# Europeiska unionens L 175/2020

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 175 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 63 årgången4 juni 2020 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 175

Svensk utgåva

Lagstiftning

63 årgången4 juni 2020

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/738 av den 2 juni 2020 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2019/1286 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av visst slags polyetentereftalat (PET-plast) med ursprung i Indien | 1 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Kommissionens direktiv (EU) 2020/739 av den 3 juni 2020 om ändring av bilaga III till Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/54/EG vad gäller införande av sars-CoV-2 i förteckningen över biologiska agens som är kända för att smitta människor och om ändring av kommissionens direktiv (EU) 2019/1833 | 11 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/738 av den 2 juni 2020 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2019/1286 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av visst slags polyetentereftalat (PET-plast) med ursprung i Indien

1

DIREKTIV

*

Kommissionens direktiv (EU) 2020/739 av den 3 juni 2020 om ändring av bilaga III till Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/54/EG vad gäller införande av sars-CoV-2 i förteckningen över biologiska agens som är kända för att smitta människor och om ändring av kommissionens direktiv (EU) 2019/1833

11

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 4.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 175/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 175/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2020/738

av den 2 juni 2020

om ändring av genomförandeförordning (EU) 2019/1286 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av visst slags polyetentereftalat (PET-plast) med ursprung i Indien

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 av den 8 juni 2016 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 19, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Gällande åtgärder

Gällande åtgärder

| (1) | Genom förordning (EG) nr 2603/2000 (2) införde rådet slutgiltiga utjämningstullar på import av polyetentereftalat (nedan kallat PET-plast) med ursprung bland annat i Indien (nedan kallat den ursprungliga undersökningen). |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 2603/2000 (2) införde rådet slutgiltiga utjämningstullar på import av polyetentereftalat (nedan kallat PET-plast) med ursprung bland annat i Indien (nedan kallat den ursprungliga undersökningen).

2

PET-plast

den ursprungliga undersökningen

| (2) | Genom beslut 2000/745/EG (3) godtog Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) ett minimiimportpris som erbjudits av tre exporterande tillverkare i Indien. |
| --- | --- |

(2)

Genom beslut 2000/745/EG (3) godtog Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) ett minimiimportpris som erbjudits av tre exporterande tillverkare i Indien.

3

kommissionen

| (3) | Genom förordning (EG) nr 1645/2005 (4) ändrade rådet nivån på de gällande utjämningsåtgärderna för import av PET-plast från Indien. Ändringarna var en följd av en påskyndad översyn enligt artikel 20 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(3)

Genom förordning (EG) nr 1645/2005 (4) ändrade rådet nivån på de gällande utjämningsåtgärderna för import av PET-plast från Indien. Ändringarna var en följd av en påskyndad översyn enligt artikel 20 i grundförordningen.

4

| (4) | Efter en översyn vid giltighetstidens utgång införde rådet genom förordning (EG) nr 193/2007 (5) slutgiltiga utjämningstullar för ytterligare fem år. |
| --- | --- |

(4)

Efter en översyn vid giltighetstidens utgång införde rådet genom förordning (EG) nr 193/2007 (5) slutgiltiga utjämningstullar för ytterligare fem år.

5

| (5) | Utjämningsåtgärderna ändrades därefter genom rådets förordning (EG) nr 1286/2008 (6) och rådets genomförandeförordning (EU) nr 906/2011 (7) efter partiella interimsöversyner. |
| --- | --- |

(5)

Utjämningsåtgärderna ändrades därefter genom rådets förordning (EG) nr 1286/2008 (6) och rådets genomförandeförordning (EU) nr 906/2011 (7) efter partiella interimsöversyner.

6

7

| (6) | En senare partiell interimsöversyn avslutades genom genomförandeförordning (EU) nr 559/2012 utan att de gällande åtgärderna ändrades (8). |
| --- | --- |

(6)

En senare partiell interimsöversyn avslutades genom genomförandeförordning (EU) nr 559/2012 utan att de gällande åtgärderna ändrades (8).

8

| (7) | Efter en ytterligare översyn vid giltighetstidens utgång införde rådet genom förordning (EG) nr 461/2013 (9) slutgiltiga utjämningstullar för ytterligare fem år. |
| --- | --- |

(7)

Efter en ytterligare översyn vid giltighetstidens utgång införde rådet genom förordning (EG) nr 461/2013 (9) slutgiltiga utjämningstullar för ytterligare fem år.

