytu a nepříznivých účincích kadmia v Dánsku“ z roku 1980. Vzhledem k závěru, že kadmium se v dánské zemědělské půdě průběžně hromadí, bylo ve zprávě doporučeno snížit obsah kadmia v hnojivech, jelikož takové snížení by mohlo vést k významnému poklesu kontaminace zemědělské půdy. |
| --- | --- |

(65)

V oznámení předloženém Komisi Dánské království uvádí, že oznámené vnitrostátní předpisy uplatňuje od roku 1989. V současnosti platná mezní hodnota se uplatňuje od roku 1998. Oznámené vnitrostátní předpisy byly zavedeny s cílem snížit kontaminaci zemědělské půdy, která byla popsána ve vnitrostátní zprávě vypracované Národním potravinovým institutem při Dánské technické univerzitě („DTU Fødevareinstituttet“) nazvané „Kontaminace kadmiem – zpráva o používání, výskytu a nepříznivých účincích kadmia v Dánsku“ z roku 1980. Vzhledem k závěru, že kadmium se v dánské zemědělské půdě průběžně hromadí, bylo ve zprávě doporučeno snížit obsah kadmia v hnojivech, jelikož takové snížení by mohlo vést k významnému poklesu kontaminace zemědělské půdy.

| (66) | S ohledem na skutečnost, že expozice kadmiu a jeho vstup do zemědělských půd jsou v Dánsku obecně na nižší úrovni, než je průměr v EU, je Dánské království toho názoru, že přijatá opatření k dosažení cíle, o který usilovaly oznámené vnitrostátní předpisy, jsou úspěšná. Za účelem zajištění ochrany lidského zdraví a životního prostředí i do budoucna proto Dánské království zdůrazňuje potřebu zachovat na svém území sníženou úroveň expozice podle nařízení (EU) 2019/1009. Dánské království ve svém oznámení Komisi dále analyzovalo očekávané vnitrostátní účinky mezní hodnoty 60 mg/kg P2O5 stanovené v nařízení (EU) 2019/1009. Tato mezní hodnota vyvolala vážné obavy, pokud jde o ochranu lidského zdraví a životního prostředí. Dánské království uvádí, že uplatňování mezních hodnot stanovených v nařízení (EU) 2019/1009 by vedlo ke snížení úrovně ochrany v Dánsku. |
| --- | --- |

(66)

S ohledem na skutečnost, že expozice kadmiu a jeho vstup do zemědělských půd jsou v Dánsku obecně na nižší úrovni, než je průměr v EU, je Dánské království toho názoru, že přijatá opatření k dosažení cíle, o který usilovaly oznámené vnitrostátní předpisy, jsou úspěšná. Za účelem zajištění ochrany lidského zdraví a životního prostředí i do budoucna proto Dánské království zdůrazňuje potřebu zachovat na svém území sníženou úroveň expozice podle nařízení (EU) 2019/1009. Dánské království ve svém oznámení Komisi dále analyzovalo očekávané vnitrostátní účinky mezní hodnoty 60 mg/kg P2O5 stanovené v nařízení (EU) 2019/1009. Tato mezní hodnota vyvolala vážné obavy, pokud jde o ochranu lidského zdraví a životního prostředí. Dánské království uvádí, že uplatňování mezních hodnot stanovených v nařízení (EU) 2019/1009 by vedlo ke snížení úrovně ochrany v Dánsku.

2

5

| (67) | Dánské království své posouzení opírá o předpoklad, že uplatnění mezní hodnoty 60 mg/kg 2O5 stanovené v nařízení (EU) 2019/1009 by vedlo k nárůstu pronikání kadmia z hnojiv do dánských zemědělských půd, jelikož by bylo pravděpodobnější, že budou v Dánsku uváděna na trh hnojiva s vyšším obsahem kadmia. |
| --- | --- |

(67)

Dánské království své posouzení opírá o předpoklad, že uplatnění mezní hodnoty 60 mg/kg 2O5 stanovené v nařízení (EU) 2019/1009 by vedlo k nárůstu pronikání kadmia z hnojiv do dánských zemědělských půd, jelikož by bylo pravděpodobnější, že budou v Dánsku uváděna na trh hnojiva s vyšším obsahem kadmia.

2

5

| (68) | Dánské království to zdůvodňuje zejména riziky pro lidské zdraví souvisejícími s expozicí kadmiu prostřednictvím potravin. Dánské království poukazuje na potřebu snížit obsah kadmia v potravinách vyráběných v Dánsku a tím chránit některé zranitelnější skupiny obyvatelstva, zejména děti a vegetariány, kteří ve svých potravinách konzumují úrovně kadmia překračující mezní hodnoty stanovené z hlediska ochrany zdraví. |
| --- | --- |

(68)

Dánské království to zdůvodňuje zejména riziky pro lidské zdraví souvisejícími s expozicí kadmiu prostřednictvím potravin. Dánské království poukazuje na potřebu snížit obsah kadmia v potravinách vyráběných v Dánsku a tím chránit některé zranitelnější skupiny obyvatelstva, zejména děti a vegetariány, kteří ve svých potravinách konzumují úrovně kadmia překračující mezní hodnoty stanovené z hlediska ochrany zdraví.

| (69) | Na podporu tohoto tvrzení se Dánské království opírá o řadu vědeckých studií. Odkazuje zejména na studii Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) (12) týkající se tolerovatelného týdenního příjmu (TWI) a porovnává ji se studií vypracovanou Dánskou technickou univerzitou, přičemž dospívá k závěru, že dietární expozice kadmiu by měla být snížena. Studie vypracovaná Dánskou technickou univerzitou dále odhaluje, že děti představují skupinu s vysokou expozicí a že průměrná expozice malých dětí přesahuje tolerovatelný týdenní příjem. Za osoby, které mají značně vyšší příjem kadmia než průměrná populace, jsou považováni i vegetariáni. Největší expozice kadmiu pochází z konzumace obilovin a zeleniny. Množství konzumovaná těmito skupinami vedou k vysoké expozici. |
| --- | --- |

(69)

Na podporu tohoto tvrzení se Dánské království opírá o řadu vědeckých studií. Odkazuje zejména na studii Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) (12) týkající se tolerovatelného týdenního příjmu (TWI) a porovnává ji se studií vypracovanou Dánskou technickou univerzitou, přičemž dospívá k závěru, že dietární expozice kadmiu by měla být snížena. Studie vypracovaná Dánskou technickou univerzitou dále odhaluje, že děti představují skupinu s vysokou expozicí a že průměrná expozice malých dětí přesahuje tolerovatelný týdenní příjem. Za osoby, které mají značně vyšší příjem kadmia než průměrná populace, jsou považováni i vegetariáni. Největší expozice kadmiu pochází z konzumace obilovin a zeleniny. Množství konzumovaná těmito skupinami vedou k vysoké expozici.

12

| (70) | Kromě toho má Dánské království vysoký stupeň soběstačnosti, pokud jde o jeho produkci potravin, mimo jiné obilovin, brambor a mrkve. Expozice dánského obyvatelstva kadmiu tak úzce souvisí s množstvím kadmia přidávaného do dánské zemědělské půdy. |
| --- | --- |

(70)

Kromě toho má Dánské království vysoký stupeň soběstačnosti, pokud jde o jeho produkci potravin, mimo jiné obilovin, brambor a mrkve. Expozice dánského obyvatelstva kadmiu tak úzce souvisí s množstvím kadmia přidávaného do dánské zemědělské půdy.

| (71) | Je třeba uvést, že půdní podmínky v Dánsku jsou různé – od písčitých půd v západních částech země až po jílovité půdy na východě. V důsledku půdních podmínek se hromadění kadmia v půdách liší – v jílovitých půdách na ostrovech Zealand, Fyn a ve většině východních částí Jutského poloostrova jsou vyšší úrovně, zatímco na západě Jutského poloostrova je více písčitých půd a obecně nižší úrovně kadmia. Demografické informace předložené Dánským královstvím dále ukazují, že vhledem k rozdílům ve faktorech zemědělské účinnosti odvozených od povahy půd se zemědělské pěstování plodin soustředí do oblastí, kde jílovité půdy obsahují vyšší úrovně kadmia. |
| --- | --- |

(71)

Je třeba uvést, že půdní podmínky v Dánsku jsou různé – od písčitých půd v západních částech země až po jílovité půdy na východě. V důsledku půdních podmínek se hromadění kadmia v půdách liší – v jílovitých půdách na ostrovech Zealand, Fyn a ve většině východních částí Jutského poloostrova jsou vyšší úrovně, zatímco na západě Jutského poloostrova je více písčitých půd a obecně nižší úrovně kadmia. Demografické informace předložené Dánským královstvím dále ukazují, že vhledem k rozdílům ve faktorech zemědělské účinnosti odvozených od povahy půd se zemědělské pěstování plodin soustředí do oblastí, kde jílovité půdy obsahují vyšší úrovně kadmia.

| (72) | Dalším faktorem, v němž se východní Dánsko od západního liší, je objem chovu hospodářských zvířat, a tudíž i dostupnost hnoje jakožto alternativy k umělým hnojivům. Na Jutském poloostrově převládá chov hospodářských zvířat, zatímco na ostrově Zealand je rozšířenější pěstování plodin bez chovu hospodářských zvířat. Zeměpisné rozdíly v půdních podmínkách a živočišné výrobě v Dánsku tak způsobují, že umělá hnojiva jsou poměrně více používána na východě Dánska, kde jsou rozšířenější hospodářství s rostlinnou výrobou a nejsou chována hospodářská zvířata a kde jílovité půdy obsahují vyšší základní hodnoty kadmia. Dánské království podotýká, že v roce 2014 se odhadovalo, že 91 % umělých hnojiv v Evropě splňuje mezní hodnotu 60 mg Cd/kg P2O5, zatímco 68 % podle odhadů splňovalo mezní hodnotu 40 mg Cd/kg P2O5. Velká část hnojiv na evropském trhu tak již splňuje dánskou mezní hodnotu. V posledních dvou desetiletích činila průměrná úroveň kadmia v umělých hnojivech v Dánsku 10–20 mg Cd/kg P2O5, zatímco na evropském trhu se odhaduje v rozmezí 32–36 mg Cd/kg P2O5. |
| --- | --- |

(72)

Dalším faktorem, v němž se východní Dánsko od západního liší, je objem chovu hospodářských zvířat, a tudíž i dostupnost hnoje jakožto alternativy k umělým hnojivům. Na Jutském poloostrově převládá chov hospodářských zvířat, zatímco na ostrově Zealand je rozšířenější pěstování plodin bez chovu hospodářských zvířat. Zeměpisné rozdíly v půdních podmínkách a živočišné výrobě v Dánsku tak způsobují, že umělá hnojiva jsou poměrně více používána na východě Dánska, kde jsou rozšířenější hospodářství s rostlinnou výrobou a nejsou chována hospodářská zvířata a kde jílovité půdy obsahují vyšší základní hodnoty kadmia. Dánské království podotýká, že v roce 2014 se odhadovalo, že 91 % umělých hnojiv v Evropě splňuje mezní hodnotu 60 mg Cd/kg P2O5, zatímco 68 % podle odhadů splňovalo mezní hodnotu 40 mg Cd/kg P2O5. Velká část hnojiv na evropském trhu tak již splňuje dánskou mezní hodnotu. V posledních dvou desetiletích činila průměrná úroveň kadmia v umělých hnojivech v Dánsku 10–20 mg Cd/kg P2O5, zatímco na evropském trhu se odhaduje v rozmezí 32–36 mg Cd/kg P2O5.

2

5

2

5

2

5

2

5

| (73) | Kromě toho se dánský podíl na evropském trhu umělých hnojiv pohybuje v rozmezí 2–3 %. Dánské království tvrdí, že nezaznamenalo žádné problémy s dodáváním hnojiv splňujících v současné době platnou mezní hodnotu kadmia, a to od roku 1998, kdy vstoupila v platnost. |
| --- | --- |

(73)

Kromě toho se dánský podíl na evropském trhu umělých hnojiv pohybuje v rozmezí 2–3 %. Dánské království tvrdí, že nezaznamenalo žádné problémy s dodáváním hnojiv splňujících v současné době platnou mezní hodnotu kadmia, a to od roku 1998, kdy vstoupila v platnost.

| (74) | Oznámené vnitrostátní předpisy mají rovněž všeobecné použití a vztahují se na dánské i na jiné firmy prodávající hnojiva pro použití v Dánsku. Navíc je třeba uvést, že Dánsko nemá žádná přirozená ložiska fosforitu, tudíž se fosforit v Dánsku netěží. |
| --- | --- |

(74)

Oznámené vnitrostátní předpisy mají rovněž všeobecné použití a vztahují se na dánské i na jiné firmy prodávající hnojiva pro použití v Dánsku. Navíc je třeba uvést, že Dánsko nemá žádná přirozená ložiska fosforitu, tudíž se fosforit v Dánsku netěží.

| (75) | Dánské království dále poskytlo statistiku dokazující, že v období let 1988–2018 se postupně zvyšoval objem dovozu hnojiv z jiných členských států. Dánské království uvádí, že podle těchto ekonomických údajů mezní hodnota kadmia stanovená v oznámených vnitrostátních předpisech nezabránila nárůstu dovozu z jiných členských států. Údaje naopak dokládají výrazný rozvoj obchodu mezi různými členskými státy. Oznámené vnitrostátní předpisy nepředstavují překážku, ani pokud jde o vývoz umělých hnojiv do jiných členských států. |
| --- | --- |

(75)

Dánské království dále poskytlo statistiku dokazující, že v období let 1988–2018 se postupně zvyšoval objem dovozu hnojiv z jiných členských států. Dánské království uvádí, že podle těchto ekonomických údajů mezní hodnota kadmia stanovená v oznámených vnitrostátních předpisech nezabránila nárůstu dovozu z jiných členských států. Údaje naopak dokládají výrazný rozvoj obchodu mezi různými členskými státy. Oznámené vnitrostátní předpisy nepředstavují překážku, ani pokud jde o vývoz umělých hnojiv do jiných členských států.

2.2.2.   Posouzení stanoviska Dánského království

Posouzení stanoviska Dánského království

2.2.2.1.   Odůvodnění na základě závažných důvodů uvedených v článku 36 Smlouvy o fungování EU nebo týkající se ochrany životního nebo pracovního prostředí

Odůvodnění na základě závažných důvodů uvedených v článku 36 Smlouvy o fungování EU nebo týkající se ochrany životního nebo pracovního prostředí

| (76) | Cílem oznámených vnitrostátních předpisů je dosáhnout vyšší úrovně ochrany lidského zdraví a životního prostředí, než jaká je stanovena v nařízení (EU) 2019/1009, pokud jde o expozici kadmiu, a zabránit tak dalšímu hromadění kadmia v půdě. Prostředkem pro dosažení tohoto cíle je zachovat nižší maximální mezní hodnoty kadmia v hnojivech, na něž se vztahují oznámené vnitrostátní předpisy. |
| --- | --- |

(76)

Cílem oznámených vnitrostátních předpisů je dosáhnout vyšší úrovně ochrany lidského zdraví a životního prostředí, než jaká je stanovena v nařízení (EU) 2019/1009, pokud jde o expozici kadmiu, a zabránit tak dalšímu hromadění kadmia v půdě. Prostředkem pro dosažení tohoto cíle je zachovat nižší maximální mezní hodnoty kadmia v hnojivech, na něž se vztahují oznámené vnitrostátní předpisy.

| (77) | Pokud jde o ochranu lidského zdraví, je třeba uvést, že kadmium je pro člověka nepodstatný a toxický prvek a nemá žádné využití pro rostliny ani zvířata. Konkrétně oxid kademnatý byl podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 (13) klasifikován jako karcinogenní látka kategorie 2. |
| --- | --- |

(77)

Pokud jde o ochranu lidského zdraví, je třeba uvést, že kadmium je pro člověka nepodstatný a toxický prvek a nemá žádné využití pro rostliny ani zvířata. Konkrétně oxid kademnatý byl podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 (13) klasifikován jako karcinogenní látka kategorie 2.

13

| (78) | Přítomnost kadmia v rostlinách a příjem kadmia z potravin by mohl z dlouhodobého hlediska nakonec vést k nepříznivým účinkům na lidské zdraví. Navíc jakmile je kadmium absorbováno lidským tělem, je v něm účinně zadržováno a hromadí se v těle po celý život (14). |
| --- | --- |

(78)

Přítomnost kadmia v rostlinách a příjem kadmia z potravin by mohl z dlouhodobého hlediska nakonec vést k nepříznivým účinkům na lidské zdraví. Navíc jakmile je kadmium absorbováno lidským tělem, je v něm účinně zadržováno a hromadí se v těle po celý život (14).

14

| (79) | Široká veřejnost je vystavena kadmiu z mnoha zdrojů včetně kouření a příjmu potravin. U nekuřácké populace představují potraviny nejvýznamnější zdroj příjmu kadmia. Kadmium je toxické zejména pro ledviny, ale může způsobit rovněž demineralizaci kostí a je statisticky spojováno se zvýšeným rizikem rakoviny plic, endometria, močového měchýře a prsu (15). |
| --- | --- |

(79)

Široká veřejnost je vystavena kadmiu z mnoha zdrojů včetně kouření a příjmu potravin. U nekuřácké populace představují potraviny nejvýznamnější zdroj příjmu kadmia. Kadmium je toxické zejména pro ledviny, ale může způsobit rovněž demineralizaci kostí a je statisticky spojováno se zvýšeným rizikem rakoviny plic, endometria, močového měchýře a prsu (15).

15

| (80) | Kadmium může poškodit ledviny, jelikož způsobuje nadměrnou produkci bílkovin v moči. Závažnost účinku je dána dobou trvání a úrovní expozice kadmiu. Dalším kritickým účinkem chronické expozice kadmiu v úrovních o něco vyšších než úrovně, kdy je včasným ukazatelem bílkovina v moči, je poškození kostí. Kadmium se ukládá zejména v játrech a ledvinách, je z lidského těla vylučováno jen pomalu a může v něm zůstat po desetiletí. |
| --- | --- |

(80)

Kadmium může poškodit ledviny, jelikož způsobuje nadměrnou produkci bílkovin v moči. Závažnost účinku je dána dobou trvání a úrovní expozice kadmiu. Dalším kritickým účinkem chronické expozice kadmiu v úrovních o něco vyšších než úrovně, kdy je včasným ukazatelem bílkovina v moči, je poškození kostí. Kadmium se ukládá zejména v játrech a ledvinách, je z lidského těla vylučováno jen pomalu a může v něm zůstat po desetiletí.

| (81) | Dále nelze vyloučit zdravotní rizika pro dospělé kuřáky a osoby, které mají vyčerpané zásoby železa v organismu a/nebo žijí v blízkosti průmyslových zdrojů. (16) |
| --- | --- |

(81)

Dále nelze vyloučit zdravotní rizika pro dospělé kuřáky a osoby, které mají vyčerpané zásoby železa v organismu a/nebo žijí v blízkosti průmyslových zdrojů. (16)

16

| (82) | Dánské království si navíc kromě dopadů na lidské zdraví klade za cíl dosáhnout vyšší úrovně ochrany životního prostředí. Dánské království má za to, že další hromadění kadmia v půdách by mohlo mít negativní dopady na biologickou rozmanitost půdy a tedy i na funkce půdy (např. rozkládání organické hmoty) a prostřednictvím prosakování do půd také na kvalitu podzemní vody. Toxicita i biologická dostupnost kadmia jsou ovlivněny vlastnostmi půdy. |
| --- | --- |

(82)

Dánské království si navíc kromě dopadů na lidské zdraví klade za cíl dosáhnout vyšší úrovně ochrany životního prostředí. Dánské království má za to, že další hromadění kadmia v půdách by mohlo mít negativní dopady na biologickou rozmanitost půdy a tedy i na funkce půdy (např. rozkládání organické hmoty) a prostřednictvím prosakování do půd také na kvalitu podzemní vody. Toxicita i biologická dostupnost kadmia jsou ovlivněny vlastnostmi půdy.

| (83) | Rozdíly v půdních podmínkách a živočišné výrobě v Dánsku vedou k tomu, že umělá hnojiva jsou poměrně více používána na východě Dánska, kde jsou rozšířenější hospodářství s rostlinnou výrobou a nejsou chována hospodářská zvířata a kde jílovité půdy obsahují vyšší základní hodnoty kadmia. |
| --- | --- |

(83)

Rozdíly v půdních podmínkách a živočišné výrobě v Dánsku vedou k tomu, že umělá hnojiva jsou poměrně více používána na východě Dánska, kde jsou rozšířenější hospodářství s rostlinnou výrobou a nejsou chována hospodářská zvířata a kde jílovité půdy obsahují vyšší základní hodnoty kadmia.

| (84) | Na obavy ohledně rizik, které kadmium představuje pro lidské zdraví a životní prostředí, již poukázala Rada ve svém usnesení ze dne 25. ledna 1988 (17). Zdůraznila, že je důležité snižovat vstup kadmia do půdy ze všech zdrojů včetně difúzních zdrojů (např. atmosférická depozice, fosforečná hnojiva, kaly z čistíren odpadních vod atd.), a to mimo jiné „vhodnými kontrolními opatřeními ohledně obsahu kadmia ve fosforečných hnojivech, která budou založena na vhodné technologii nevyžadující nadměrné náklady a která budou zohledňovat podmínky životního prostředí v různých regionech Společenství“. |
| --- | --- |

(84)

Na obavy ohledně rizik, které kadmium představuje pro lidské zdraví a životní prostředí, již poukázala Rada ve svém usnesení ze dne 25. ledna 1988 (17). Zdůraznila, že je důležité snižovat vstup kadmia do půdy ze všech zdrojů včetně difúzních zdrojů (např. atmosférická depozice, fosforečná hnojiva, kaly z čistíren odpadních vod atd.), a to mimo jiné „vhodnými kontrolními opatřeními ohledně obsahu kadmia ve fosforečných hnojivech, která budou založena na vhodné technologii nevyžadující nadměrné náklady a která budou zohledňovat podmínky životního prostředí v různých regionech Společenství“.

17

| (85) | V roce 2002 dospěl Vědecký výbor pro zdravotní a environmentální rizika k závěru, že mezní hodnota 40 mg/kg P2O5 či vyšší by vedla k hromadění kadmia ve většině půd v Unii. Naopak mezní hodnota 20 mg/kg P2O5 či nižší by podle předpokladů nevedla k dlouhodobému hromadění v půdě po dobu 100 let, nejsou-li brány v úvahu další zdroje vstupu kadmia. |
| --- | --- |

(85)

V roce 2002 dospěl Vědecký výbor pro zdravotní a environmentální rizika k závěru, že mezní hodnota 40 mg/kg P2O5 či vyšší by vedla k hromadění kadmia ve většině půd v Unii. Naopak mezní hodnota 20 mg/kg P2O5 či nižší by podle předpokladů nevedla k dlouhodobému hromadění v půdě po dobu 100 let, nejsou-li brány v úvahu další zdroje vstupu kadmia.

2

5

2

5

| (86) | Úmysl Komise zabývat se otázkou nezáměrného obsahu kadmia v minerálních hnojivech byl oznámen již v nařízení (ES) č. 2003/2003, a to v jeho 15. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(86)

Úmysl Komise zabývat se otázkou nezáměrného obsahu kadmia v minerálních hnojivech byl oznámen již v nařízení (ES) č. 2003/2003, a to v jeho 15. bodě odůvodnění.

| (87) | Ve svém návrhu nařízení (EU) 2019/1009 (18) Komise na základě vědeckých údajů, které byly dostupné při posuzování dopadů, dospěla k závěru, že elementární kadmium i oxid kademnatý mohou obecně představovat značná rizika pro zdraví a životní prostředí. Komise navrhla stanovit pro fosforečná hnojiva mezní hodnotu 60 mg/kg P2O5 a do 12 let po začátku uplatňování nového nařízení tuto mezní hodnotu postupně snižovat na 20 mg/kg P2O5. |
| --- | --- |

(87)

Ve svém návrhu nařízení (EU) 2019/1009 (18) Komise na základě vědeckých údajů, které byly dostupné při posuzování dopadů, dospěla k závěru, že elementární kadmium i oxid kademnatý mohou obecně představovat značná rizika pro zdraví a životní prostředí. Komise navrhla stanovit pro fosforečná hnojiva mezní hodnotu 60 mg/kg P2O5 a do 12 let po začátku uplatňování nového nařízení tuto mezní hodnotu postupně snižovat na 20 mg/kg P2O5.

18

2

5

2

5

| (88) | Panuje také všeobecná shoda v tom, že kadmium v hnojivech je jednoznačně nejvýznamnějším zdrojem, z něhož se kadmium dostává do půdy a do potravního řetězce. (19) |
| --- | --- |

(88)

Panuje také všeobecná shoda v tom, že kadmium v hnojivech je jednoznačně nejvýznamnějším zdrojem, z něhož se kadmium dostává do půdy a do potravního řetězce. (19)

19

| (89) | Nařízení (EU) 2019/1009 stanoví mezní hodnotu 60 mg/kg P2O5, která je použitelná ode dne 16. července 2022. Velká většina hnojiv dostupných na evropském trhu tuto mezní hodnotu již splňuje. Ačkoliv zavedení této mezní hodnoty je krok správným směrem, na základě dostupných vědeckých údajů není pravděpodobné, že by se tím významně snížilo dlouhodobé hromadění kadmia v půdách. |
| --- | --- |

(89)

Nařízení (EU) 2019/1009 stanoví mezní hodnotu 60 mg/kg P2O5, která je použitelná ode dne 16. července 2022. Velká většina hnojiv dostupných na evropském trhu tuto mezní hodnotu již splňuje. Ačkoliv zavedení této mezní hodnoty je krok správným směrem, na základě dostupných vědeckých údajů není pravděpodobné, že by se tím významně snížilo dlouhodobé hromadění kadmia v půdách.

2

5

| (90) | Jakožto uznání potřeby stanovit do budoucna ambicióznější mezní hodnoty kadmia ve fosforečných hnojivech ukládá nařízení (EU) 2019/1009 Komisi povinnost tyto mezní hodnoty znovu posoudit za účelem jejich snížení, bude-li to možné. |
| --- | --- |

(90)

Jakožto uznání potřeby stanovit do budoucna ambicióznější mezní hodnoty kadmia ve fosforečných hnojivech ukládá nařízení (EU) 2019/1009 Komisi povinnost tyto mezní hodnoty znovu posoudit za účelem jejich snížení, bude-li to možné.

| (91) | Na základě výše uvedeného je třeba vzít v úvahu, že maximální mezní hodnota stanovená v oznámených vnitrostátních předpisech je odůvodněna potřebami chránit lidské zdraví a životní prostředí. |
| --- | --- |

(91)

Na základě výše uvedeného je třeba vzít v úvahu, že maximální mezní hodnota stanovená v oznámených vnitrostátních předpisech je odůvodněna potřebami chránit lidské zdraví a životní prostředí.

2.2.2.2.   Vyloučení svévolné diskriminace, zastřeného omezování obchodu mezi členskými státy nebo narušování fungování vnitřního trhu

Vyloučení svévolné diskriminace, zastřeného omezování obchodu mezi členskými státy nebo narušování fungování vnitřního trhu

a)   Vyloučení svévolné diskriminace

| (92) | Ustanovení čl. 114 odst. 6 Smlouvy o fungování EU požaduje, aby Komise prověřila, zda zachování oznámených vnitrostátních předpisů neslouží jako prostředek svévolné diskriminace. Podle judikatury Soudního dvora je pro vyloučení diskriminace třeba, aby se srovnatelnými situacemi nebylo zacházeno odlišně a s odlišnými situacemi stejně, pokud se nejedná o objektivně odůvodněné příčiny. |
| --- | --- |

(92)

Ustanovení čl. 114 odst. 6 Smlouvy o fungování EU požaduje, aby Komise prověřila, zda zachování oznámených vnitrostátních předpisů neslouží jako prostředek svévolné diskriminace. Podle judikatury Soudního dvora je pro vyloučení diskriminace třeba, aby se srovnatelnými situacemi nebylo zacházeno odlišně a s odlišnými situacemi stejně, pokud se nejedná o objektivně odůvodněné příčiny.

| (93) | Oznámené vnitrostátní předpisy se uplatňují na vnitrostátní výrobky i na výrobky dovážené z jiných členských států. Vzhledem k neexistenci důkazů nasvědčujících opaku lze učinit závěr, že předmětné vnitrostátní předpisy neslouží jako prostředek svévolné diskriminace. |
| --- | --- |

(93)

Oznámené vnitrostátní předpisy se uplatňují na vnitrostátní výrobky i na výrobky dovážené z jiných členských států. Vzhledem k neexistenci důkazů nasvědčujících opaku lze učinit závěr, že předmětné vnitrostátní předpisy neslouží jako prostředek svévolné diskriminace.

b)   Vyloučení zastřeného omezování obchodu s fosforečnými hnojivy

| (94) | Za účelem posouzení podmínky týkající se vyloučení zastřeného omezování obchodu Komise nejprve posoudí oznámené vnitrostátní předpisy v rozsahu, v němž se vztahují na hnojiva, u nichž Komise považuje oznámení za přijatelné, tj. na fosforečná hnojiva uvedená v nařízení (EU) 2019/1009. |
| --- | --- |

(94)

Za účelem posouzení podmínky týkající se vyloučení zastřeného omezování obchodu Komise nejprve posoudí oznámené vnitrostátní předpisy v rozsahu, v němž se vztahují na hnojiva, u nichž Komise považuje oznámení za přijatelné, tj. na fosforečná hnojiva uvedená v nařízení (EU) 2019/1009.

| (95) | Vnitrostátní předpisy stanovující přísnější podmínky pro uvádění výrobků na trh, než jsou podmínky stanovené v právních předpisech Unie, by za normálních okolností představovaly překážku obchodu. Důvodem je skutečnost, že některé z výrobků, které jsou v ostatních členských státech Unie zákonně uváděny na trh, by kvůli takovým vnitrostátním předpisům nemohly být uváděny na trh v dotčeném členském státě. Podmínky stanovené v čl. 114 odst. 6 Smlouvy o fungování EU mají zabránit uplatňování omezení na základě kritérií stanovených v odstavcích 4 a 5 uvedeného článku z nevhodných důvodů, které ve skutečnosti představují hospodářská opatření sloužící k omezení dovozu výrobků z jiných členských států, a tedy prostředek nepřímé ochrany vnitrostátní produkce. (20) |
| --- | --- |

(95)

Vnitrostátní předpisy stanovující přísnější podmínky pro uvádění výrobků na trh, než jsou podmínky stanovené v právních předpisech Unie, by za normálních okolností představovaly překážku obchodu. Důvodem je skutečnost, že některé z výrobků, které jsou v ostatních členských státech Unie zákonně uváděny na trh, by kvůli takovým vnitrostátním předpisům nemohly být uváděny na trh v dotčeném členském státě. Podmínky stanovené v čl. 114 odst. 6 Smlouvy o fungování EU mají zabránit uplatňování omezení na základě kritérií stanovených v odstavcích 4 a 5 uvedeného článku z nevhodných důvodů, které ve skutečnosti představují hospodářská opatření sloužící k omezení dovozu výrobků z jiných členských států, a tedy prostředek nepřímé ochrany vnitrostátní produkce. (20)

20

| (96) | Vzhledem k tomu, že oznámené vnitrostátní předpisy stanoví přísnější mezní hodnoty pro obsah kadmia ve fosforečných hnojivech v jinak harmonizované oblasti i pro hospodářské subjekty usazené v jiných členských státech, mohou představovat zastřené omezování obchodu nebo narušování fungování vnitřního trhu. Uznává se však, že čl. 114 odst. 6 Smlouvy o fungování EU je třeba vykládat v tom smyslu, že nesmějí být schváleny pouze vnitrostátní předpisy představující nepřiměřené narušení vnitřního trhu. (21) |
| --- | --- |

(96)

Vzhledem k tomu, že oznámené vnitrostátní předpisy stanoví přísnější mezní hodnoty pro obsah kadmia ve fosforečných hnojivech v jinak harmonizované oblasti i pro hospodářské subjekty usazené v jiných členských státech, mohou představovat zastřené omezování obchodu nebo narušování fungování vnitřního trhu. Uznává se však, že čl. 114 odst. 6 Smlouvy o fungování EU je třeba vykládat v tom smyslu, že nesmějí být schváleny pouze vnitrostátní předpisy představující nepřiměřené narušení vnitřního trhu. (21)

21

| (97) | Vzhledem k neexistenci důkazů nasvědčujících tomu, že vnitrostátní předpisy ve skutečnosti představují opatření k ochraně vnitrostátní produkce, lze učinit závěr, že neslouží jako prostředek zastřeného omezování obchodu mezi členskými státy. Je tedy na Komisi, aby uvážila, zda oznámené vnitrostátní předpisy představují narušování fungování vnitřního trhu. |
| --- | --- |

(97)

Vzhledem k neexistenci důkazů nasvědčujících tomu, že vnitrostátní předpisy ve skutečnosti představují opatření k ochraně vnitrostátní produkce, lze učinit závěr, že neslouží jako prostředek zastřeného omezování obchodu mezi členskými státy. Je tedy na Komisi, aby uvážila, zda oznámené vnitrostátní předpisy představují narušování fungování vnitřního trhu.

c)   Vyloučení narušování fungování vnitřního trhu s fosforečnými hnojivy

| (98) | Za účelem posouzení podmínky týkající se vyloučení narušování fungování vnitřního trhu Komise nejprve posoudí oznámené vnitrostátní předpisy v rozsahu, v němž se vztahují na hnojiva, u nichž Komise považuje oznámení za přijatelné, tj. na fosforečná hnojiva uvedená v nařízení (EU) 2019/1009. |
| --- | --- |

(98)

Za účelem posouzení podmínky týkající se vyloučení narušování fungování vnitřního trhu Komise nejprve posoudí oznámené vnitrostátní předpisy v rozsahu, v němž se vztahují na hnojiva, u nichž Komise považuje oznámení za přijatelné, tj. na fosforečná hnojiva uvedená v nařízení (EU) 2019/1009.

| (99) | Ustanovení čl. 114 odst. 6 Smlouvy o fungování EU ukládá Komisi povinnost prověřit, zda zachování oznámených vnitrostátních předpisů nenarušuje fungování vnitřního trhu. Tato podmínka nesmí být vykládána tak, že brání schválení jakéhokoli vnitrostátního opatření, které může narušit fungování vnitřního trhu. Jakékoli vnitrostátní opatření odchylující se od harmonizačního opatření usilujícího o vytvoření a fungování vnitřního trhu bude totiž v podstatě představovat opatření, které pravděpodobně bude mít vliv na vnitřní trh. V zájmu zachování užitečnosti postupu stanoveného v článku 114 Smlouvy o fungování EU je proto třeba chápat pojem narušování fungování vnitřního trhu v souvislosti s čl. 114 odst. 6 Smlouvy o fungování EU jako účinek nepřiměřený sledovanému cíli (22). |
| --- | --- |

(99)

Ustanovení čl. 114 odst. 6 Smlouvy o fungování EU ukládá Komisi povinnost prověřit, zda zachování oznámených vnitrostátních předpisů nenarušuje fungování vnitřního trhu. Tato podmínka nesmí být vykládána tak, že brání schválení jakéhokoli vnitrostátního opatření, které může narušit fungování vnitřního trhu. Jakékoli vnitrostátní opatření odchylující se od harmonizačního opatření usilujícího o vytvoření a fungování vnitřního trhu bude totiž v podstatě představovat opatření, které pravděpodobně bude mít vliv na vnitřní trh. V zájmu zachování užitečnosti postupu stanoveného v článku 114 Smlouvy o fungování EU je proto třeba chápat pojem narušování fungování vnitřního trhu v souvislosti s čl. 114 odst. 6 Smlouvy o fungování EU jako účinek nepřiměřený sledovanému cíli (22).