9

| (8) | Genom genomförandebeslut 2014/109/EU (10) återtog kommissionen sitt godtagande av åtagandena på grund av en förändring av de omständigheter under vilka åtagandena godtagits. |
| --- | --- |

(8)

Genom genomförandebeslut 2014/109/EU (10) återtog kommissionen sitt godtagande av åtagandena på grund av en förändring av de omständigheter under vilka åtagandena godtagits.

10

| (9) | Genom genomförandeförordning (EU) 2015/1350 (11) ändrade kommissionen nivån på de gällande utjämningsåtgärderna för import av PET-plast från Indien till följd av två partiella interimsöversyner. |
| --- | --- |

(9)

Genom genomförandeförordning (EU) 2015/1350 (11) ändrade kommissionen nivån på de gällande utjämningsåtgärderna för import av PET-plast från Indien till följd av två partiella interimsöversyner.

11

| (10) | Genom genomförandeförordning (EU) 2018/1468 (12) ändrade kommissionen nivån på de gällande utjämningsåtgärderna till följd av två partiella interimsöversyner (nedan kallad 2018 års förordning). |
| --- | --- |

(10)

Genom genomförandeförordning (EU) 2018/1468 (12) ändrade kommissionen nivån på de gällande utjämningsåtgärderna till följd av två partiella interimsöversyner (nedan kallad 2018 års förordning).

12

2018 års förordning)

| (11) | Genom genomförandeförordning (EU) 2019/1286 (13) införde kommissionen efter den senaste översynen vid giltighetstidens utgång slutgiltiga utjämningstullar för ytterligare fem år (nedan kallad 2019 års översyn vid giltighetstidens utgång). Dessa åtgärder, som för närvarande gäller, (nedan kallade de gällande åtgärderna) består av specifika tullar på 0–74,60 euro per ton för individuellt namngivna indiska tillverkare, medan den övriga tullsatsen är 69,40 euro per ton för import från alla övriga tillverkare. |
| --- | --- |

(11)

Genom genomförandeförordning (EU) 2019/1286 (13) införde kommissionen efter den senaste översynen vid giltighetstidens utgång slutgiltiga utjämningstullar för ytterligare fem år (nedan kallad 2019 års översyn vid giltighetstidens utgång). Dessa åtgärder, som för närvarande gäller, (nedan kallade de gällande åtgärderna) består av specifika tullar på 0–74,60 euro per ton för individuellt namngivna indiska tillverkare, medan den övriga tullsatsen är 69,40 euro per ton för import från alla övriga tillverkare.

13

2019 års översyn vid giltighetstidens utgång)

de gällande åtgärderna)

1.2   Inledande av en partiell interimsöversyn

Inledande av en partiell interimsöversyn

| (12) | Genom 2018 års förordning ändrade kommissionen nivån på de gällande utjämningsåtgärderna för de två exporterande tillverkare som omfattades av översynerna och drog, till skillnad från i den ursprungliga undersökningen, slutsatsen att specifika tullar kanske inte längre var den lämpligaste formen av åtgärder. |
| --- | --- |

(12)

Genom 2018 års förordning ändrade kommissionen nivån på de gällande utjämningsåtgärderna för de två exporterande tillverkare som omfattades av översynerna och drog, till skillnad från i den ursprungliga undersökningen, slutsatsen att specifika tullar kanske inte längre var den lämpligaste formen av åtgärder.

| (13) | Kommissionen noterade dock också att den inte kunde ändra åtgärdernas form inom ramen för dessa översyner, eftersom den slutförde två partiella interimsöversyner som var begränsade till subventioneringen av endast två exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen noterade dock också att den inte kunde ändra åtgärdernas form inom ramen för dessa översyner, eftersom den slutförde två partiella interimsöversyner som var begränsade till subventioneringen av endast två exporterande tillverkare.