22

| (100) | Při posuzování, zda jsou oznámené vnitrostátní předpisy přiměřené a nezbytné pro dosažení cíle, který sledují, je třeba vzít v úvahu řadu faktorů. Komise musí posoudit, zda úroveň ochrany vyplývající z mezní hodnoty kadmia stanovené v oznámených vnitrostátních předpisech dosáhla svého cíle, kterým je na jedné straně ochrana lidského zdraví a na straně druhé ochrana životního prostředí. |
| --- | --- |

(100)

Při posuzování, zda jsou oznámené vnitrostátní předpisy přiměřené a nezbytné pro dosažení cíle, který sledují, je třeba vzít v úvahu řadu faktorů. Komise musí posoudit, zda úroveň ochrany vyplývající z mezní hodnoty kadmia stanovené v oznámených vnitrostátních předpisech dosáhla svého cíle, kterým je na jedné straně ochrana lidského zdraví a na straně druhé ochrana životního prostředí.

| (101) | Komise v první řadě konstatuje, že mezní hodnota kadmia v oznámených vnitrostátních předpisech je nižší než mezní hodnota kadmia pro fosforečná hnojiva stanovená v nařízení (EU) 2019/1009. Oznámené vnitrostátní předpisy tedy poskytují lepší úroveň ochrany lidského zdraví a životního prostředí, než jakou poskytuje harmonizované opatření. |
| --- | --- |

(101)

Komise v první řadě konstatuje, že mezní hodnota kadmia v oznámených vnitrostátních předpisech je nižší než mezní hodnota kadmia pro fosforečná hnojiva stanovená v nařízení (EU) 2019/1009. Oznámené vnitrostátní předpisy tedy poskytují lepší úroveň ochrany lidského zdraví a životního prostředí, než jakou poskytuje harmonizované opatření.

| (102) | Pokud jde o proporcionalitu oznámených vnitrostátních předpisů týkajících se fosforečných hnojiv, uvádí Komise následující připomínky: |
| --- | --- |

(102)

Pokud jde o proporcionalitu oznámených vnitrostátních předpisů týkajících se fosforečných hnojiv, uvádí Komise následující připomínky:

| (103) | Zaprvé, Dánské království nezaznamenalo žádné problémy s dodáváním hnojiv splňujících v současné době platnou mezní hodnotu kadmia, což znamená, že daná mezní hodnota nepředstavuje významnou překážku volnému pohybu na vnitřním trhu. |
| --- | --- |

(103)

Zaprvé, Dánské království nezaznamenalo žádné problémy s dodáváním hnojiv splňujících v současné době platnou mezní hodnotu kadmia, což znamená, že daná mezní hodnota nepředstavuje významnou překážku volnému pohybu na vnitřním trhu.

| (104) | Zadruhé, Dánské království poukazuje na potřebu snížit obsah kadmia v potravinách vyráběných v Dánsku a tím chránit některé skupiny obyvatelstva, zejména děti a vegetariány, kteří ve svých potravinách konzumují úrovně kadmia překračující mezní hodnoty stanovené z hlediska ochrany zdraví. Studie EFSA, na niž Dánské království odkazuje (23), odhaluje, že děti jsou skupinou s vysokou expozicí a že průměrná expozice malých dětí přesahuje tolerovatelný týdenní příjem. Za osoby, které mají značně vyšší příjem kadmia než průměrná populace, jsou považováni i vegetariáni. (24) |
| --- | --- |

(104)

Zadruhé, Dánské království poukazuje na potřebu snížit obsah kadmia v potravinách vyráběných v Dánsku a tím chránit některé skupiny obyvatelstva, zejména děti a vegetariány, kteří ve svých potravinách konzumují úrovně kadmia překračující mezní hodnoty stanovené z hlediska ochrany zdraví. Studie EFSA, na niž Dánské království odkazuje (23), odhaluje, že děti jsou skupinou s vysokou expozicí a že průměrná expozice malých dětí přesahuje tolerovatelný týdenní příjem. Za osoby, které mají značně vyšší příjem kadmia než průměrná populace, jsou považováni i vegetariáni. (24)

23

24

| (105) | Kromě toho skutečnost, že expozice kadmiu a jeho vstup do zemědělských půd jsou v Dánsku obecně na nižší úrovni, než je průměr v EU, naznačuje, že opatření přijatá za účelem zajištění ochrany dánské půdy jsou úspěšná. |
| --- | --- |

(105)

Kromě toho skutečnost, že expozice kadmiu a jeho vstup do zemědělských půd jsou v Dánsku obecně na nižší úrovni, než je průměr v EU, naznačuje, že opatření přijatá za účelem zajištění ochrany dánské půdy jsou úspěšná.

| (106) | Pokud jde o fosforečná hnojiva, s ohledem na zdravotní a environmentální přínosy, které Dánské království uvádí v souvislosti se snížením expozice kadmiu v půdách, a na skutečnost, že podle informací, jež jsou v současné době k dispozici, se nezdá, že by byl obchod nějak ovlivněn, Komise usuzuje, že oznámené vnitrostátní předpisy mohou být dále ponechány v platnosti z důvodů týkajících se ochrany zdraví a životního prostředí, neboť nejsou nepřiměřené, a tudíž nenarušují fungování vnitřního trhu ve smyslu čl. 114 odst. 6 Smlouvy o fungování EU. |
| --- | --- |

(106)

Pokud jde o fosforečná hnojiva, s ohledem na zdravotní a environmentální přínosy, které Dánské království uvádí v souvislosti se snížením expozice kadmiu v půdách, a na skutečnost, že podle informací, jež jsou v současné době k dispozici, se nezdá, že by byl obchod nějak ovlivněn, Komise usuzuje, že oznámené vnitrostátní předpisy mohou být dále ponechány v platnosti z důvodů týkajících se ochrany zdraví a životního prostředí, neboť nejsou nepřiměřené, a tudíž nenarušují fungování vnitřního trhu ve smyslu čl. 114 odst. 6 Smlouvy o fungování EU.

d)   Vyloučení zastřeného omezování obchodu a narušování fungování vnitřního trhu s jinými hnojivy než fosforečnými

| (107) | Kromě fosforečných hnojiv uvedených v nařízení (EU) 2019/1009 se oznámené vnitrostátní předpisy vztahují i na jiná umělá hnojiva získaná z nerostného fosfátu s celkovým obsahem 2,3 % až 5 % hmotn. nebo více fosforu v ekvivalentu P2O5. |
| --- | --- |

(107)

Kromě fosforečných hnojiv uvedených v nařízení (EU) 2019/1009 se oznámené vnitrostátní předpisy vztahují i na jiná umělá hnojiva získaná z nerostného fosfátu s celkovým obsahem 2,3 % až 5 % hmotn. nebo více fosforu v ekvivalentu P2O5.

2

5

| (108) | Pro účely posouzení toho, zda oznámené vnitrostátní předpisy představují zastřené omezování obchodu nebo narušování fungování vnitřního trhu s těmito hnojivy ve smyslu čl. 114 odst. 6, a zda tedy mají účinek nepřiměřený sledovanému cíli, Komise uvádí, že Dánské království potvrdilo, že hlavním problémem jsou fosforečná hnojiva uvedená v nařízení (EU) 2019/1009 a že vědecké posouzení v dánském oznámení bylo zaměřeno především na určitou kategorii fosforečných hnojiv, konkrétně anorganická minerální hnojiva s vysokým obsahem fosforu. |
| --- | --- |

(108)

Pro účely posouzení toho, zda oznámené vnitrostátní předpisy představují zastřené omezování obchodu nebo narušování fungování vnitřního trhu s těmito hnojivy ve smyslu čl. 114 odst. 6, a zda tedy mají účinek nepřiměřený sledovanému cíli, Komise uvádí, že Dánské království potvrdilo, že hlavním problémem jsou fosforečná hnojiva uvedená v nařízení (EU) 2019/1009 a že vědecké posouzení v dánském oznámení bylo zaměřeno především na určitou kategorii fosforečných hnojiv, konkrétně anorganická minerální hnojiva s vysokým obsahem fosforu.

| (109) | Pokud jde o sledovaný cíl v podobě ochrany zdraví a životního prostředí, Komise uvádí, jak je již naznačeno v 55. a 56. bodě odůvodnění výše, že pouze u fosforečných hnojiv je možné srovnávat ochranný charakter dánské mezní hodnoty kadmia s ochranným charakterem harmonizované mezní hodnoty kadmia bez znalosti přesného složení každého výrobku, jelikož pouze u fosforečných hnojiv jsou dánská mezní hodnota a mezní hodnota stanovená v nařízení (EU) 2019/1009 vyjádřeny na základě stejného jmenovatele. Jinými slovy, u jiných hnojiv než fosforečných není možné stanovit, zda jsou oznámené vnitrostátní předpisy přísnější než nově zavedené harmonizační pravidlo. Nelze tudíž ani určit, zda oznámené vnitrostátní předpisy poskytují lepší úroveň ochrany lidského zdraví a životního prostředí, než jakou poskytuje harmonizované opatření. |
| --- | --- |

(109)

Pokud jde o sledovaný cíl v podobě ochrany zdraví a životního prostředí, Komise uvádí, jak je již naznačeno v 55. a 56. bodě odůvodnění výše, že pouze u fosforečných hnojiv je možné srovnávat ochranný charakter dánské mezní hodnoty kadmia s ochranným charakterem harmonizované mezní hodnoty kadmia bez znalosti přesného složení každého výrobku, jelikož pouze u fosforečných hnojiv jsou dánská mezní hodnota a mezní hodnota stanovená v nařízení (EU) 2019/1009 vyjádřeny na základě stejného jmenovatele. Jinými slovy, u jiných hnojiv než fosforečných není možné stanovit, zda jsou oznámené vnitrostátní předpisy přísnější než nově zavedené harmonizační pravidlo. Nelze tudíž ani určit, zda oznámené vnitrostátní předpisy poskytují lepší úroveň ochrany lidského zdraví a životního prostředí, než jakou poskytuje harmonizované opatření.

| (110) | Pokud jde o dopad oznámených vnitrostátních opatření na fungování vnitřního trhu, Komise konstatuje, že uplatňování těchto předpisů na hnojivé výrobky opatřené označením CE jiné než fosforečná hnojiva uvedená v nařízení (EU) 2019/1009 by hospodářským subjektům, které chtějí uvádět hnojiva na trh v Dánsku, způsobilo vážné administrativní obtíže. Za účelem zajištění souladu s oznámenými vnitrostátními předpisy by výrobci museli svá hnojiva kategorizovat nejen podle nařízení (EU) 2019/1009, ale rovněž podle oznámených vnitrostátních předpisů. Navíc pokud by se v případě hnojiva opatřeného označením CE jednalo o umělé hnojivo odvozené z nerostného fosfátu s celkovým obsahem 2,3 % hmotn. nebo více fosforu v ekvivalentu P2O5 podle oznámených vnitrostátních předpisů, avšak nikoli o fosforečné hnojivo podle nařízení (EU) 2019/1009,museli by výrobci provádět dva výpočty obsahu kadmia – jeden, u kterého by jmenovatelem pro účely souladu s oznámenými vnitrostátními předpisy byl kg P2O5, a druhý, u nějž by jmenovatelem pro účely souladu s nařízením (EU) 2019/1009 byl kg sušiny. |
| --- | --- |

(110)

Pokud jde o dopad oznámených vnitrostátních opatření na fungování vnitřního trhu, Komise konstatuje, že uplatňování těchto předpisů na hnojivé výrobky opatřené označením CE jiné než fosforečná hnojiva uvedená v nařízení (EU) 2019/1009 by hospodářským subjektům, které chtějí uvádět hnojiva na trh v Dánsku, způsobilo vážné administrativní obtíže. Za účelem zajištění souladu s oznámenými vnitrostátními předpisy by výrobci museli svá hnojiva kategorizovat nejen podle nařízení (EU) 2019/1009, ale rovněž podle oznámených vnitrostátních předpisů. Navíc pokud by se v případě hnojiva opatřeného označením CE jednalo o umělé hnojivo odvozené z nerostného fosfátu s celkovým obsahem 2,3 % hmotn. nebo více fosforu v ekvivalentu P2O5 podle oznámených vnitrostátních předpisů, avšak nikoli o fosforečné hnojivo podle nařízení (EU) 2019/1009,museli by výrobci provádět dva výpočty obsahu kadmia – jeden, u kterého by jmenovatelem pro účely souladu s oznámenými vnitrostátními předpisy byl kg P2O5, a druhý, u nějž by jmenovatelem pro účely souladu s nařízením (EU) 2019/1009 byl kg sušiny.

2

5

nikoli

2

5

| (111) | S ohledem na významnou administrativní překážku, kterou by uplatňování oznámených vnitrostátních předpisů na jiná hnojiva než fosforečná způsobilo, spolu se skutečnostmi, že není možné stanovit, zda poskytují vyšší úroveň ochrany než nařízení (EU) 2019/1009, a že znečištění kadmiem způsobené těmito hnojivy pro Dánské království nepředstavuje žádný zásadní problém, Komise usuzuje, že pokud by na tato hnojiva byly uplatněny oznámené vnitrostátní předpisy, mělo by v souvislosti se sledovaným cílem nepřiměřený účinek na fungování vnitřního trhu. |
| --- | --- |

(111)

S ohledem na významnou administrativní překážku, kterou by uplatňování oznámených vnitrostátních předpisů na jiná hnojiva než fosforečná způsobilo, spolu se skutečnostmi, že není možné stanovit, zda poskytují vyšší úroveň ochrany než nařízení (EU) 2019/1009, a že znečištění kadmiem způsobené těmito hnojivy pro Dánské království nepředstavuje žádný zásadní problém, Komise usuzuje, že pokud by na tato hnojiva byly uplatněny oznámené vnitrostátní předpisy, mělo by v souvislosti se sledovaným cílem nepřiměřený účinek na fungování vnitřního trhu.

| (112) | Závěrem lze říci, že se Komise domnívá, že zachování oznámených vnitrostátních předpisů představuje narušení fungování vnitřního trhu ve smyslu čl. 114 odst. 6 Smlouvy o fungování EU v rozsahu, v němž se vztahují na jiná než fosforečná hnojiva. Proto, a aniž by bylo nezbytné rozhodnout, zda je tato část oznámení přípustná, by měly být oznámené vnitrostátní předpisy zamítnuty v rozsahu, v němž se vztahují na jiná než fosforečná hnojiva uvedená v nařízení (EU) 2019/1009. |
| --- | --- |

(112)

Závěrem lze říci, že se Komise domnívá, že zachování oznámených vnitrostátních předpisů představuje narušení fungování vnitřního trhu ve smyslu čl. 114 odst. 6 Smlouvy o fungování EU v rozsahu, v němž se vztahují na jiná než fosforečná hnojiva. Proto, a aniž by bylo nezbytné rozhodnout, zda je tato část oznámení přípustná, by měly být oznámené vnitrostátní předpisy zamítnuty v rozsahu, v němž se vztahují na jiná než fosforečná hnojiva uvedená v nařízení (EU) 2019/1009.

2.2.2.3.   Časové omezení

Časové omezení

| (113) | Aby bylo zajištěno, že se oznámené vnitrostátní předpisy a případné narušení fungování vnitřního trhu omezí na míru nezbytně nutnou pro dosažení cílů sledovaných Dánským královstvím, měla by být vnitrostátní výjimka časově omezená. Tato výjimka by již nebyla dále nezbytná, pokud by byla harmonizovaná mezní hodnota v budoucnu stanovena na stejné nebo nižší úrovni oproti dánské mezní hodnotě. |
| --- | --- |

(113)

Aby bylo zajištěno, že se oznámené vnitrostátní předpisy a případné narušení fungování vnitřního trhu omezí na míru nezbytně nutnou pro dosažení cílů sledovaných Dánským královstvím, měla by být vnitrostátní výjimka časově omezená. Tato výjimka by již nebyla dále nezbytná, pokud by byla harmonizovaná mezní hodnota v budoucnu stanovena na stejné nebo nižší úrovni oproti dánské mezní hodnotě.

| (114) | Harmonizovaná mezní hodnota by mohla být stanovena na stejné nebo nižší úrovni oproti dánské mezní hodnotě pouze prostřednictvím rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady na základě návrhu Komise, např. v souvislosti s přezkumem uvedeným v čl. 49 písm. b) nařízení (EU) 2019/1009. Doba, na kterou se výjimka uděluje, by tudíž neměla být omezena ke konkrétnímu datu, ale měla by být spojena s takovýmto budoucím rozhodnutím spolunormotvůrců. |
| --- | --- |

(114)

Harmonizovaná mezní hodnota by mohla být stanovena na stejné nebo nižší úrovni oproti dánské mezní hodnotě pouze prostřednictvím rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady na základě návrhu Komise, např. v souvislosti s přezkumem uvedeným v čl. 49 písm. b) nařízení (EU) 2019/1009. Doba, na kterou se výjimka uděluje, by tudíž neměla být omezena ke konkrétnímu datu, ale měla by být spojena s takovýmto budoucím rozhodnutím spolunormotvůrců.

| (115) | Toto by bylo v souladu s čl. 3 odst. 2 nařízení (EU) 2019/1009, který stanoví, že pokud jde o obsah kadmia, výjimky z nařízení (ES) č. 2003/2003 udělené v souladu s čl. 114 odst. 4 Smlouvy o fungování EU mohou být nadále uplatňovány, dokud se na úrovni Unie nepoužijí harmonizované mezní hodnoty pro obsah kadmia ve fosforečných hnojivech, které jsou na stejné nebo nižší úrovni oproti vnitrostátním mezním hodnotám. |
| --- | --- |

(115)

Toto by bylo v souladu s čl. 3 odst. 2 nařízení (EU) 2019/1009, který stanoví, že pokud jde o obsah kadmia, výjimky z nařízení (ES) č. 2003/2003 udělené v souladu s čl. 114 odst. 4 Smlouvy o fungování EU mohou být nadále uplatňovány, dokud se na úrovni Unie nepoužijí harmonizované mezní hodnoty pro obsah kadmia ve fosforečných hnojivech, které jsou na stejné nebo nižší úrovni oproti vnitrostátním mezním hodnotám.

| (116) | Toto rozhodnutí by mělo být použitelné, dokud se na úrovni Unie nepoužije revidovaná harmonizovaná mezní hodnota, která je na stejné nebo nižší úrovni oproti dánské mezní hodnotě. |
| --- | --- |

(116)

Toto rozhodnutí by mělo být použitelné, dokud se na úrovni Unie nepoužije revidovaná harmonizovaná mezní hodnota, která je na stejné nebo nižší úrovni oproti dánské mezní hodnotě.

3.   ZÁVĚRY

ZÁVĚRY

| (117) | Na základě výše uvedených skutečností by měl být učiněn závěr, že žádost Dánského království o povolení ponechat si vnitrostátní právní předpisy odchylující se od nařízení (EU) 2019/1009, která byla předložena dne 27. ledna 2020, je přípustná v rozsahu, v němž se vztahuje na fosforečná hnojiva uvedená v nařízení (EU) 2019/1009. |
| --- | --- |

(117)

Na základě výše uvedených skutečností by měl být učiněn závěr, že žádost Dánského království o povolení ponechat si vnitrostátní právní předpisy odchylující se od nařízení (EU) 2019/1009, která byla předložena dne 27. ledna 2020, je přípustná v rozsahu, v němž se vztahuje na fosforečná hnojiva uvedená v nařízení (EU) 2019/1009.

| (118) | Komise dále shledává, že v rozsahu, v němž se oznámené vnitrostátní předpisy vztahují na fosforečná hnojiva uvedená v nařízení (EU) 2019/1009, tyto předpisy:






  — | vyhovují potřebám ochrany lidského zdraví a životního prostředí, |
| --- | --- | --- |

(118)

Komise dále shledává, že v rozsahu, v němž se oznámené vnitrostátní předpisy vztahují na fosforečná hnojiva uvedená v nařízení (EU) 2019/1009, tyto předpisy:

—

vyhovují potřebám ochrany lidského zdraví a životního prostředí,

| — | jsou úměrné sledovaným cílům, |
| --- | --- |

—

jsou úměrné sledovaným cílům,

| — | neslouží jako prostředek svévolné diskriminace, |
| --- | --- |

—

neslouží jako prostředek svévolné diskriminace,

| — | nepředstavují zastřené omezování obchodu mezi členskými státy. |
| --- | --- |

—

nepředstavují zastřené omezování obchodu mezi členskými státy.

| (119) | Z těchto důvodů dospěla Komise k názoru, že oznámené vnitrostátní předpisy mohou být schváleny v rozsahu, v němž se vztahují na tato hnojiva. |
| --- | --- |

(119)

Z těchto důvodů dospěla Komise k názoru, že oznámené vnitrostátní předpisy mohou být schváleny v rozsahu, v němž se vztahují na tato hnojiva.

| (120) | Nicméně v rozsahu, v němž se oznámené vnitrostátní předpisy vztahují na jiná než fosforečná hnojiva uvedená v nařízení (EU) 2019/1009, Komise shledává, že by měly v souvislosti se sledovaným cílem nepřiměřený účinek na fungování vnitřního trhu. Z tohoto důvodu dospěla Komise k názoru, že pokud se opatření vztahuje na taková hnojiva, musí být zamítnuto, |
| --- | --- |

(120)

Nicméně v rozsahu, v němž se oznámené vnitrostátní předpisy vztahují na jiná než fosforečná hnojiva uvedená v nařízení (EU) 2019/1009, Komise shledává, že by měly v souvislosti se sledovaným cílem nepřiměřený účinek na fungování vnitřního trhu. Z tohoto důvodu dospěla Komise k názoru, že pokud se opatření vztahuje na taková hnojiva, musí být zamítnuto,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Vnitrostátní předpisy oznámené Dánským královstvím podle čl. 114 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, které se odchylují od nařízení (EU) 2019/1009, pokud jde o obsah kadmia ve fosforečných hnojivech, konkrétně zákaz uvádět na dánský trh hnojiva s obsahem kadmia převyšujícím 48 mg/kg P2O5, se schvalují v rozsahu, v němž se vztahují na fosforečná hnojiva uvedená v KFV 1(B) bodě 3 písm. a) podbodě ii) a KFV 1(C)(I) bodě 2 písm. a) podbodě ii) přílohy I nařízení (EU) 2019/1009, a to do doby, dokud se na úrovni Unie nepoužije harmonizovaná mezní hodnota, která je na stejné nebo nižší úrovni oproti dánské mezní hodnotě.

Článek 2

Vnitrostátní předpisy oznámené Dánským královstvím se zamítají v rozsahu, v němž se vztahují na jiná než fosforečná hnojiva uvedená v KFV 1(B) bodě 3 písm. a) podbodě ii) a KFV 1(C)(I) bodě 2 písm. a) podbodě ii) přílohy I nařízení (EU) 2019/1009.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Dánskému království.

V Bruselu dne 27. července 2020.

Za Komisi

Thierry BRETON

člen Komise

---

(1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1009 ze dne 5. června 2019, kterým se stanoví pravidla pro dodávání hnojivých výrobků EU na trh a kterým se mění nařízení (ES) č. 1069/2009 a (ES) č. 1107/2009 a zrušuje nařízení (ES) č. 2003/2003 (Úř. věst. L 170, 25.6.2019, s. 1).

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 ze dne 13. října 2003 o hnojivech (Úř. věst. L 304, 21.11.2003, s. 1).

2

(3)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 3. ledna 2006: 2006/347/ES o vnitrostátních předpisech oznámených Švédským královstvím podle čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES týkajících se maximálního přípustného obsahu kadmia v hnojivech, odstavec 41 (Úř. věst. L 129, 17.5.2006, s. 19), 2006/348/ES o vnitrostátních předpisech oznámených Finskou republikou podle čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES týkajících se maximálního přípustného obsahu kadmia v hnojivech, odstavec 40 (Úř. věst. L 129, 17.5.2006, s. 25) a 2006/349/ES o vnitrostátních předpisech oznámených Rakouskou republikou podle čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES týkajících se maximálního přípustného obsahu kadmia v hnojivech (Úř. věst. L 129, 17.5.2006, s. 31).

3

(4)  Zejména článek 95 (ex. 100a) Smlouvy o založení Evropského společenství (konsolidované znění 2002) (Úř. věst. C 325, 24.12.2002, s. 33).

4

(5)  Směrnice Rady 83/189/EHS ze dne 28. března 1983 o postupu při poskytování informací v oblasti norem a technických předpisů (Úř. věst. L 109, 26.4.1983, s. 8).

5

(6)  
  Úř. věst. C 124, 17.4.2020, s. 19.

6

(7)  Věc C-41/93, Francouzská republika v. Komise Evropských společenství, body 23–30.

7

(8)  Směrnice Rady 76/116/EHS ze dne 18. prosince 1975 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se hnojiv (Úř. věst. L 24, 30.1.1976, s. 21).

8

(9)  Viz věc C-360/14 P Německo v. Evropská komise.

9

(10)  C-3/00 Dánsko v. Komise, bod 58. Dále potvrzeno např. ve věci T-234/04 Nizozemské království proti Komisi, bod 58, spojených věcech T-366/03 a T-235/04 Land Oberösterreich a Rakousko v. Komise, bod 62 a ve věci C-512/99 Německo v. Komise, bod 41.

10

(11)  Viz posouzení dopadů připojené k návrhu Komise, jež bylo konkrétně zaměřeno na mezní hodnoty kadmia, SWD(2016) 64 final, ČÁST 2/2; https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/10102/2016/EN/SWD-2016-64-F1-EN-MAIN-PART-2.PDF; viz zejména strany 5, 6, 25, 28, 29 a 32 a příloha I.

11

(12)  Vědecké stanovisko týkající se obsahu kadmia v potravinách, které na žádost Evropské komise vypracovala vědecká komise pro kontaminující látky v potravinovém řetězci. EFSA Journal (2009) 980, s. 1.

12

EFSA Journal

(13)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 ze dne 16. prosince 2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí, o změně a zrušení směrnic 67/548/EHS a 1999/45/ES a o změně nařízení (ES) č. 1907/2006 (Úř. věst. L 353, 31.12.2008, s. 1).

13

(14)  Viz vědecká zpráva Evropského úřadu pro bezpečnost potravin o dietární expozici kadmiu v evropské populaci z roku 2012, která je k dispozici na adrese https://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/scientific_output/files/main_documents/2551.pdf, EFSA Journal 2012;10(1).

14

(15)  EFSA Journal 2012;10(1).

15

(16)  Zpráva EU o posouzení rizik ohledně kadmia a oxidu kademnatého, jak je citována v dokumentu SWD(2016) 64 final, s. 11.

16

(17)  
  Úř. věst. C 30, 4.2.1988, s. 1.

17

(18)  COM/2016/0157 final – 2016/084 (COD).

18

(19)  Viz studie
  „Revisiting and updating the effect of phosphate fertilizers to cadmium accumulation in European agricultural soils“
  (Přehodnocení a aktualizace účinku fosforečných hnojiv na hromadění kadmia v evropských zemědělských půdách), autoři Erik Smolders a Laetitia Six, zadalo sdružení Fertilizers Europe v roce 2013, zveřejněno na http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/environmental_risks/docs/scher_o_168_rd_en.pdf

19

„Revisiting and updating the effect of phosphate fertilizers to cadmium accumulation in European agricultural soils“

(20)  Rozhodnutí Komise ze dne 8. května 2018 o vnitrostátních předpisech oznámených Dánskem a týkajících se přidávání dusitanů do některých masných výrobků, C/2018/2721, bod. 54 (Úř. věst. L 118, 14.5.2018, s. 7), rozhodnutí Komise ze dne 3. ledna 2006 o vnitrostátních předpisech oznámených Finskou republikou podle čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES týkajících se maximálního přípustného obsahu kadmia v hnojivech, 2006/348/ES, bod 40 (Úř. věst. L 129, 17.5.2006, s. 25), rozhodnutí Komise ze dne 3. ledna 2006 o vnitrostátních předpisech oznámených Švédským královstvím podle čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES týkajících se maximálního přípustného obsahu kadmia v hnojivech, 2006/347/ES, bod 41 (Úř. věst. L 129, 17.5.2006, s. 19), rozhodnutí Komise ze dne 3. ledna 2006 o vnitrostátních předpisech oznámených Rakouskou republikou podle čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES týkajících se maximálního přípustného obsahu kadmia v hnojivech, 2006/349/ES, bod 41 (Úř. věst. L 129, 17.5.2006, s. 31).

20

(21)  Rozhodnutí Komise ze dne 8. května 2018 o vnitrostátních předpisech oznámených Dánskem a týkajících se přidávání dusitanů do některých masných výrobků, C/2018/2721, bod 55, rozhodnutí Komise ze dne 3. ledna 2006 o vnitrostátních předpisech oznámených Finskou republikou podle čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES týkajících se maximálního přípustného obsahu kadmia v hnojivech, 2006/348/ES, bod 42, rozhodnutí Komise ze dne 3. ledna 2006 o vnitrostátních předpisech oznámených Švédským královstvím podle čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES týkajících se maximálního přípustného obsahu kadmia v hnojivech, 2006/347/ES, bod 43, rozhodnutí Komise ze dne 3. ledna 2006 o vnitrostátních předpisech oznámených Rakouskou republikou podle čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES týkajících se maximálního přípustného obsahu kadmia v hnojivech, 2006/349/ES, bod 43.

21

(22)  Rozhodnutí Komise ze dne 8. května 2018 o vnitrostátních předpisech oznámených Dánskem a týkajících se přidávání dusitanů do některých masných výrobků, C/2018/2721, bod 55, rozhodnutí Komise ze dne 3. ledna 2006 o vnitrostátních předpisech oznámených Finskou republikou podle čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES týkajících se maximálního přípustného obsahu kadmia v hnojivech, 2006/348/ES, bod. 42, rozhodnutí Komise ze dne 3. ledna 2006 o vnitrostátních předpisech oznámených Švédským královstvím podle čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES týkajících se maximálního přípustného obsahu kadmia v hnojivech, 2006/347/ES, bod 43, rozhodnutí Komise ze dne 3. ledna 2006 o vnitrostátních předpisech oznámených Rakouskou republikou podle čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES týkajících se maximálního přípustného obsahu kadmia v hnojivech, 2006/349/ES, bod 43.

22

(23)  Vědecké stanovisko týkající se obsahu kadmia v potravinách, které na žádost Evropské komise vypracovala vědecká komise pro kontaminující látky v potravinovém řetězci. EFSA Journal (2009) 980, s. 1.

23

EFSA Journal

(24)  Vědecké stanovisko týkající se obsahu kadmia v potravinách, které na žádost Evropské komise vypracovala vědecká komise pro kontaminující látky v potravinovém řetězci. EFSA Journal (2009) 980, s. 1.

24

EFSA Journal

---

| 10.8.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 259/29 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 259/29

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2020/1179

ze dne 6. srpna 2020,

kterým se mění příloha I rozhodnutí 2009/177/ES, pokud jde o status provincie Åland ve Finsku, pokud jde o program dozoru pro virovou hemoragickou septikémii (VHS), Estonska, pokud jde o program dozoru a eradikace pro virovou hemoragickou septikémii (VHS) a infekční nekrózu krvetvorné tkáně (IHN), Chorvatska pro herpesvirózu koi (KHV) a některých oblastí ve Spojeném království pro bonamiózu (Bonamia ostreae)

(oznámeno pod číslem C(2020) 5303)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 2006/88/ES ze dne 24. října 2006 o veterinárních požadavcích na živočichy pocházející z akvakultury a produkty akvakultury a o prevenci a tlumení některých nákaz vodních živočichů (1), a zejména na čl. 44 odst. 1 a 2 a čl. 53 odst. 3 uvedené směrnice ve spojení s článkem 131 Dohody o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha I rozhodnutí Komise 2009/177/ES (3) stanoví seznam členských států, oblastí a jednotek, na které se vztahují schválené programy dozoru nebo eradikace pro určité nákazy uvedené v části II přílohy IV směrnice 2006/88/ES nebo které byly prohlášeny za prosté uvedených nákaz. |
| --- | --- |

(1)

Příloha I rozhodnutí Komise 2009/177/ES (3) stanoví seznam členských států, oblastí a jednotek, na které se vztahují schválené programy dozoru nebo eradikace pro určité nákazy uvedené v části II přílohy IV směrnice 2006/88/ES nebo které byly prohlášeny za prosté uvedených nákaz.

| (2) | Příslušný orgán Finska informoval Komisi, že dokončil veškerá eradikační opatření v rámci svého probíhajícího programu pro virovou hemoragickou septikémii (VHS) v provincii Åland a zahájil následná opatření v oblasti dozoru, aby tato provincie mohla být prohlášena za oblast prostou nákazy. Provincie Åland by proto měla být odstraněna z přílohy I části B rozhodnutí 2009/177/ES a měla by být místo toho uvedena v části A uvedené přílohy jako oblast, na kterou se vztahuje schválený program dozoru. |
| --- | --- |

(2)

Příslušný orgán Finska informoval Komisi, že dokončil veškerá eradikační opatření v rámci svého probíhajícího programu pro virovou hemoragickou septikémii (VHS) v provincii Åland a zahájil následná opatření v oblasti dozoru, aby tato provincie mohla být prohlášena za oblast prostou nákazy. Provincie Åland by proto měla být odstraněna z přílohy I části B rozhodnutí 2009/177/ES a měla by být místo toho uvedena v části A uvedené přílohy jako oblast, na kterou se vztahuje schválený program dozoru.

| (3) | Příslušný orgán Estonska předložil Komisi ke schválení program dozoru a eradikace pro VHS a infekční nekrózu krvetvorné tkáně (IHN) a požádal o zařazení oblastí, na něž se uvedený program vztahuje, do přílohy I rozhodnutí 2009/177/ES. |
| --- | --- |

(3)

Příslušný orgán Estonska předložil Komisi ke schválení program dozoru a eradikace pro VHS a infekční nekrózu krvetvorné tkáně (IHN) a požádal o zařazení oblastí, na něž se uvedený program vztahuje, do přílohy I rozhodnutí 2009/177/ES.

| (4) | Oblast v Estonsku, na niž se vztahují opatření v oblasti dozoru pro VHS a IHN, by měla být uvedena v části A přílohy I rozhodnutí 2009/177/ES, zatímco jednotka infikovaná IHN, na niž se vztahují eradikační opatření proti uvedené nákaze, by měla být uvedena v části B přílohy I rozhodnutí 2009/177/ES. |
| --- | --- |

(4)

Oblast v Estonsku, na niž se vztahují opatření v oblasti dozoru pro VHS a IHN, by měla být uvedena v části A přílohy I rozhodnutí 2009/177/ES, zatímco jednotka infikovaná IHN, na niž se vztahují eradikační opatření proti uvedené nákaze, by měla být uvedena v části B přílohy I rozhodnutí 2009/177/ES.

| (5) | Většina území Chorvatska je uvedena na seznamu v části C přílohy I rozhodnutí 2009/177/ES jako území prohlášené za prosté herpesvirózy koi (KHV). Příslušný orgán Chorvatska informoval Komisi o několika ohniscích KHV v zeměpisné oblasti, která je v současnosti zařazena na tento seznam, a uvedl, že tento status území prostého nákazy KHV by měl být odňat. Chorvatsko by proto mělo být z uvedeného seznamu odstraněno. |
| --- | --- |

(5)

Většina území Chorvatska je uvedena na seznamu v části C přílohy I rozhodnutí 2009/177/ES jako území prohlášené za prosté herpesvirózy koi (KHV). Příslušný orgán Chorvatska informoval Komisi o několika ohniscích KHV v zeměpisné oblasti, která je v současnosti zařazena na tento seznam, a uvedl, že tento status území prostého nákazy KHV by měl být odňat. Chorvatsko by proto mělo být z uvedeného seznamu odstraněno.

| (6) | V souladu s čl. 127 odst. 1 Dohody o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii se v přechodném období stanoveném v uvedené dohodě na Spojené království a ve Spojeném království použije právo Unie. Uvedené přechodné období končí dnem 31. prosince 2020. |
| --- | --- |

(6)

V souladu s čl. 127 odst. 1 Dohody o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii se v přechodném období stanoveném v uvedené dohodě na Spojené království a ve Spojeném království použije právo Unie. Uvedené přechodné období končí dnem 31. prosince 2020.

| (7) | Příslušný orgán Spojeného království informoval Komisi o několika ohniscích bonamiózy (Bonamia ostreae) na svém území, a to i v oblastech, které jsou v současnosti uvedeny na seznamu v části C přílohy I rozhodnutí 2009/177/ES jako oblasti prohlášené za prosté uvedené nákazy, a uvedl, že u těchto oblastí by měl být status oblasti prosté bonamiózy (Bonamia ostreae) odňat. Tyto oblasti by proto měly být z uvedeného seznamu odstraněny. |
| --- | --- |

(7)