| (14) | Därför inledde kommissionen den 25 mars 2019 en partiell interimsöversyn på eget initiativ i enlighet med artikel 19.1 i grundförordningen, som var begränsad till formen för åtgärderna i fråga om import av PET-plast med ursprung i Indien (14) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande). Inledandet av översynen fick stöd av kommittén för tillverkare av polyetentereftalat i Europa (CPME), den europeiska branschorganisation som företräder alla europeiska tillverkare av PET-harts. |
| --- | --- |

(14)

Därför inledde kommissionen den 25 mars 2019 en partiell interimsöversyn på eget initiativ i enlighet med artikel 19.1 i grundförordningen, som var begränsad till formen för åtgärderna i fråga om import av PET-plast med ursprung i Indien (14) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande). Inledandet av översynen fick stöd av kommittén för tillverkare av polyetentereftalat i Europa (CPME), den europeiska branschorganisation som företräder alla europeiska tillverkare av PET-harts.

14

tillkännagivandet om inledande

| (15) | I tillkännagivandet om inledande konstaterade kommissionen att det finns tillräcklig bevisning för att de omständigheter som låg till grund för införandet av de gällande åtgärderna har förändrats och att dessa förändringar är av bestående karaktär. Denna bevisning avsåg den specifika kontexten i samband med prisutvecklingen och antidumpnings- och utjämningsåtgärderna i den ursprungliga undersökningen samt den ökade betydelsen av subventioner som ger ekonomiska fördelar som i huvudsak står i proportion till värdet av exporten. |
| --- | --- |

(15)

I tillkännagivandet om inledande konstaterade kommissionen att det finns tillräcklig bevisning för att de omständigheter som låg till grund för införandet av de gällande åtgärderna har förändrats och att dessa förändringar är av bestående karaktär. Denna bevisning avsåg den specifika kontexten i samband med prisutvecklingen och antidumpnings- och utjämningsåtgärderna i den ursprungliga undersökningen samt den ökade betydelsen av subventioner som ger ekonomiska fördelar som i huvudsak står i proportion till värdet av exporten.

1.3   Berörda parter

Berörda parter

| (16) | I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen specifikt de kända unionstillverkarna, de kända exporterande tillverkarna, de indiska myndigheterna samt kända importörer och användare om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta. |
| --- | --- |

(16)

I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen specifikt de kända unionstillverkarna, de kända exporterande tillverkarna, de indiska myndigheterna samt kända importörer och användare om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta.

| (17) | Berörda parter gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(17)

Berörda parter gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

| (18) | Den europeiska branschorganisation som företräder tillverkare av PET-plast, en indisk exporterande tillverkare och sex användare lämnade synpunkter på inledandet av undersökningen. Två andra exporterande tillverkare gav sig till känna men lämnade inte några synpunkter på inledandet. |
| --- | --- |

(18)

Den europeiska branschorganisation som företräder tillverkare av PET-plast, en indisk exporterande tillverkare och sex användare lämnade synpunkter på inledandet av undersökningen. Två andra exporterande tillverkare gav sig till känna men lämnade inte några synpunkter på inledandet.

| (19) | Den 11 juni 2019 genomförde kommissionen ett hörande med tre av de användare som gett sig till känna. |
| --- | --- |

(19)

Den 11 juni 2019 genomförde kommissionen ett hörande med tre av de användare som gett sig till känna.

1.4   Utlämnandet av uppgifter

Utlämnandet av uppgifter

| (20) | Den 6 april 2020 underrättades de indiska myndigheterna och de andra berörda parterna om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen avsåg att föreslå en ändring av formen för de åtgärder som tillämpas på import av PET-plast från Indien. De gavs även en rimlig tidsfrist för att lämna synpunkter. |
| --- | --- |

(20)

Den 6 april 2020 underrättades de indiska myndigheterna och de andra berörda parterna om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen avsåg att föreslå en ändring av formen för de åtgärder som tillämpas på import av PET-plast från Indien. De gavs även en rimlig tidsfrist för att lämna synpunkter.

| (21) | De indiska myndigheterna och en exporterande tillverkare lämnade synpunkter på dessa uppgifter. Synpunkterna beaktades vederbörligen enligt vad som anges nedan. |
| --- | --- |

(21)

De indiska myndigheterna och en exporterande tillverkare lämnade synpunkter på dessa uppgifter. Synpunkterna beaktades vederbörligen enligt vad som anges nedan.