Příslušný orgán Spojeného království informoval Komisi o několika ohniscích bonamiózy (Bonamia ostreae) na svém území, a to i v oblastech, které jsou v současnosti uvedeny na seznamu v části C přílohy I rozhodnutí 2009/177/ES jako oblasti prohlášené za prosté uvedené nákazy, a uvedl, že u těchto oblastí by měl být status oblasti prosté bonamiózy (Bonamia ostreae) odňat. Tyto oblasti by proto měly být z uvedeného seznamu odstraněny.

| (8) | Příloha I rozhodnutí 2009/177/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(8)

Příloha I rozhodnutí 2009/177/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (9) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(9)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

V příloze I části A rozhodnutí 2009/177/ES se řádky pro virovou hemoragickou septikémii (VHS) a infekční nekrózu krvetvorné tkáně (IHN) v tabulce nahrazují tímto:

| Nákaza | Členský stát | Kód ISO | Zeměpisné vymezení oblasti, na kterou se vztahuje program dozoru (členský stát, oblasti nebo jednotky) |
| --- | --- | --- | --- |
| „Virová hemoragická septikémie (VHS) | Estonsko | EE | Celé území |
| Finsko | FI | Provincie Åland |
| Infekční nekróza krvetvorné tkáně (IHN) | Estonsko | EE | Celé území, kromě jednotky, v níž se nachází rybí farma Neli Elementi OÜ (číslo schválení 05/VV/KK01)“ |

Nákaza

Členský stát

Kód ISO

Zeměpisné vymezení oblasti, na kterou se vztahuje program dozoru (členský stát, oblasti nebo jednotky)

„Virová hemoragická septikémie (VHS)

Estonsko

EE

Celé území

Finsko

FI

Provincie Åland

Infekční nekróza krvetvorné tkáně (IHN)

Estonsko

EE

Celé území, kromě jednotky, v níž se nachází rybí farma Neli Elementi OÜ (číslo schválení 05/VV/KK01)“

Článek 2

Část B přílohy I rozhodnutí 2009/177/ES se mění takto:

| 1) | zrušuje se položka pro Finsko v řádku pro virovou hemoragickou septikémii (VHS); |
| --- | --- |

1)

zrušuje se položka pro Finsko v řádku pro virovou hemoragickou septikémii (VHS);

| 2) | řádek pro infekční nekrózu krvetvorné tkáně (IHN) se nahrazuje tímto:








  Nákaza | Členský stát | Kód ISO | Zeměpisné vymezení oblasti, na kterou se vztahuje program eradikace (členský stát, oblasti nebo jednotky) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „Infekční nekróza krvetvorné tkáně (IHN) | Estonsko | EE | Jednotka, v níž se nachází rybí farma Neli Elementi OÜ (číslo schválení 05/VV/KK01)“ |

2)

řádek pro infekční nekrózu krvetvorné tkáně (IHN) se nahrazuje tímto:

Nákaza

Členský stát

Kód ISO

Zeměpisné vymezení oblasti, na kterou se vztahuje program eradikace (členský stát, oblasti nebo jednotky)

„Infekční nekróza krvetvorné tkáně (IHN)

Estonsko

EE

Jednotka, v níž se nachází rybí farma Neli Elementi OÜ (číslo schválení 05/VV/KK01)“

Článek 3

V části C přílohy I rozhodnutí 2009/177/ES se zrušuje položka pro Chorvatsko v řádku pro herpesvirózu koi (KHV).

Článek 4

V části C přílohy I rozhodnutí 2009/177/ES se položka pro Spojené království v řádku „bonamióza (Bonamia ostreae)“ ve sloupci s názvem „Zeměpisné vymezení oblasti prosté nákazy (členský stát, oblasti nebo jednotky)“ mění takto:

| 1) | pro Velkou Británii se jako bod 7 doplňuje tato výjimka: „Dornoch Firth, oblast přílivových vod západně od linie vedoucí od bodu NH808873 k bodu NH835857 (podle mapy Britské národní kartografické agentury série Landranger 1: 50000) ke střední čáře přílivu;“ |
| --- | --- |

1)

pro Velkou Británii se jako bod 7 doplňuje tato výjimka: „Dornoch Firth, oblast přílivových vod západně od linie vedoucí od bodu NH808873 k bodu NH835857 (podle mapy Britské národní kartografické agentury série Landranger 1: 50000) ke střední čáře přílivu;“

| 2) | pro Velkou Británii se jako bod 8 doplňuje tato výjimka: „Lynn of Lorn, Loch Creran a Loch Etive, oblast mořských vod jihovýchodně od ostrova Lismore nacházející se v kruhu o poloměru 7 258 metrů od bodu NM873391 (podle mapy Britské národní kartografické agentury série Landranger 1: 50000) a zahrnující přílivové vody Loch Etive a Loch Creran ke střední čáře přílivu.“; |
| --- | --- |

2)

pro Velkou Británii se jako bod 8 doplňuje tato výjimka: „Lynn of Lorn, Loch Creran a Loch Etive, oblast mořských vod jihovýchodně od ostrova Lismore nacházející se v kruhu o poloměru 7 258 metrů od bodu NM873391 (podle mapy Britské národní kartografické agentury série Landranger 1: 50000) a zahrnující přílivové vody Loch Etive a Loch Creran ke střední čáře přílivu.“;

| 3) | zrušuje se tento text: „Pobřežní oblast States of Jersey: oblast je tvořena přílivovou a bezprostřední pobřežní oblastí mezi střední čárou přílivu na ostrově Jersey a pomyslnou čárou ve vzdálenosti tří námořních mil od střední čáry odlivu ostrova Jersey. Oblast se nachází v normansko-bretaňském zálivu na jižní straně Lamanšského průlivu.“ |
| --- | --- |

3)

zrušuje se tento text: „Pobřežní oblast States of Jersey: oblast je tvořena přílivovou a bezprostřední pobřežní oblastí mezi střední čárou přílivu na ostrově Jersey a pomyslnou čárou ve vzdálenosti tří námořních mil od střední čáry odlivu ostrova Jersey. Oblast se nachází v normansko-bretaňském zálivu na jižní straně Lamanšského průlivu.“

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 6. srpna 2020.

Za Komisi

Stella KYRIAKIDES

členka Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 328, 24.11.2006, s. 14.

1

(2)  
  Úř. věst. L 29, 31.1.2020, s. 7.

2

(3)  Rozhodnutí Komise 2009/177/ES ze dne 31. října 2008, kterým se provádí směrnice Rady 2006/88/ES, pokud jde o programy dozoru a eradikace a status členských států, oblastí a jednotek prostých nákazy (Úř. věst. L 63, 7.3.2009, s. 15).

3

---

JEDNACÍ ŘÁDY

| 10.8.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 259/32 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 259/32

---

ROZHODNUTÍ SPRÁVNÍ RADY ODRŮDOVÉHO ÚŘADU SPOLEČENSTVÍ

ze dne 1. dubna 2020

o vnitřních předpisech týkajících se omezení některých práv subjektů údajů, pokud jde o zpracování osobních údajů v rámci fungování Odrůdového úřadu Společenství

SPRÁVNÍ RADA ODRŮDOVÉHO ÚŘADU SPOLEČENSTVÍ,

ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 ze dne 23. října 2018 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení nařízení (ES) č. 45/2001 a rozhodnutí č. 1247/2002/ES (1), a zejména na článek 25 tohoto nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2100/94 ze dne 27. července 1994 o odrůdových právech Společenství (2), a zejména na čl. 36 uvedeného nařízení,

s ohledem na konzultaci evropského inspektora ochrany údajů (dále jen „EIOÚ“) ze dne 18. prosince 2019

Po konzultaci s výborem zaměstnanců,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Úřad vykonává svou činnost v souladu s nařízením (ES) č. 2100/94. |
| --- | --- |

(1)

Úřad vykonává svou činnost v souladu s nařízením (ES) č. 2100/94.

| (2) | V souladu s čl. 25 odst. 1 nařízení (EU) 2018/1725 by omezení použití článků 14 až 22, 35 a 36 a článku 4 uvedeného nařízení v rozsahu, ve kterém jeho ustanovení odpovídají právům a povinnostem stanoveným v článcích 14 až 22, měla vycházet z vnitřních předpisů, které přijme úřad, pokud nevycházejí z právních aktů přijatých na základě Smluv. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s čl. 25 odst. 1 nařízení (EU) 2018/1725 by omezení použití článků 14 až 22, 35 a 36 a článku 4 uvedeného nařízení v rozsahu, ve kterém jeho ustanovení odpovídají právům a povinnostem stanoveným v článcích 14 až 22, měla vycházet z vnitřních předpisů, které přijme úřad, pokud nevycházejí z právních aktů přijatých na základě Smluv.

| (3) | Tyto vnitřní předpisy, včetně jejich ustanovení týkajících se posouzení nezbytnosti a přiměřenosti daného omezení, by neměly být použity v případech, kdy omezení práv subjektů údajů stanoví právní akt přijatý na základě Smluv. |
| --- | --- |

(3)

Tyto vnitřní předpisy, včetně jejich ustanovení týkajících se posouzení nezbytnosti a přiměřenosti daného omezení, by neměly být použity v případech, kdy omezení práv subjektů údajů stanoví právní akt přijatý na základě Smluv.

| (4) | V případech, kdy úřad vykonává své povinnosti v souvislosti s právy subjektu údajů podle nařízení (EU) 2018/1725, by měl zvážit, zda se na daný případ neuplatní některá z výjimek uvedených v tomto nařízení. |
| --- | --- |

(4)

V případech, kdy úřad vykonává své povinnosti v souvislosti s právy subjektu údajů podle nařízení (EU) 2018/1725, by měl zvážit, zda se na daný případ neuplatní některá z výjimek uvedených v tomto nařízení.

| (5) | V rámci svého správního fungování může být úřad povinen omezit práva subjektů údajů podle čl. 25 nařízení (EU) 2018/1725. |
| --- | --- |

(5)

V rámci svého správního fungování může být úřad povinen omezit práva subjektů údajů podle čl. 25 nařízení (EU) 2018/1725.

| (6) | Úřad, zastoupený svým předsedou, vystupuje jako správce údajů bez ohledu na další přenesení pravomocí spojených s úlohou správce v rámci společného podniku s cílem zohlednit provozní odpovědnost za konkrétní operace zpracování osobních údajů. |
| --- | --- |

(6)

Úřad, zastoupený svým předsedou, vystupuje jako správce údajů bez ohledu na další přenesení pravomocí spojených s úlohou správce v rámci společného podniku s cílem zohlednit provozní odpovědnost za konkrétní operace zpracování osobních údajů.

| (7) | Osobní údaje jsou bezpečně uloženy v elektronickém prostředí nebo v listinné podobě, která brání protiprávnímu přístupu nebo předání údajů osobám, které je nepotřebují znát. Zpracovávané osobní údaje jsou uchovávány v souladu s prohlášeními o ochraně údajů, prohlášeními o ochraně soukromí nebo v záznamech úřadu. |
| --- | --- |

(7)

Osobní údaje jsou bezpečně uloženy v elektronickém prostředí nebo v listinné podobě, která brání protiprávnímu přístupu nebo předání údajů osobám, které je nepotřebují znát. Zpracovávané osobní údaje jsou uchovávány v souladu s prohlášeními o ochraně údajů, prohlášeními o ochraně soukromí nebo v záznamech úřadu.

| (8) | Tyto vnitřní předpisy by měly platit pro všechny operace zpracování prováděné úřadem v souvislosti se správními šetřeními, disciplinárními řízeními, postupy oznamování podezření na protiprávní jednání („whistleblowing“), (formálními a neformálními) řízeními v případech obtěžování, zpracováváním stížností a údajů o zdravotním stavu, šetřeními prováděnými pověřencem pro ochranu osobních údajů v souladu s čl. 45 odst. 2 nařízení (EU) 2018/1725, šetřeními týkajícími se zabezpečení (systémů informačních technologií) prováděnými interně nebo se zapojením externích subjektů (např. CERT-EU). |
| --- | --- |

(8)

Tyto vnitřní předpisy by měly platit pro všechny operace zpracování prováděné úřadem v souvislosti se správními šetřeními, disciplinárními řízeními, postupy oznamování podezření na protiprávní jednání („whistleblowing“), (formálními a neformálními) řízeními v případech obtěžování, zpracováváním stížností a údajů o zdravotním stavu, šetřeními prováděnými pověřencem pro ochranu osobních údajů v souladu s čl. 45 odst. 2 nařízení (EU) 2018/1725, šetřeními týkajícími se zabezpečení (systémů informačních technologií) prováděnými interně nebo se zapojením externích subjektů (např. CERT-EU).

| (9) | V případech, kdy se použijí tyto vnitřní předpisy, musí úřad vysvětlit, proč jsou daná omezení přísně vzato nezbytná a přiměřená v demokratické společnosti, a dodržovat podstatu základních práv a svobod. |
| --- | --- |

(9)

V případech, kdy se použijí tyto vnitřní předpisy, musí úřad vysvětlit, proč jsou daná omezení přísně vzato nezbytná a přiměřená v demokratické společnosti, a dodržovat podstatu základních práv a svobod.

| (10) | V této souvislosti je úřad během výše uvedených řízení povinen v maximální možné míře respektovat základní práva subjektů údajů, zejména právo na informace, právo na přístup k osobním údajům, právo na opravu, výmaz a omezení zpracování, právo na oznámení případu porušení zabezpečení osobních údaj. |
| --- | --- |

(10)

V této souvislosti je úřad během výše uvedených řízení povinen v maximální možné míře respektovat základní práva subjektů údajů, zejména právo na informace, právo na přístup k osobním údajům, právo na opravu, výmaz a omezení zpracování, právo na oznámení případu porušení zabezpečení osobních údaj.

| (11) | Úřad by měl pravidelně prověřovat, zda jsou naplněny podmínky odůvodňující dané omezení, a omezení neprodleně zrušit, jakmile tyto podmínky přestanou být naplněny. |
| --- | --- |

(11)

Úřad by měl pravidelně prověřovat, zda jsou naplněny podmínky odůvodňující dané omezení, a omezení neprodleně zrušit, jakmile tyto podmínky přestanou být naplněny.

| (12) | Správce by měl informovat pověřence pro ochranu osobních údajů o každém omezení práv subjektu údajů a o každém zrušení nebo změně tohoto omezení. |
| --- | --- |

(12)

Správce by měl informovat pověřence pro ochranu osobních údajů o každém omezení práv subjektu údajů a o každém zrušení nebo změně tohoto omezení.

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Předmět a rozsah působnosti

1.   Toto rozhodnutí stanoví pravidla týkající se podmínek, za nichž je úřad oprávněn v rámci svých operací zpracování uvedených v odstavci 2 omezit možnost výkonu práv zakotvených v článcích 4, 14 až 21, 35 a 36 nařízení (EU) 2018/1725 v návaznosti na jeho článek 25.

2.   V rámci správního fungování úřadu se toto rozhodnutí vztahuje na zpracování osobních údajů prováděné úřadem pro účely: správních šetření, disciplinárních řízení, postupu oznamování podezření na protiprávní jednání („whistleblowing“), (formálních a neformálních) postupů v případech obtěžování, vyřizování stížností, zpracovávání údajů o zdravotním stavu a/nebo zdravotních dokumentací, provádění interních auditů, šetření prováděných pověřencem pro ochranu osobních údajů v souladu s čl. 45 odst. 2 nařízení (EU) 2018/1725, šetření zabezpečení systémů informačních technologií prováděných interně nebo se zapojením externích subjektů (např. CERT-EU).

Toto rozhodnutí platí pro operace zpracování prováděné před zahájením výše uvedených řízení, během těchto řízení a během následné kontroly opatření podniknutých v návaznosti na výsledky těchto řízení. Dále se vztahuje na součinnost a spolupráci poskytovanou úřadem mimo rozsah jeho vlastních správních postupů úřadu OLAF, příslušným úřadům členských států a/nebo jiným příslušným úřadům.

3.   Dotčenými kategoriemi údajů jsou „tvrdé“ údaje („objektivní“ údaje, jako jsou údaje o totožnosti, kontaktní údaje, profesní údaje, administrativní údaje, údaje získané ze zvláštních zdrojů, elektronické komunikace a provozní údaje) a/nebo „měkké“ údaje („subjektivní“ údaje týkající se daného případu, např. odůvodnění, údaje o chování, hodnocení, údaje o výkonnosti a jednání a údaje související s předmětem řízení nebo činnosti nebo předložené v souvislosti s ním).

4.   V případech, kdy úřad vykonává své povinnosti v souvislosti s právy subjektu údajů podle nařízení (EU) 2018/1725, zváží, zda nejsou naplněny podmínky pro některou z výjimek uvedených v tomto nařízení.

5.   V závislosti na podmínkách stanovených v tomto rozhodnutí mohou platit omezení v případě těchto práv: poskytování informací subjektům údajů, právo na přístup, opravu, výmaz, omezení zpracování, oznamování případů porušení zabezpečení osobních údajů subjektu údajů a důvěrnost elektronických komunikací.

Článek 2

Specifikace správce a záruk

1.   Úřad zavede následující záruky s cílem zamezit zneužití nebo protiprávnímu zpřístupnění nebo předání údajů:

| a) | dokumenty v listinné podobě musí být uchovávány v zabezpečených skříních a přístup k nim mohou mít pouze oprávnění zaměstnanci; |
| --- | --- |

a)

dokumenty v listinné podobě musí být uchovávány v zabezpečených skříních a přístup k nim mohou mít pouze oprávnění zaměstnanci;

| b) | veškeré elektronické údaje se uchovávají v zabezpečené IT aplikaci v souladu s bezpečnostními normami úřadu a ve zvláštních elektronických adresářích, k nimž mají přístup pouze oprávnění zaměstnanci. Příslušné úrovně přístupu se přidělují individuálně; |
| --- | --- |

b)

veškeré elektronické údaje se uchovávají v zabezpečené IT aplikaci v souladu s bezpečnostními normami úřadu a ve zvláštních elektronických adresářích, k nimž mají přístup pouze oprávnění zaměstnanci. Příslušné úrovně přístupu se přidělují individuálně;

| c) | systémy informačních technologií a jejich databáze musí mít mechanismy pro ověření totožnosti uživatele v rámci systému jednotného přihlašování a musí být automaticky propojeny s přihlašovacím jménem a heslem uživatele. Účty koncových uživatelů musí být jedinečné, osobní a nepřevoditelné, sdílení uživatelských účtů je přísně zakázáno. Elektronické záznamy musí být uchovávány zabezpečeným způsobem, aby se zajistila důvěrnost a ochrana údajů v nich obsažených; |
| --- | --- |

c)

systémy informačních technologií a jejich databáze musí mít mechanismy pro ověření totožnosti uživatele v rámci systému jednotného přihlašování a musí být automaticky propojeny s přihlašovacím jménem a heslem uživatele. Účty koncových uživatelů musí být jedinečné, osobní a nepřevoditelné, sdílení uživatelských účtů je přísně zakázáno. Elektronické záznamy musí být uchovávány zabezpečeným způsobem, aby se zajistila důvěrnost a ochrana údajů v nich obsažených;

| d) | všechny osoby, které mají přístup k údajům, jsou vázány povinností zachovávat důvěrnost. |
| --- | --- |

d)

všechny osoby, které mají přístup k údajům, jsou vázány povinností zachovávat důvěrnost.