2.   PRODUKT SOM ÖVERSYNEN GÄLLER OCH LIKADAN PRODUKT

PRODUKT SOM ÖVERSYNEN GÄLLER OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Produkt som översynen gäller

Produkt som översynen gäller

| (22) | Den produkt som är föremål för översyn är densamma som i den ursprungliga undersökningen, dvs. polyetentereftalat (nedan kallat PET-plast) med en viskositetskvot på minst 78 ml/g, enligt ISO-standard 1628–5, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 3907 61 00 med ursprung i Indien (nedan kallad den produkt som översynen gäller). |
| --- | --- |

(22)

Den produkt som är föremål för översyn är densamma som i den ursprungliga undersökningen, dvs. polyetentereftalat (nedan kallat PET-plast) med en viskositetskvot på minst 78 ml/g, enligt ISO-standard 1628–5, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 3907 61 00 med ursprung i Indien (nedan kallad den produkt som översynen gäller).

PET-plast

den produkt som översynen gäller

2.2   Likadan produkt

Likadan produkt

| (23) | Kommissionen ansåg att den produkt som översynen gäller och som tillverkas i Indien och exporteras till unionen och den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. De ansågs därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 2 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(23)

Kommissionen ansåg att den produkt som översynen gäller och som tillverkas i Indien och exporteras till unionen och den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. De ansågs därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 2 c i grundförordningen.

3.   UNDERSÖKNINGEN

UNDERSÖKNINGEN

3.1   Bakgrund

Bakgrund

| (24) | Genom den ursprungliga undersökningen infördes specifika utjämningstullar (i motsats till värdetullar). Dessa åtgärder kombinerades med specifika antidumpningstullar (15), som infördes samma dag. Vid den tidpunkten ansågs det lämpligare att införa specifika tullar i stället för värdetullar (baserat på exportprisernas faktiska nivå). Detta val gjordes för att undvika att fluktuationer i priserna på PET-plast till följd av fluktuationer i råoljepriserna skulle leda till att högre tullar tas ut (16). |
| --- | --- |

(24)

Genom den ursprungliga undersökningen infördes specifika utjämningstullar (i motsats till värdetullar). Dessa åtgärder kombinerades med specifika antidumpningstullar (15), som infördes samma dag. Vid den tidpunkten ansågs det lämpligare att införa specifika tullar i stället för värdetullar (baserat på exportprisernas faktiska nivå). Detta val gjordes för att undvika att fluktuationer i priserna på PET-plast till följd av fluktuationer i råoljepriserna skulle leda till att högre tullar tas ut (16).

15

16

| (25) | Rådet avslutade antidumpningsåtgärderna under 2013 (17), medan utjämningstullarna delvis sågs över flera gånger och för närvarande varierar mellan 0 och 74,60 euro per ton. |
| --- | --- |

(25)

Rådet avslutade antidumpningsåtgärderna under 2013 (17), medan utjämningstullarna delvis sågs över flera gånger och för närvarande varierar mellan 0 och 74,60 euro per ton.

17

| (26) | I 2018 års förordning konstaterade kommissionen, till skillnad från i den ursprungliga undersökningen, att specifika tullar kanske inte längre var den lämpligaste formen av åtgärder för att kompensera för de beviljade subventionerna. Detta beror på att de två huvudsakliga subventionssystem (dvs. tullrestitutionssystemet och systemet med varuexport från Indien) som var tillgängliga för de exporterande tillverkarna av PET-plast under översynsperioden gav finansiella fördelar som främst var kopplade till exportpriset. |
| --- | --- |

(26)

I 2018 års förordning konstaterade kommissionen, till skillnad från i den ursprungliga undersökningen, att specifika tullar kanske inte längre var den lämpligaste formen av åtgärder för att kompensera för de beviljade subventionerna. Detta beror på att de två huvudsakliga subventionssystem (dvs. tullrestitutionssystemet och systemet med varuexport från Indien) som var tillgängliga för de exporterande tillverkarna av PET-plast under översynsperioden gav finansiella fördelar som främst var kopplade till exportpriset.

| (27) | Kommissionens analys grundades på slutsatserna i 2018 års förordning. Dessa slutsatser ansågs vara av bestående karaktär och de bekräftades också vid 2019 års översyn vid giltighetstidens utgång. Slutsatserna grundades på kontrollerade data från de indiska myndigheterna och två exporterande tillverkare, närmare bestämt IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited (nedan kallad Dhunseri) och Reliance Industries Limited (nedan kallad Reliance). Dessa exporterande tillverkare stod för nästan all export av PET-plast från Indien till EU under översynsperioden i 2019 års översyn vid giltighetstidens utgång (1 april 2017–31 mars 2018). De omfattas av utjämningstullar på 18,73 euro per ton respektive 29,21 euro per ton (på grundval av en värdebaserad subventionsnivå på 2,3 % och 4 %). |
| --- | --- |

(27)

Kommissionens analys grundades på slutsatserna i 2018 års förordning. Dessa slutsatser ansågs vara av bestående karaktär och de bekräftades också vid 2019 års översyn vid giltighetstidens utgång. Slutsatserna grundades på kontrollerade data från de indiska myndigheterna och två exporterande tillverkare, närmare bestämt IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited (nedan kallad Dhunseri) och Reliance Industries Limited (nedan kallad Reliance). Dessa exporterande tillverkare stod för nästan all export av PET-plast från Indien till EU under översynsperioden i 2019 års översyn vid giltighetstidens utgång (1 april 2017–31 mars 2018). De omfattas av utjämningstullar på 18,73 euro per ton respektive 29,21 euro per ton (på grundval av en värdebaserad subventionsnivå på 2,3 % och 4 %).

Dhunseri

Reliance

| (28) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade den exporterande tillverkaren sina synpunkter på inledandet av undersökningen på eget initiativ, vilka sammanfattas i skäl 50. I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter framförde de indiska myndigheterna liknande synpunkter. Kommissionen bemöter dessa synpunkter i skäl 51. Dessa påståenden avvisades därför. |
| --- | --- |

(28)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade den exporterande tillverkaren sina synpunkter på inledandet av undersökningen på eget initiativ, vilka sammanfattas i skäl 50. I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter framförde de indiska myndigheterna liknande synpunkter. Kommissionen bemöter dessa synpunkter i skäl 51. Dessa påståenden avvisades därför.

3.2   De nuvarande tullarnas syfte och verkan

De nuvarande tullarnas syfte och verkan

| (29) | Enligt artikel 1.1 i grundförordningen får en utjämningstull införas för att kompensera för en subvention som direkt eller indirekt har beviljats för tillverkning, export eller transport av en produkt vars övergång till fri omsättning inom unionen vållar skada. |
| --- | --- |

(29)

Enligt artikel 1.1 i grundförordningen får en utjämningstull införas för att kompensera för en subvention som direkt eller indirekt har beviljats för tillverkning, export eller transport av en produkt vars övergång till fri omsättning inom unionen vållar skada.

| (30) | Enligt artikel 19.2 i grundförordningen får kommissionen se över den fortsatta tillämpningen av åtgärderna, om det finns tillräckliga bevis för att de gällande åtgärderna inte, eller inte längre, är tillräckliga för att motverka den utjämningsbara subvention som vållar skada. Om det vid undersökningen framkommer att påståendena är riktiga får utjämningstullarna höjas, så att den prishöjning som krävs för att motverka subventionen uppnås. |
| --- | --- |

(30)

Enligt artikel 19.2 i grundförordningen får kommissionen se över den fortsatta tillämpningen av åtgärderna, om det finns tillräckliga bevis för att de gällande åtgärderna inte, eller inte längre, är tillräckliga för att motverka den utjämningsbara subvention som vållar skada. Om det vid undersökningen framkommer att påståendena är riktiga får utjämningstullarna höjas, så att den prishöjning som krävs för att motverka subventionen uppnås.

| (31) | Det framgår således av dessa två bestämmelser att syftet med en utjämningstull är att kompensera för eller motverka en subvention. |
| --- | --- |

(31)

Det framgår således av dessa två bestämmelser att syftet med en utjämningstull är att kompensera för eller motverka en subvention.