2.   Správcem operací zpracování je úřad, zastoupený předsedou, jenž může funkci správce delegovat. Subjekty údajů jsou informovány delegovaným správcem formou prohlášení o ochraně osobních údajů nebo prostřednictvím záznamů zveřejněných na internetových stránkách a/nebo na intranetu úřadu.

3.   Doba uchovávání osobních údajů podle čl. 1 odst. 3 nesmí být delší, než je uvedeno v prohlášeních o ochraně údajů, prohlášeních o ochraně soukromí nebo záznamech uvedených v čl. 3 odst. 1. Na konci lhůty pro uchovávání údajů musí být informace týkající se dané věci, včetně osobních údajů, vymazány, anonymizovány nebo převedeny do historických archivů.

4.   Pokud úřad uvažuje o uplatnění omezení, je třeba zvážit riziko pro práva a svobody subjektu údajů především s ohledem na riziko pro práva a svobody jiných subjektů údajů a riziko zmaření účelu operace zpracování. Rizika pro práva a svobody subjektu údajů se týkají především, ale nikoliv výlučně ohrožení dobrého jména a práva na obhajobu a práva být vyslechnut.

Článek 3

Omezení

1.   Úřad zveřejní na svých internetových stránkách a/nebo na intranetu prohlášení o ochraně osobních údajů, prohlášení o ochraně soukromí nebo záznamy podle článku 31 nařízení (EU) 2018/1725, ve kterých bude informovat subjekty údajů o jejich právech v rámci daného řízení a podá i informace související s možným omezením těchto práv. Součástí těchto informací je i to, která práva mohou být omezena, důvody pro toto omezení a případná délka jeho trvání.

2.   Aniž jsou dotčena ustanovení odstavce 3 úřad v příslušných případech zajistí, aby subjekty údajů byly jednotlivě vhodnou formou informovány. Úřad je také může jednotlivě informovat o jejich právech vyplývajících ze současného nebo budoucího omezení.

3.   Omezení zaváděná úřadem mohou být použita jen pro účely vyjmenované v čl. 25 odst. 1 nařízení (EU) 2018/1725:

| a) | národní bezpečnost, veřejná bezpečnost nebo obrana členských států; |
| --- | --- |

a)

národní bezpečnost, veřejná bezpečnost nebo obrana členských států;

| b) | prevence, vyšetřování, odhalování a stíhání trestných činů nebo výkonu trestů, včetně ochrany před hrozbami pro veřejnou bezpečnost a jejich předcházení; |
| --- | --- |

b)

prevence, vyšetřování, odhalování a stíhání trestných činů nebo výkonu trestů, včetně ochrany před hrozbami pro veřejnou bezpečnost a jejich předcházení;

| c) | jiné důležité cíle obecného veřejného zájmu Unie nebo některého členského státu, zejména cíle společné zahraniční a bezpečnostní politiky Unie nebo důležitý hospodářský nebo finanční zájem Unie nebo některého členského státu, včetně měnových, rozpočtových a daňových záležitostí, veřejného zdraví a sociálního zabezpečení; |
| --- | --- |

c)

jiné důležité cíle obecného veřejného zájmu Unie nebo některého členského státu, zejména cíle společné zahraniční a bezpečnostní politiky Unie nebo důležitý hospodářský nebo finanční zájem Unie nebo některého členského státu, včetně měnových, rozpočtových a daňových záležitostí, veřejného zdraví a sociálního zabezpečení;

| d) | vnitřní bezpečnost orgánů a subjektů Unie, včetně jejich sítí elektronických komunikací; |
| --- | --- |

d)

vnitřní bezpečnost orgánů a subjektů Unie, včetně jejich sítí elektronických komunikací;

| e) | ochrana nezávislosti soudnictví a soudních řízení; |
| --- | --- |

e)

ochrana nezávislosti soudnictví a soudních řízení;

| f) | prevence, vyšetřování, odhalování a stíhání porušování etických pravidel regulovaných povolání; |
| --- | --- |

f)

prevence, vyšetřování, odhalování a stíhání porušování etických pravidel regulovaných povolání;

| g) | monitorovací, inspekční nebo regulační funkce spojená, i pouze příležitostně, s výkonem veřejné moci v případech uvedených v písmenech a) až c); |
| --- | --- |

g)

monitorovací, inspekční nebo regulační funkce spojená, i pouze příležitostně, s výkonem veřejné moci v případech uvedených v písmenech a) až c);

| h) | ochrana subjektu údajů nebo práv a svobod druhých; |
| --- | --- |

h)

ochrana subjektu údajů nebo práv a svobod druhých;

| i) | vymáhání občanskoprávních nároků. |
| --- | --- |

i)

vymáhání občanskoprávních nároků.

4.   Zejména pokud úřad zavádí omezení v souvislosti se:

| a) | správními šetřeními a disciplinární řízeními, mohou omezení vycházet z čl. 25 odst. 1 písm. c), e), g), h) nařízení (EU) 2018/1725; |
| --- | --- |

a)

správními šetřeními a disciplinární řízeními, mohou omezení vycházet z čl. 25 odst. 1 písm. c), e), g), h) nařízení (EU) 2018/1725;

| b) | postupy při oznamování podezření na protiprávní jednání („whistleblowing“) mohou omezení vycházet z čl. 25 odst. 1 písm. h) nařízení (EU) 2018/1725; |
| --- | --- |

b)

postupy při oznamování podezření na protiprávní jednání („whistleblowing“) mohou omezení vycházet z čl. 25 odst. 1 písm. h) nařízení (EU) 2018/1725;

| c) | (formálními a neformálními) postupy při řešení případů obtěžování, mohou omezení vycházet z čl. 25 odst. 1 písm. h) nařízení (EU) 2018/1725; |
| --- | --- |

c)

(formálními a neformálními) postupy při řešení případů obtěžování, mohou omezení vycházet z čl. 25 odst. 1 písm. h) nařízení (EU) 2018/1725;

| d) | zpracováním stížností, mohou omezení vycházet z čl. 25 odst. 1 písm. c), e), g), h) nařízení (EU) 2018/1725; |
| --- | --- |

d)

zpracováním stížností, mohou omezení vycházet z čl. 25 odst. 1 písm. c), e), g), h) nařízení (EU) 2018/1725;

| e) | zpracováním údajů o zdravotním stavu, mohou omezení vycházet z čl. 25 odst. 1 písm. h) nařízení (EU) 2018/1725; |
| --- | --- |

e)

zpracováním údajů o zdravotním stavu, mohou omezení vycházet z čl. 25 odst. 1 písm. h) nařízení (EU) 2018/1725;

| f) | interními audity, mohou omezení vycházet z čl. 25 odst. 1 písm. c), g), h) nařízení (EU) 2018/1725; |
| --- | --- |

f)

interními audity, mohou omezení vycházet z čl. 25 odst. 1 písm. c), g), h) nařízení (EU) 2018/1725;

| g) | šetřeními prováděnými inspektorem ochrany osobních údajů v souladu s čl. 45 odst. 2 nařízení (EU) 2018/1725, mohou omezení vycházet z čl. 25 odst. 1 písm. c), g), h) nařízení (EU) 2018/1725; |
| --- | --- |

g)

šetřeními prováděnými inspektorem ochrany osobních údajů v souladu s čl. 45 odst. 2 nařízení (EU) 2018/1725, mohou omezení vycházet z čl. 25 odst. 1 písm. c), g), h) nařízení (EU) 2018/1725;

| h) | šetřeními týkajícími se zabezpečení IT, které jsou prováděny interně nebo se zapojením externích subjektů (např. CERTEU), mohou omezení vycházet z čl. 25 odst. 1 písm. c), d), g), h) nařízení (EU) 2018/1725. |
| --- | --- |

h)

šetřeními týkajícími se zabezpečení IT, které jsou prováděny interně nebo se zapojením externích subjektů (např. CERTEU), mohou omezení vycházet z čl. 25 odst. 1 písm. c), d), g), h) nařízení (EU) 2018/1725.

5.   Veškerá omezení musejí být nezbytná a přiměřená s přihlédnutím k rizikům pro práva a svobody subjektů údajů a musejí respektovat podstatu základních práv a svobod v demokratické společnosti.

Zvažuje-li se použití omezení, provede se test nezbytnosti a přiměřenosti na základě těchto pravidel. Test se v každém jednotlivém případě zdokumentuje prostřednictvím oznámení o interním posuzování za účelem vyvození odpovědnosti. Tento test by měl být proveden i v souvislosti s přezkumem uplatňování omezení.

Omezení se zruší, jakmile pominou okolnosti, které tato omezení odůvodňují. Zejména pak v případě, že se má za to, že uplatňování omezeného práva by již nemařilo účinek uloženého omezení nebo by nepříznivě ovlivňovalo práva nebo svobody jiných subjektů údajů.

6.   Úřad může být navíc požádán o výměnu osobních údajů subjektů údajů s útvary Komise nebo jinými orgány, institucemi, agenturami a úřady EU, příslušnými úřady členských států nebo jinými příslušnými úřady ze třetích zemí nebo s mezinárodními organizacemi, včetně případů, kdy:

| a) | útvary Komise nebo jiné orgány, instituce, agentury a úřady EU omezí své povinnosti a výkon práv těchto subjektů údajů na základě jiných aktů stanovených v článku 25 nařízení (EU) 2018/1725 nebo v souladu s kapitolou IX tohoto nařízení nebo se zakládacími akty jiných orgánů, institucí, agentur a úřadů EU; |
| --- | --- |

a)

útvary Komise nebo jiné orgány, instituce, agentury a úřady EU omezí své povinnosti a výkon práv těchto subjektů údajů na základě jiných aktů stanovených v článku 25 nařízení (EU) 2018/1725 nebo v souladu s kapitolou IX tohoto nařízení nebo se zakládacími akty jiných orgánů, institucí, agentur a úřadů EU;

| b) | příslušné úřady členských států omezí své povinnosti a výkon práv těchto subjektů údajů na základě aktů uvedených v článku 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (3) nebo v souladu s vnitrostátními opatřeními, jimiž se provádí ustanovení čl. 13 odst. 3, čl. 15 odst. 3 nebo čl. 16 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/680 (4). |
| --- | --- |

b)

příslušné úřady členských států omezí své povinnosti a výkon práv těchto subjektů údajů na základě aktů uvedených v článku 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (3) nebo v souladu s vnitrostátními opatřeními, jimiž se provádí ustanovení čl. 13 odst. 3, čl. 15 odst. 3 nebo čl. 16 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/680 (4).

V případě, že výměnu osobních údajů iniciuje jiný úřad, neuplatní úřad žádné omezení a vymaže nebo anonymizuje informace související s danou věcí, včetně osobních údajů, při předávání vyžádaných údajů tomuto úřadu.

7.   Záznamy o omezeních a případně dokumenty obsahující podkladové faktické a právní elementy budou na požádání zpřístupněny evropskému inspektorovi ochrany údajů.

Článek 4

Přezkum pověřencem pro ochranu osobních údajů

1.   Úřad neprodleně informuje svého pověřence pro ochranu osobních údajů („pověřenec“), pokud správce omezí výkon práv subjektů údajů, zruší dané omezení nebo upraví dobu jeho platnosti v souladu s tímto rozhodnutím. Správce zpřístupní pověřenci záznamy obsahující posouzení nezbytnosti a přiměřenosti omezení a zdokumentuje do záznamu datum, kdy byl pověřenec informován.

2.   Pověřenec je oprávněn písemně požádat správce, aby přezkoumal uplatňování omezení. Správce je povinen písemně informovat pověřence o výsledku vyžádaného přezkumu.

3.   Zapojení pověřence do řízení souvisejícího s omezeními, včetně výměny informací, musí být náležitě zdokumentováno.

Článek 5

Poskytování informací subjektu údajů

1.   V řádně odůvodněných případech a za podmínek stanovených v tomto rozhodnutí je správce oprávněn v případě, že je to nezbytné a přiměřené, omezit poskytování informací v souvislosti s operacemi zpracování uvedenými v čl. 1 odst. 2 tohoto rozhodnutí. Zejména je možné pozdržet, neprovést nebo odepřít poskytnutí informací, pokud by jejich poskytnutí mařilo účinek operace zpracování.

2.   Pokud úřad zcela nebo částečně omezí poskytování informací uvedených v odstavci 1, uvede v dokumentu o interním posouzení důvody tohoto omezení, včetně posouzení nezbytnosti a přiměřenosti omezení a jeho doby trvání.

3.   Omezení uvedené v odstavci 1 zůstane v platnosti, dokud budou existovat důvody, které jej opodstatňují.

Jakmile důvody omezení pominou, úřad poskytne subjektu údajů informace o hlavních důvodech, o něž se omezení opíralo. Současně úřad informuje subjekt údajů o možnosti podat stížnost u evropského inspektora ochrany údajů nebo žádat o soudní ochranu u Soudního dvora Evropské unie.

4.   Úřad přezkoumá uplatňování omezení alespoň jednou za rok a na konci příslušného řízení. Potřebu zachovat jakékoli omezení poté monitoruje správce jednou ročně.

Článek 6

Právo subjektu údajů na přístup, opravu, výmaz a omezení zpracování

1.   V řádně odůvodněných případech a za podmínek stanovených v tomto rozhodnutí je správce oprávněn v případě, že je to nezbytné a přiměřené, omezit právo subjektu údajů na přístup, opravu, výmaz a omezení zpracování v souvislosti s operacemi zpracování uvedenými v čl. 1 odst. 2 tohoto rozhodnutí. Ustanovení tohoto článku 6 se nevztahují na právo na přístup k údajům o zdravotním stavu a/nebo zdravotní dokumentaci, pro které jsou výslovně stanoveny zvláštní pravidla uvedená v článku 7 níže.

2.   Pokud subjekty údajů požadují výkon svého práva na přístup, opravu, výmaz a omezení zpracování jejich osobních údajů zpracovaných v souvislosti s jednou nebo několika konkrétními věcmi nebo v souvislosti s konkrétní operací zpracování, úřad omezí své posouzení žádosti pouze na tyto osobní údaje.

3.   Pokud úřad zcela nebo částečně omezí právo na přístup, opravu, výmaz a omezení zpracování podle článku 17 nařízení (EU) 2018/1725, podnikne následující kroky:

| a) | ve své odpovědi na žádost informuje dotčený subjekt údajů o platném omezení a o hlavních důvodech tohoto omezení a také o možnosti podat stížnost u evropského inspektora ochrany údajů nebo žádat o soudní ochranu u Soudního dvora Evropské unie; |
| --- | --- |

a)

ve své odpovědi na žádost informuje dotčený subjekt údajů o platném omezení a o hlavních důvodech tohoto omezení a také o možnosti podat stížnost u evropského inspektora ochrany údajů nebo žádat o soudní ochranu u Soudního dvora Evropské unie;

| b) | v dokumentu o interním posouzení zdokumentuje důvody omezení, včetně posouzení nezbytnosti a přiměřenosti omezení a délky jeho trvání. |
| --- | --- |

b)

v dokumentu o interním posouzení zdokumentuje důvody omezení, včetně posouzení nezbytnosti a přiměřenosti omezení a délky jeho trvání.

V souladu s čl. 25 odst. 8 nařízení (EU) 2018/1725 lze poskytnutí informací uvedených v písmenu a) odložit, neprovést nebo odepřít, pokud by to mařilo účinek omezení.

4.   Úřad bude přezkoumávat uplatňování omezení práv subjektů údajů alespoň jednou za rok a na konci příslušného řízení. Poté správce na žádost subjektů údajů přezkoumá nutnost zachování omezení.

Článek 7

Právo na přístup k údajům o zdravotním stavu a/nebo zdravotní dokumentaci

1.   Omezení práva na přístup subjektů údajů k údajům o jejich zdravotním stavu a/nebo zdravotní dokumentaci vyžaduje zvláštní ustanovení, která jsou obsahem tohoto článku.

2.   S výhradou níže uvedených odstavců tohoto článku je úřad oprávněn omezit právo subjektu údajů na přímý přístup k jeho osobním údajům o zdravotním stavu a/nebo zdravotní dokumentaci psychologické nebo psychiatrické povahy, které úřad zpracovává, pokud je pravděpodobné, že přístup k těmto údajům bude představovat riziko pro zdraví subjektu údajů. Toto omezení je přiměřené tomu, co je pro ochranu subjektů údajů nezbytně nutné.

3.   Přístup k informacím uvedeným v odstavci 2 se poskytne lékaři, kterého si subjekt údajů zvolí.

4.   V těchto případech uhradí zdravotní služba subjektu údajů na jeho žádost tu část nákladů na konzultaci s lékařem, jemuž budou zpřístupněny údaje o zdravotním stavu a/nebo zdravotní dokumentace, která mu nebyla uhrazena ze systému společného zdravotního pojištění. Úhrada nesmí přesáhnout rozdíl mezi limitem stanoveným v obecných prováděcích opatřeních pro úhradu léčebných nákladů (5) a částkou uhrazenou subjektu v souladu s těmito pravidly ze systému společného zdravotního pojištění.

5.   Podmínkou této úhrady ze strany zdravotní služby je to, že dosud nebyl poskytnut přístup ke stejným údajům a/nebo dokumentaci.