| (32) | De nuvarande subventioneringsbelopp som fastställs i 2018 års förordning baseras i huvudsak på två subventionssystem, närmare bestämt tullrestitutionssystemet och systemet med varuexport från Indien. Dessa system står för 97 % och 89 % av de subventionsbelopp som konstaterades vid den tidpunkten för Dhunseri respektive Reliance. Genom dessa två system återbetalar de indiska myndigheterna till de exporterande tillverkarna en alltför hög procentandel av det genomsnittliga exportvärdet av de stödberättigande exporterade produkterna. Ju högre värdet per ton av exporten är desto högre blir därför det återbetalningsbelopp som de exporterande tillverkarna erhåller och därmed subventionernas storlek. Detta betyder att de utjämningsbara subventionerna ökar om exportpriset ökar. |
| --- | --- |

(32)

De nuvarande subventioneringsbelopp som fastställs i 2018 års förordning baseras i huvudsak på två subventionssystem, närmare bestämt tullrestitutionssystemet och systemet med varuexport från Indien. Dessa system står för 97 % och 89 % av de subventionsbelopp som konstaterades vid den tidpunkten för Dhunseri respektive Reliance. Genom dessa två system återbetalar de indiska myndigheterna till de exporterande tillverkarna en alltför hög procentandel av det genomsnittliga exportvärdet av de stödberättigande exporterade produkterna. Ju högre värdet per ton av exporten är desto högre blir därför det återbetalningsbelopp som de exporterande tillverkarna erhåller och därmed subventionernas storlek. Detta betyder att de utjämningsbara subventionerna ökar om exportpriset ökar.

| (33) | När dessa tullar infördes 2018 omräknades subventionsbeloppen till specifika tullar baserade på de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas priser på PET-plast under översynsperioden för den undersökningen, dvs. 1 april 2016–31 mars 2017. Dessa priser var relativt låga under den perioden, mellan ca 730 och 815 euro per ton, beroende på den exporterande tillverkaren. Enligt 2019 års översyn vid giltighetstidens utgång var det genomsnittliga importpriset på PET-plast från Indien 2016 särskilt lågt, närmare bestämt 776 euro per ton (18). Dessa var de lägsta genomsnittliga årliga priserna under hela skadeundersökningsperioden för den förordningen (1 januari 2014–31 mars 2018). Det genomsnittliga importpriset på PET-plast från Indien under översynsperioden för 2019 års översyn vid giltighetstidens utgång (1 april 2017–31 mars 2018), som är den senaste period som kommissionen undersökt i samband med importen av PET-plast från Indien, var 916 euro per ton (19). Eftersom subventioneringen av exporten av PET-plast från Indien, såsom nämns i skäl 32, är proportionellt knuten till exportpriset, skulle specifika tullar som beräknas på grundval av priserna under perioden 1 april 2016–31 mars 2017 inte vara tillräckliga för att kompensera för subventioneringen på grundval av priserna under perioden 1 april 2017–31 mars 2018. |
| --- | --- |

(33)

När dessa tullar infördes 2018 omräknades subventionsbeloppen till specifika tullar baserade på de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas priser på PET-plast under översynsperioden för den undersökningen, dvs. 1 april 2016–31 mars 2017. Dessa priser var relativt låga under den perioden, mellan ca 730 och 815 euro per ton, beroende på den exporterande tillverkaren. Enligt 2019 års översyn vid giltighetstidens utgång var det genomsnittliga importpriset på PET-plast från Indien 2016 särskilt lågt, närmare bestämt 776 euro per ton (18). Dessa var de lägsta genomsnittliga årliga priserna under hela skadeundersökningsperioden för den förordningen (1 januari 2014–31 mars 2018). Det genomsnittliga importpriset på PET-plast från Indien under översynsperioden för 2019 års översyn vid giltighetstidens utgång (1 april 2017–31 mars 2018), som är den senaste period som kommissionen undersökt i samband med importen av PET-plast från Indien, var 916 euro per ton (19). Eftersom subventioneringen av exporten av PET-plast från Indien, såsom nämns i skäl 32, är proportionellt knuten till exportpriset, skulle specifika tullar som beräknas på grundval av priserna under perioden 1 april 2016–31 mars 2017 inte vara tillräckliga för att kompensera för subventioneringen på grundval av priserna under perioden 1 april 2017–31 mars 2018.

18

19

| (34) | På grund av denna särskilda subventionerings art ansåg kommissionen därför att specifika tullar kan vara otillräckliga för att kompensera för subventioneringen i enlighet med artikel 1.1 i grundförordningen. Värdetullar är lämpligare för detta ändamål. |
| --- | --- |

(34)

På grund av denna särskilda subventionerings art ansåg kommissionen därför att specifika tullar kan vara otillräckliga för att kompensera för subventioneringen i enlighet med artikel 1.1 i grundförordningen. Värdetullar är lämpligare för detta ändamål.

3.3   Varaktigt förändrade omständigheter

Varaktigt förändrade omständigheter

| (35) | Såsom anges ovan ansågs specifika tullar, på grundval av unionens intresse, i den ursprungliga undersökningen vara lämpligare för att undvika att fluktuationer i priserna på PET-plast, orsakade av fluktuationer i råoljepriserna, skulle leda till att högre tullar tas ut. Även om priserna på råolja och därmed priserna på PET-plast fortsätter att fluktuera, måste beslutet att införa fasta tullar ses mot bakgrunden till beslutet. |
| --- | --- |

(35)

Såsom anges ovan ansågs specifika tullar, på grundval av unionens intresse, i den ursprungliga undersökningen vara lämpligare för att undvika att fluktuationer i priserna på PET-plast, orsakade av fluktuationer i råoljepriserna, skulle leda till att högre tullar tas ut. Även om priserna på råolja och därmed priserna på PET-plast fortsätter att fluktuera, måste beslutet att införa fasta tullar ses mot bakgrunden till beslutet.

| (36) | De nuvarande omständigheterna, som beskrivs i skälen 32–34, skiljer sig mycket från situationen år 2000 när utjämningstullarna först infördes. De ursprungliga subventionsbeloppen baserades på följande tre subventionssystem: i) Tullkreditsystemet. ii) Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror. iii) Industriella frizoner för bearbetning på export/Exportorienterade företag. De mest fördelaktiga av dessa var tullkreditsystemet och exportorienterade företag/industriella frizoner för bearbetning på export. Till skillnad från de system som för närvarande är i kraft gav de inte automatiskt rätt till återbetalning på grundval av det exporterade värdet. |
| --- | --- |

(36)

De nuvarande omständigheterna, som beskrivs i skälen 32–34, skiljer sig mycket från situationen år 2000 när utjämningstullarna först infördes. De ursprungliga subventionsbeloppen baserades på följande tre subventionssystem: i) Tullkreditsystemet. ii) Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror. iii) Industriella frizoner för bearbetning på export/Exportorienterade företag. De mest fördelaktiga av dessa var tullkreditsystemet och exportorienterade företag/industriella frizoner för bearbetning på export. Till skillnad från de system som för närvarande är i kraft gav de inte automatiskt rätt till återbetalning på grundval av det exporterade värdet.

| (37) | Inom ramen för tullkreditsystemet beviljades en exportör en kreditlicens för import av varor (som råvaror eller kapitalvaror). Förmånen och därmed subventioneringen uppstod vid importen av dessa varor och inte vid exporten av PET-plast. Även om exportvärdet avgjorde taket för den subventionering som en exporterande tillverkare kunde erhålla, avgjordes själva subventioneringen av importnivån. Systemen med industriella frizoner för bearbetning på export och exportorienterade företag, som stod för nästan hela det subventionsbelopp (13,5 av 13,9 %) som beviljades vad som nu är Dhunseri (20), utgjordes av olika mekanismer (21). Det rörde sig inte i något fall om en enkel betalning kopplad till exportvärdet, vilket är fallet inom det tullrestitutionssystem och det system med varuexport från Indien som för närvarande tillämpas. |
| --- | --- |

(37)

Inom ramen för tullkreditsystemet beviljades en exportör en kreditlicens för import av varor (som råvaror eller kapitalvaror). Förmånen och därmed subventioneringen uppstod vid importen av dessa varor och inte vid exporten av PET-plast. Även om exportvärdet avgjorde taket för den subventionering som en exporterande tillverkare kunde erhålla, avgjordes själva subventioneringen av importnivån. Systemen med industriella frizoner för bearbetning på export och exportorienterade företag, som stod för nästan hela det subventionsbelopp (13,5 av 13,9 %) som beviljades vad som nu är Dhunseri (20), utgjordes av olika mekanismer (21). Det rörde sig inte i något fall om en enkel betalning kopplad till exportvärdet, vilket är fallet inom det tullrestitutionssystem och det system med varuexport från Indien som för närvarande tillämpas.