6.   S výhradou následujících odstavců tohoto článku může úřad v jednotlivých případech omezit právo subjektu údajů na přístup k jeho osobním údajům o zdravotním stavu a/nebo zdravotní dokumentaci, které má k dispozici, zejména pokud by výkon tohoto práva nepříznivě ovlivnil práva a svobody subjektu údajů nebo jiných subjektů údajů.

7.   Pokud subjekty údajů požádají o výkon svého práva na přístup ke svým osobním údajům zpracovávaným v souvislosti s jedním nebo několika konkrétními věcmi nebo ke konkrétní operaci zpracování, omezí se úřad v posuzování této žádosti pouze na tyto osobní údaje

8.   Pokud úřad zcela nebo částečně omezí právo na přístup k osobním údajům subjektů údajů o jejich zdravotním stavu a/nebo k jejich zdravotní dokumentaci, podnikne následující kroky:

| a) | ve své odpovědi na žádost informuje dotčený subjekt údajů o platném omezení a o hlavních důvodech tohoto omezení a také o možnosti podat stížnost u evropského inspektora ochrany údajů nebo žádat o soudní ochranu u Soudního dvora Evropské unie; |
| --- | --- |

a)

ve své odpovědi na žádost informuje dotčený subjekt údajů o platném omezení a o hlavních důvodech tohoto omezení a také o možnosti podat stížnost u evropského inspektora ochrany údajů nebo žádat o soudní ochranu u Soudního dvora Evropské unie;

| b) | v dokumentu o interním posouzení zdokumentuje důvody omezení, včetně posouzení nezbytnosti a přiměřenosti omezení a délky jeho trvání, zejména tím, že uvede, na základě čeho by výkon tohoto práva představoval riziko pro zdraví subjektu údajů nebo by nepříznivě ovlivnil práva a svobody těchto nebo jiných subjektů údajů. |
| --- | --- |

b)

v dokumentu o interním posouzení zdokumentuje důvody omezení, včetně posouzení nezbytnosti a přiměřenosti omezení a délky jeho trvání, zejména tím, že uvede, na základě čeho by výkon tohoto práva představoval riziko pro zdraví subjektu údajů nebo by nepříznivě ovlivnil práva a svobody těchto nebo jiných subjektů údajů.

V souladu s čl. 25 odst. 8 nařízení (EU) 2018/1725 lze poskytnutí informací uvedených v písmenu a) odložit, neprovést nebo odepřít, pokud by to mařilo účinek omezení.

9.   Omezení uvedená v odstavcích 2 a 6 výše zůstanou v platnosti, dokud nepominou důvody, které jej opodstatňují. Jakmile důvody pro omezení pominou, správce na žádost subjektů údajů přezkoumá nutnost jeho zachování.

Článek 8

Oznamování případů porušení zabezpečení osobních údajů subjektu údajů a důvěrnost elektronických komunikací

1.   V řádně odůvodněných případech a za podmínek stanovených v tomto rozhodnutí může správce v případě, že je to nezbytné a přiměřené, omezit právo na sdělení případů porušení zabezpečení osobních údajů v souvislosti s operacemi zpracování uvedenými v čl. 1 odst. 2 tohoto rozhodnutí. Toto právo ale nesmí být omezeno v souvislosti s řízeními týkajícími se obtěžování.

2.   V řádně odůvodněných případech a za podmínek stanovených v tomto rozhodnutí je správce oprávněn omezit právo na důvěrnost elektronických komunikací, je-li to nezbytné a vhodné v souvislosti se zpracováním podle čl. 1 odst. 2 tohoto rozhodnutí.

3.   Ustanovení čl. 5 odst. 2, 3 a 4 tohoto rozhodnutí se použijí, pokud úřad omezí oznamování porušení zabezpečení osobních údajů subjektu údajů nebo důvěrnost elektronických komunikací podle článků 35 a 36 nařízení (EU) 2018/1725.

Článek 9

Nabytí účinnosti

Toto rozhodnutí nabývá účinnosti třetím dnem po jeho vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Angers dne 1. dubna 2020.

pro Odrůdový úřad Společenství

Bistra PAVLOVSKA

Předsedkyně správní rady

---

(1)  
  Úř. věst. L 295, 21.11.2018, s. 39.

1

(2)  
  Úř. věst. L 227, 1.9.1994, s. 1.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).

3

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/680 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů příslušnými orgány za účelem prevence, vyšetřování, odhalování či stíhání trestných činů nebo výkonu trestů, o volném pohybu těchto údajů a o zrušení rámcového rozhodnutí Rady 2008/977/SVV (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 89).

4

(5)  Rozhodnutí Komise C(2007) 3195 ze dne 2. července 2007, kterým se stanoví obecná prováděcí opatření pro úhradu léčebných nákladů.

5

---

AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU

| 10.8.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 259/40 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 259/40

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉ RADY EU-MEXIKO č. 1/2020

ze dne 31. července 2020,

kterým se mění rozhodnutí č. 2/2000 [2020/1180]

SMÍŠENÁ RADA,

s ohledem na Dohodu o hospodářském partnerství, politické koordinaci a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně jedné a Spojenými státy mexickými na straně druhé (1) (dále jen „všeobecná dohoda“), a zejména na články 5 a 10 ve spojení s článkem 47 uvedené dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V návaznosti na přistoupení Chorvatské republiky (dále jen „Chorvatsko“) k Evropské unii dne 1. července 2013 byl v Bruselu dne 27. listopadu 2018 podepsán třetí dodatkový protokol ke všeobecné dohodě, který se použije ode dne 1. března 2020. |
| --- | --- |

(1)

V návaznosti na přistoupení Chorvatské republiky (dále jen „Chorvatsko“) k Evropské unii dne 1. července 2013 byl v Bruselu dne 27. listopadu 2018 podepsán třetí dodatkový protokol ke všeobecné dohodě, který se použije ode dne 1. března 2020.

| (2) | S ohledem na to je nezbytné upravit s účinkem ode dne přistoupení Chorvatska k všeobecné dohodě některá ustanovení rozhodnutí Smíšené rady ES-Mexiko č. 2/2000 (2) ve znění rozhodnutí č. 3/2004 (3) a č. 2/2008 (4), která se týkají obchodu se zbožím, osvědčování původu a veřejných zakázek. |
| --- | --- |

(2)

S ohledem na to je nezbytné upravit s účinkem ode dne přistoupení Chorvatska k všeobecné dohodě některá ustanovení rozhodnutí Smíšené rady ES-Mexiko č. 2/2000 (2) ve znění rozhodnutí č. 3/2004 (3) a č. 2/2008 (4), která se týkají obchodu se zbožím, osvědčování původu a veřejných zakázek.

| (3) | Články 5, 6, 7, 10 a 47 všeobecné dohody zmocňují Smíšenou radu zřízenou podle článku 45 všeobecné dohody k přijetí rozhodnutí pro účely splnění cílů všeobecné dohody, a zejména k rozhodování o vhodných opatřeních a harmonogramu, pokud jde o obchod zbožím, obchod službami a veřejné zakázky, |
| --- | --- |

(3)

Články 5, 6, 7, 10 a 47 všeobecné dohody zmocňují Smíšenou radu zřízenou podle článku 45 všeobecné dohody k přijetí rozhodnutí pro účely splnění cílů všeobecné dohody, a zejména k rozhodování o vhodných opatřeních a harmonogramu, pokud jde o obchod zbožím, obchod službami a veřejné zakázky,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Příloha I rozhodnutí č. 2/2000 se mění v souladu s přílohou I tohoto rozhodnutí.

2.   Tímto článkem není dotčeno ustanovení o přezkumu obsažené v článku 10 rozhodnutí č. 2/2000.

Článek 2

Ustanovení čl. 17 odst. 4 a čl. 18 odst. 2 a dodatku IV k příloze III rozhodnutí č. 2/2000 se mění v souladu s přílohou II tohoto rozhodnutí.

Článek 3

1.   Orgány Chorvatska uvedené v příloze III tohoto rozhodnutí se doplňují k odpovídajícím částem části B přílohy VI rozhodnutí č. 2/2000.

2.   Prostředky pro zveřejňování Chorvatska uvedené v příloze IV tohoto rozhodnutí se doplňují k části B přílohy XIII rozhodnutí č. 2/2000.

Článek 4

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

Použije se ode dne přistoupení Chorvatska k všeobecné dohodě.

V Bruselu dne 31. července 2020.

Za Smíšenou radu

předseda

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  Úř. věst. EU L 276, 28.10.2000, s. 45.

1

(2)  Rozhodnutí Smíšené rady ES-Mexiko č. 2/2004 ze dne 23. března 2000 (Úř. věst. EU L 157, 30.6.2000, s. 10).

2

(3)  Rozhodnutí Smíšené rady ES-Mexiko č. 3/2004 ze dne 29. července 2004, kterým se mění rozhodnutí Smíšené rady č. 2/2000 ze dne 23. března 2000 (Úř. věst. EU L 293, 16.9.2004, s. 15).

3

(4)  Rozhodnutí č. 2/2008 Smíšené rady EU-Mexiko ze dne 25. července 2008 o změnách rozhodnutí Smíšené rady č. 2/2000 ve znění rozhodnutí Smíšené rady č. 3/2004 ((Úř. věst. EU L 198, 26.7.2008, s. 55).

4

---

PŘÍLOHA I

ROZPIS ODSTRAŇOVÁNÍ CEL SPOLEČENSTVÍ

V příloze I rozhodnutí č. 2/2000 se vkládá tato položka:

| „KÓD KN | Popis | Množství roční celní kvóty | Celní sazba celní kvóty |
| --- | --- | --- | --- |
| 0803 00 19 | Banány, čerstvé (kromě banánů plantejnů) | 2 010 tun (*1) | 70 EUR/t |

„KÓD KN

Popis

Množství roční celní kvóty

Celní sazba celní kvóty

0803 00 19

Banány, čerstvé (kromě banánů plantejnů)

2 010 tun (*1)

70 EUR/t

---

(*1)  Tato roční celní kvóta se otevírá od 1. ledna do 31. prosince každého kalendářního roku. Poprvé se však použije od třetího dne po zveřejnění tohoto rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie.“

*1

Úředním věstníku Evropské unie

---

PŘÍLOHA II

NOVÁ JAZYKOVÁ ZNĚNÍ SPRÁVNÍCH POZNÁMEK A „PROHLÁŠENÍ NA FAKTUŘE“ UVEDENÝCH V PŘÍLOZE III ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉ RADY č. 2/2000

Příloha III k rozhodnutí č. 2/2000 se mění takto:

| 1) | V článku 17 se odstavec 4 nahrazuje tímto:

  „4.   Dodatečně vydaná průvodní osvědčení EUR. 1 musí obsahovat některou z těchto poznámek: | BG ‚ИЗДАДЕН ВПОСЛЕДСТВИЕ‘ |
| --- | --- | --- |

1)

V článku 17 se odstavec 4 nahrazuje tímto:

„4.   Dodatečně vydaná průvodní osvědčení EUR. 1 musí obsahovat některou z těchto poznámek:

BG ‚ИЗДАДЕН ВПОСЛЕДСТВИЕ‘

| | ES ‚EXPEDIDO A POSTERIORI‘ |
| --- | --- |

ES ‚EXPEDIDO A POSTERIORI‘

| | CS ‚VYSTAVENO DODATEČNĚ‘ |
| --- | --- |

CS ‚VYSTAVENO DODATEČNĚ‘

| | DA ‚UDSTEDT EFTERFØLGENDE‘ |
| --- | --- |

DA ‚UDSTEDT EFTERFØLGENDE‘

| | DE ‚NACHTRÄGLICH AUSGESTELLT‘ |
| --- | --- |

DE ‚NACHTRÄGLICH AUSGESTELLT‘

| | ET ‚TAGANTJÄRELE VÄLJA ANTUD‘ |
| --- | --- |

ET ‚TAGANTJÄRELE VÄLJA ANTUD‘

| | EL ‚ΕΚΔΟΘΕΝ ΕΚ ΤΩΝ ΥΣΤΕΡΩΝ‘ |
| --- | --- |

EL ‚ΕΚΔΟΘΕΝ ΕΚ ΤΩΝ ΥΣΤΕΡΩΝ‘

| | EN ‚ISSUED RETROSPECTIVELY‘ |
| --- | --- |

EN ‚ISSUED RETROSPECTIVELY‘

| | FR ‚DÉLIVRÉ A POSTERIORI‘ |
| --- | --- |

FR ‚DÉLIVRÉ A POSTERIORI‘

| | HR ‚NAKNADNO IZDANO‘ |
| --- | --- |

HR ‚NAKNADNO IZDANO‘

| | IT ‚RILASCIATO A POSTERIORI‘ |
| --- | --- |

IT ‚RILASCIATO A POSTERIORI‘

| | LV ‚IZSNIEGTS RETROSPEKTÎVI‘ |
| --- | --- |

LV ‚IZSNIEGTS RETROSPEKTÎVI‘

| | LT ‚RETROSPEKTYVUSIS IŠDAVIMAS‘ |
| --- | --- |

LT ‚RETROSPEKTYVUSIS IŠDAVIMAS‘

| | HU ‚KIADVA VISSZAMENŐLEGES HATÁLLYAL‘ |
| --- | --- |

HU ‚KIADVA VISSZAMENŐLEGES HATÁLLYAL‘

| | MT ‚MAHRUG RETROSPETTIVAMENT‘ |
| --- | --- |

MT ‚MAHRUG RETROSPETTIVAMENT‘

| | NL ‚AFGEGEVEN A POSTERIORI‘ |
| --- | --- |

NL ‚AFGEGEVEN A POSTERIORI‘

| | PL ‚WYSTAWIONE RETROSPEKTYWNIE‘ |
| --- | --- |

PL ‚WYSTAWIONE RETROSPEKTYWNIE‘

| | PT ‚EMITIDO A POSTERIORI‘ |
| --- | --- |

PT ‚EMITIDO A POSTERIORI‘

| | RO ‚EMIS A POSTERIORI‘ |
| --- | --- |

RO ‚EMIS A POSTERIORI‘

| | SK ‚VYDANÉ DODATOČNE‘ |
| --- | --- |

SK ‚VYDANÉ DODATOČNE‘

| | SL ‚IZDANO NAKNADNO‘ |
| --- | --- |

SL ‚IZDANO NAKNADNO‘

| | FI ‚ANNETTU JÄLKIKÄTEEN‘ |
| --- | --- |

FI ‚ANNETTU JÄLKIKÄTEEN‘

| | SV ‚UTFÄRDAT I EFTERHAND‘.“ |
| --- | --- |

SV ‚UTFÄRDAT I EFTERHAND‘.“

| 2) | V článku 18 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

  „2.   Duplikát vystavený v souladu s odstavcem 1 musí obsahovat některou z těchto poznámek: | BG ‚ДУБЛИКАТ‘ |
| --- | --- | --- |

2)

V článku 18 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Duplikát vystavený v souladu s odstavcem 1 musí obsahovat některou z těchto poznámek:

BG ‚ДУБЛИКАТ‘

| | ES ‚DUPLICADO‘ |
| --- | --- |

ES ‚DUPLICADO‘

| | CS ‚DUPLIKÁT‘ |
| --- | --- |

CS ‚DUPLIKÁT‘

| | DA ‚DUPLIKAT‘ |
| --- | --- |

DA ‚DUPLIKAT‘

| | DE ‚DUPLIKAT‘ |
| --- | --- |

DE ‚DUPLIKAT‘

| | ET ‚DUPLIKAAT‘ |
| --- | --- |

ET ‚DUPLIKAAT‘

| | EL ‚ΑΝΤΙΓΡΑΦΟ‘ |
| --- | --- |

EL ‚ΑΝΤΙΓΡΑΦΟ‘

| | EN ‚DUPLICATE‘ |
| --- | --- |

EN ‚DUPLICATE‘

| | FR ‚DUPLICATA‘ |
| --- | --- |

FR ‚DUPLICATA‘

| | HR ‚DUPLIKAT‘ |
| --- | --- |

HR ‚DUPLIKAT‘

| | IT ‚DUPLICATO‘ |
| --- | --- |

IT ‚DUPLICATO‘

| | LV ‚DUBLIKĀTS‘ |
| --- | --- |

LV ‚DUBLIKĀTS‘

| | LT ‚DUBLIKATAS‘ |
| --- | --- |

LT ‚DUBLIKATAS‘

| | HU ‚MÁSODLAT‘ |
| --- | --- |

HU ‚MÁSODLAT‘

| | MT ‚DUPLIKAT‘ |
| --- | --- |

MT ‚DUPLIKAT‘

| | NL ‚DUPLICAAT‘ |
| --- | --- |

NL ‚DUPLICAAT‘

| | PL ‚DUPLIKAT‘ |
| --- | --- |

PL ‚DUPLIKAT‘

| | PT ‚SEGUNDA VIA‘ |
| --- | --- |

PT ‚SEGUNDA VIA‘

| | RO ‚DUPLICAT‘ |
| --- | --- |

RO ‚DUPLICAT‘

| | SK ‚DUPLIKÁT‘ |
| --- | --- |

SK ‚DUPLIKÁT‘

| | SL ‚DVOJNIK‘ |
| --- | --- |

SL ‚DVOJNIK‘

| | FI ‚KAKSOISKAPPALE‘ |
| --- | --- |

FI ‚KAKSOISKAPPALE‘

| | SV ‚DUPLIKAT‘.“ |
| --- | --- |

SV ‚DUPLIKAT‘.“

| 3) | V dodatku IV se po francouzském znění k vkládá toto znění:

  „Chorvatské znění
  Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ... (1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (2) preferencijalnog podrijetla.

  (1)  Pokud prohlášení na faktuře vyplňuje schválený vývozce ve smyslu článku 21 této přílohy, musí se na tomto místě uvést číslo oprávnění schváleného vývozce. Pokud prohlášení na faktuře nevyplňuje schválený vývozce, slova v závorce se vypustí nebo se pole nevyplní."


  (2)  Je třeba uvést původ výrobků. Pokud se prohlášení na faktuře vztahuje zcela či zčásti na výrobky pocházející z Ceuty a Melilly ve smyslu článku 37 této přílohy, musí je vývozce v dokladu, v němž se prohlášení vyplňuje, jasně označit symbolem ‚CM‘.“
  " |
| --- | --- |

3)

V dodatku IV se po francouzském znění k vkládá toto znění:

„Chorvatské znění

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ... (1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (2) preferencijalnog podrijetla.

1

2

(1)  Pokud prohlášení na faktuře vyplňuje schválený vývozce ve smyslu článku 21 této přílohy, musí se na tomto místě uvést číslo oprávnění schváleného vývozce. Pokud prohlášení na faktuře nevyplňuje schválený vývozce, slova v závorce se vypustí nebo se pole nevyplní."

1

(2)  Je třeba uvést původ výrobků. Pokud se prohlášení na faktuře vztahuje zcela či zčásti na výrobky pocházející z Ceuty a Melilly ve smyslu článku 37 této přílohy, musí je vývozce v dokladu, v němž se prohlášení vyplňuje, jasně označit symbolem ‚CM‘.“
  "

2

---

(1)  Pokud prohlášení na faktuře vyplňuje schválený vývozce ve smyslu článku 21 této přílohy, musí se na tomto místě uvést číslo oprávnění schváleného vývozce. Pokud prohlášení na faktuře nevyplňuje schválený vývozce, slova v závorce se vypustí nebo se pole nevyplní.

1

(2)  Je třeba uvést původ výrobků. Pokud se prohlášení na faktuře vztahuje zcela či zčásti na výrobky pocházející z Ceuty a Melilly ve smyslu článku 37 této přílohy, musí je vývozce v dokladu, v němž se prohlášení vyplňuje, jasně označit symbolem ‚CM‘.“
  ‘

2

---

PŘÍLOHA III

ÚSTŘEDNÍ VLÁDNÍ ORGÁNY

1)

„AC – Chorvatsko

| 1 | Chorvatský parlament | Hrvatski Sabor |
| --- | --- | --- |
| 2 | Prezident Chorvatské republiky | Predsjednik Republike Hrvatske |
| 3 | Kancelář prezidenta Chorvatské republiky | Ured predsjednika Republike Hrvatske |
| 4 | Kancelář prezidenta Chorvatské republiky po skončení jeho mandátu | Ured predsjednika Republike Hrvatske po prestanku obnašanja dužnosti |
| 5 | Vláda Chorvatské republiky | Vlada Republike Hrvatske |
| 6 | kanceláře vlády Chorvatské republiky | uredi Vlade Republike Hrvatske |
| 7 | Ministerstvo hospodářství | Ministarstvo gospodarstva |
| 8 | Ministerstvo pro místní rozvoj a fondy EU | Ministarstvo regionalnoga razvoja i fondova Europske unije |
| 9 | Ministerstvo financí | Ministarstvo financija |
| 10 | Ministerstvo obrany | Ministarstvo obrane |
| 11 | Ministerstvo zahraničních a evropských věcí | Ministarstvo vanjskih i europskih poslova |
| 12 | Ministerstvo vnitra | Ministarstvo unutarnjih poslova |
| 13 | Ministerstvo spravedlnosti | Ministarstvo pravosuđa |
| 14 | Ministerstvo veřejné správy | Ministarstvo uprave |
| 15 | Ministerstvo podnikání a řemesel | Ministarstvo poduzetništva i obrta |
| 16 | Ministerstvo práce a důchodového systému | Ministarstvo rada i mirovinskoga sustava |
| 17 | Ministerstvo námořních záležitostí, dopravy a infrastruktury | Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture |
| 18 | Ministerstvo zemědělství | Ministarstvo poljoprivrede |
| 19 | Ministerstvo cestovního ruchu | Ministarstvo turizma |
| 20 | Ministerstvo životního prostředí a ochrany přírody | Ministarstvo zaštite okoliša i prirode |
| 21 | Ministerstvo stavebnictví a územního plánování | Ministarstvo graditeljstva i prostornoga uređenja |
| 22 | Ministerstvo pro záležitosti válečných veteránů | Ministarstvo branitelja |
| 23 | Ministerstvo sociální politiky a mládeže | Ministarstvo socijalne politike i mladih |
| 24 | Ministerstvo zdravotnictví | Ministarstvo zdravlja |
| 25 | Ministerstvo vědy, vzdělávání a sportu | Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta |
| 26 | Ministerstvo kultury | Ministarstvo kulture |
| 27 | organizace státní správy | državne upravne organizacije |
| 28 | župní úřady státní správy | uredi državne uprave u županijama |
| 29 | Ústavní soud Chorvatské republiky | Ustavni sud Republike Hrvatske |
| 30 | Nejvyšší soud Chorvatské republiky | Vrhovni sud Republike Hrvatske |
| 31 | soudy | sudovi |
| 32 | Státní soudní rada | Državno sudbeno vijeće |
| 33 | státní zastupitelství | državna odvjetništva |
| 34 | Rada státních žalobců | Državno odvjetničko vijeće |
| 35 | úřad ombudsmana | pravobraniteljstva |
| 36 | Státní komise pro dohled nad postupy zadávání veřejných zakázek | Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave |
| 37 | Chorvatská národní banka | Hrvatska narodna banka |
| 38 | státní agentury a úřady | državne agencije i uredi |
| 39 | Státní kontrolní úřad | Državni ured za reviziju“ |

1

Chorvatský parlament

Hrvatski Sabor

2

Prezident Chorvatské republiky

Predsjednik Republike Hrvatske

3

Kancelář prezidenta Chorvatské republiky

Ured predsjednika Republike Hrvatske

4

Kancelář prezidenta Chorvatské republiky po skončení jeho mandátu

Ured predsjednika Republike Hrvatske po prestanku obnašanja dužnosti

5

Vláda Chorvatské republiky

Vlada Republike Hrvatske

6

kanceláře vlády Chorvatské republiky

uredi Vlade Republike Hrvatske

7

Ministerstvo hospodářství

Ministarstvo gospodarstva

8

Ministerstvo pro místní rozvoj a fondy EU

Ministarstvo regionalnoga razvoja i fondova Europske unije

9

Ministerstvo financí

Ministarstvo financija

10

Ministerstvo obrany

Ministarstvo obrane

11

Ministerstvo zahraničních a evropských věcí

Ministarstvo vanjskih i europskih poslova

12

Ministerstvo vnitra

Ministarstvo unutarnjih poslova

13

Ministerstvo spravedlnosti

Ministarstvo pravosuđa

14

Ministerstvo veřejné správy

Ministarstvo uprave

15

Ministerstvo podnikání a řemesel

Ministarstvo poduzetništva i obrta

16

Ministerstvo práce a důchodového systému

Ministarstvo rada i mirovinskoga sustava

17

Ministerstvo námořních záležitostí, dopravy a infrastruktury

Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture

18

Ministerstvo zemědělství

Ministarstvo poljoprivrede

19

Ministerstvo cestovního ruchu

Ministarstvo turizma

20

Ministerstvo životního prostředí a ochrany přírody

Ministarstvo zaštite okoliša i prirode

21

Ministerstvo stavebnictví a územního plánování

Ministarstvo graditeljstva i prostornoga uređenja

22

Ministerstvo pro záležitosti válečných veteránů

Ministarstvo branitelja

23

Ministerstvo sociální politiky a mládeže

Ministarstvo socijalne politike i mladih

24

Ministerstvo zdravotnictví

Ministarstvo zdravlja

25

Ministerstvo vědy, vzdělávání a sportu

Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta

26

Ministerstvo kultury

Ministarstvo kulture

27

organizace státní správy

državne upravne organizacije

28

župní úřady státní správy

uredi državne uprave u županijama

29

Ústavní soud Chorvatské republiky

Ustavni sud Republike Hrvatske

30

Nejvyšší soud Chorvatské republiky

Vrhovni sud Republike Hrvatske

31

soudy

sudovi

32

Státní soudní rada

Državno sudbeno vijeće

33

státní zastupitelství

državna odvjetništva

34

Rada státních žalobců

Državno odvjetničko vijeće

35

úřad ombudsmana

pravobraniteljstva

36

Státní komise pro dohled nad postupy zadávání veřejných zakázek

Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave

37

Chorvatská národní banka

Hrvatska narodna banka

38

státní agentury a úřady

državne agencije i uredi

39

Státní kontrolní úřad

Državni ured za reviziju“

2)

| „a) | PŘÍLOHA I

  „ZADAVATELÉ V ODVĚTVÍ VÝROBY, DOPRAVY NEBO DISTRIBUCE PITNÉ VODY“:


  „CHORVATSKO
  Veřejné podniky, které jsou zadavateli uvedenými v článku 6 zákona o veřejných zakázkách (Zakon o javnoj nabavi, Narodne novine (Úřední věstník) č. 90/11, 83/13, 143/13 a 13/14) a které se v souladu se zvláštními předpisy podílejí na výstavbě (poskytování) pevných sítí nebo správě pevných sítí pro dodávky veřejných služeb v souvislosti s výrobou, přenosem a distribucí pitné vody a dodávkami pitné vody do pevných sítí; například subjekty zřízené místními samosprávnými celky působící jako veřejný dodavatel vodovodních nebo kanalizačních služeb v souladu s vodním zákonem (Narodne novine č. 153/09, 63/11, 130/11, 53/13 a 14/14).“; |
| --- | --- |

„a)

PŘÍLOHA I

„ZADAVATELÉ V ODVĚTVÍ VÝROBY, DOPRAVY NEBO DISTRIBUCE PITNÉ VODY“:

„CHORVATSKO

Veřejné podniky, které jsou zadavateli uvedenými v článku 6 zákona o veřejných zakázkách (Zakon o javnoj nabavi, Narodne novine (Úřední věstník) č. 90/11, 83/13, 143/13 a 13/14) a které se v souladu se zvláštními předpisy podílejí na výstavbě (poskytování) pevných sítí nebo správě pevných sítí pro dodávky veřejných služeb v souvislosti s výrobou, přenosem a distribucí pitné vody a dodávkami pitné vody do pevných sítí; například subjekty zřízené místními samosprávnými celky působící jako veřejný dodavatel vodovodních nebo kanalizačních služeb v souladu s vodním zákonem (Narodne novine č. 153/09, 63/11, 130/11, 53/13 a 14/14).“;

| b) | PŘÍLOHA II

  „ZADAVATELÉ V ODVĚTVÍ VÝROBY, DOPRAVY NEBO DISTRIBUCE ELEKTŘINY“:


  „CHORVATSKO
  Veřejné podniky, které jsou zadavateli uvedenými v článku 6 zákona o veřejných zakázkách (Zakon o javnoj nabavi, Narodne novine (Úřední věstník) č. 90/11, 83/13, 143/13 a 13/14) a které se v souladu se zvláštními předpisy podílejí na výstavbě (poskytování) pevných sítí nebo správě pevných sítí pro dodávky veřejných služeb v souvislosti s výrobou, přenosem a distribucí elektrické energie a dodávkami elektrické energie do pevných sítí; například subjekty provádějící tyto činnosti na základě povolení pro činnost v oblasti energetiky v souladu s energetickým zákonem (Narodne novine č. 120/12 a 14/14).“; |
| --- | --- |

b)

PŘÍLOHA II

„ZADAVATELÉ V ODVĚTVÍ VÝROBY, DOPRAVY NEBO DISTRIBUCE ELEKTŘINY“:

„CHORVATSKO

Veřejné podniky, které jsou zadavateli uvedenými v článku 6 zákona o veřejných zakázkách (Zakon o javnoj nabavi, Narodne novine (Úřední věstník) č. 90/11, 83/13, 143/13 a 13/14) a které se v souladu se zvláštními předpisy podílejí na výstavbě (poskytování) pevných sítí nebo správě pevných sítí pro dodávky veřejných služeb v souvislosti s výrobou, přenosem a distribucí elektrické energie a dodávkami elektrické energie do pevných sítí; například subjekty provádějící tyto činnosti na základě povolení pro činnost v oblasti energetiky v souladu s energetickým zákonem (Narodne novine č. 120/12 a 14/14).“;

| c) | PŘÍLOHA VII

  „ZADAVATELÉ V ODVĚTVÍ MĚSTSKÝCH ŽELEZNIČNÍCH, TRAMVAJOVÝCH, TROLEJBUSOVÝCH NEBO AUTOBUSOVÝCH SLUŽEB“:


  „CHORVATSKO
  Veřejné podniky, které jsou zadavateli uvedenými v článku 6 zákona o veřejných zakázkách (Zakon o javnoj nabavi, Narodne novine (Úřední věstník) č. 90/11, 83/13, 143/13 a 13/14) a které se v souladu se zvláštními předpisy podílejí na zpřístupňování sítí nebo správě sítí pro veřejné služby městské železnice, automatizované systémy, tramvajovou, autobusovou, trolejbusovou a lanovou dopravu; například subjekty zapojené do uvedených činností jako veřejné služby v souladu se zákonem o veřejných službách (Narodne novine č. 36/95, 70/97, 128/99, 57/00, 129/00, 59/01, 26/03, 82/04, 110/04, 178/04, 38/09, 79/09, 153/09, 49/11, 84/11, 90/11, 144/12, 94/13, 153/13 a 147/14).“; |
| --- | --- |

c)

PŘÍLOHA VII

„ZADAVATELÉ V ODVĚTVÍ MĚSTSKÝCH ŽELEZNIČNÍCH, TRAMVAJOVÝCH, TROLEJBUSOVÝCH NEBO AUTOBUSOVÝCH SLUŽEB“:

„CHORVATSKO

Veřejné podniky, které jsou zadavateli uvedenými v článku 6 zákona o veřejných zakázkách (Zakon o javnoj nabavi, Narodne novine (Úřední věstník) č. 90/11, 83/13, 143/13 a 13/14) a které se v souladu se zvláštními předpisy podílejí na zpřístupňování sítí nebo správě sítí pro veřejné služby městské železnice, automatizované systémy, tramvajovou, autobusovou, trolejbusovou a lanovou dopravu; například subjekty zapojené do uvedených činností jako veřejné služby v souladu se zákonem o veřejných službách (Narodne novine č. 36/95, 70/97, 128/99, 57/00, 129/00, 59/01, 26/03, 82/04, 110/04, 178/04, 38/09, 79/09, 153/09, 49/11, 84/11, 90/11, 144/12, 94/13, 153/13 a 147/14).“;

| d) | PŘÍLOHA VIII

  „ZADAVATELÉ V ODVĚTVÍ LETIŠTNÍCH ZAŘÍZENÍ“:


  „CHORVATSKO
  Veřejné podniky, které jsou zadavateli uvedenými v článku 6 zákona o veřejných zakázkách (Zakon o javnoj nabavi, Narodne novine (Úřední věstník) č. 90/11, 83/13, 143/13 a 13/14) a které se v souladu se zvláštními předpisy podílejí na činnosti související s využíváním geografického území za účelem zpřístupňování letišť a dalšího terminálového vybavení provozovatelům letecké dopravy; například subjekty provádějící tyto činnosti na základě povolení v souladu se zákonem o letištích (Narodne novine č. 19/98 a 14/11).“; |
| --- | --- |

d)

PŘÍLOHA VIII

„ZADAVATELÉ V ODVĚTVÍ LETIŠTNÍCH ZAŘÍZENÍ“:

„CHORVATSKO

Veřejné podniky, které jsou zadavateli uvedenými v článku 6 zákona o veřejných zakázkách (Zakon o javnoj nabavi, Narodne novine (Úřední věstník) č. 90/11, 83/13, 143/13 a 13/14) a které se v souladu se zvláštními předpisy podílejí na činnosti související s využíváním geografického území za účelem zpřístupňování letišť a dalšího terminálového vybavení provozovatelům letecké dopravy; například subjekty provádějící tyto činnosti na základě povolení v souladu se zákonem o letištích (Narodne novine č. 19/98 a 14/11).“;

| e) | PŘÍLOHA IX

  „ZADAVATELÉ V ODVĚTVÍ NÁMOŘNÍCH NEBO VNITROZEMSKÝCH PŘÍSTAVŮ NEBO JINÝCH TERMINÁLOVÝCH ZAŘÍZENÍ“:


  „CHORVATSKO
  Veřejné podniky, které jsou zadavateli uvedenými v článku 6 zákona o veřejných zakázkách (Zakon o javnoj nabavi, Narodne novine (Úřední věstník) č. 90/11, 83/13, 143/13 a 13/14) a které se v souladu se zvláštními předpisy podílejí na činnosti související s využíváním geografického území za účelem zpřístupňování námořních přístavů, říčních přístavů a dalších dopravních terminálů provozovatelům námořní nebo říční dopravy; například subjekty provádějící tyto činnosti na základě koncese udělené podle zákona o námořní oblasti a námořních přístavech (Narodne novine č. 158/03, 100/04, 141/06 a 38/09).“



  “ |
| --- | --- |

e)

PŘÍLOHA IX

„ZADAVATELÉ V ODVĚTVÍ NÁMOŘNÍCH NEBO VNITROZEMSKÝCH PŘÍSTAVŮ NEBO JINÝCH TERMINÁLOVÝCH ZAŘÍZENÍ“:

„CHORVATSKO

Veřejné podniky, které jsou zadavateli uvedenými v článku 6 zákona o veřejných zakázkách (Zakon o javnoj nabavi, Narodne novine (Úřední věstník) č. 90/11, 83/13, 143/13 a 13/14) a které se v souladu se zvláštními předpisy podílejí na činnosti související s využíváním geografického území za účelem zpřístupňování námořních přístavů, říčních přístavů a dalších dopravních terminálů provozovatelům námořní nebo říční dopravy; například subjekty provádějící tyto činnosti na základě koncese udělené podle zákona o námořní oblasti a námořních přístavech (Narodne novine č. 158/03, 100/04, 141/06 a 38/09).“

---

PŘÍLOHA IV

PROSTŘEDKY PRO ZVEŘEJŇOVÁNÍ

Do přílohy XIII, části B rozhodnutí 2/2000 se doplňuje následující:

„Chorvatsko

Oznámení:

| — | Úřední věstník Evropské unie |
| --- | --- |

—

Úřední věstník Evropské unie

| — | Narodne Novine |
| --- | --- |

—

Narodne Novine

| — | Elektronické zadávání veřejných zakázek Chorvatské republiky (https://eojn.nn.hr/Oglasnik/clanak/electronic-public-procurement-of-the-republic-of-croatia/0/81/)“. |
| --- | --- |

—

Elektronické zadávání veřejných zakázek Chorvatské republiky (https://eojn.nn.hr/Oglasnik/clanak/electronic-public-procurement-of-the-republic-of-croatia/0/81/)“.

---