20

21

| (38) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade den exporterande tillverkaren sina synpunkter på inledandet när det gäller frånvaron av förändring i subventionssystemet, vilket diskuteras i skälen 59 och 60. Den exporterande tillverkaren påminde om att kommissionen i kommentaren till ärendehandlingarna om inledande angav att 79 % av den subventionering som konstaterades i den ursprungliga undersökningen härrörde från ett system som var proportionellt knutet till exportpriset. Den exporterande tillverkaren hävdade att detta endast är något mindre än de subventioner från tullrestitutionssystemet och systemet med varuexport från Indien som konstaterades i 2018 års förordning och i 2019 års översyn vid giltighetstidens utgång. Den exporterande tillverkaren hävdade också att de subventioner som ges i förhållande till exportpriset i själva verket i absoluta tal spelar en mindre roll än under den ursprungliga undersökningen. Slutligen hävdade den exporterande tillverkaren att systemet med varuexport från Indien kommer att upphöra och ersättas med ett WTO-förenligt system. |
| --- | --- |

(38)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade den exporterande tillverkaren sina synpunkter på inledandet när det gäller frånvaron av förändring i subventionssystemet, vilket diskuteras i skälen 59 och 60. Den exporterande tillverkaren påminde om att kommissionen i kommentaren till ärendehandlingarna om inledande angav att 79 % av den subventionering som konstaterades i den ursprungliga undersökningen härrörde från ett system som var proportionellt knutet till exportpriset. Den exporterande tillverkaren hävdade att detta endast är något mindre än de subventioner från tullrestitutionssystemet och systemet med varuexport från Indien som konstaterades i 2018 års förordning och i 2019 års översyn vid giltighetstidens utgång. Den exporterande tillverkaren hävdade också att de subventioner som ges i förhållande till exportpriset i själva verket i absoluta tal spelar en mindre roll än under den ursprungliga undersökningen. Slutligen hävdade den exporterande tillverkaren att systemet med varuexport från Indien kommer att upphöra och ersättas med ett WTO-förenligt system.

| (39) | Kommissionen påpekade att i kommentaren till ärendehandlingarna om inledande anges att 79 % av den subventionering som konstaterades i den ursprungliga undersökningen härrörde från ett system, närmare bestämt systemet med tullkredit som beviljas efter export, vilket ger ekonomiska fördelar som konstaterats vara kopplade till exportpriset. Hur denna koppling ser ut och skiljer sig från tullrestitutionssystemet och systemet med varuexport från Indien förklaras närmare av kommissionen i skälen 36 och 37 och ifrågasattes inte av den exporterande tillverkaren i synpunkterna på det slutliga utlämnande av uppgifter. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen påpekade att i kommentaren till ärendehandlingarna om inledande anges att 79 % av den subventionering som konstaterades i den ursprungliga undersökningen härrörde från ett system, närmare bestämt systemet med tullkredit som beviljas efter export, vilket ger ekonomiska fördelar som konstaterats vara kopplade till exportpriset. Hur denna koppling ser ut och skiljer sig från tullrestitutionssystemet och systemet med varuexport från Indien förklaras närmare av kommissionen i skälen 36 och 37 och ifrågasattes inte av den exporterande tillverkaren i synpunkterna på det slutliga utlämnande av uppgifter.

| (40) | När det gäller synpunkten på systemet med varuexport från Indien noterade kommissionen att frågan om framtiden och förenligheten med WTO:s bestämmelser hos det ovan nämnda ersättningssystemet inte omfattades av denna partiella interimsöversyn. |
| --- | --- |

(40)

När det gäller synpunkten på systemet med varuexport från Indien noterade kommissionen att frågan om framtiden och förenligheten med WTO:s bestämmelser hos det ovan nämnda ersättningssystemet inte omfattades av denna partiella interimsöversyn.

| (41) | Dessa påståenden avvisades därför. |
| --- | --- |

(41)

Dessa påståenden avvisades därför.

| (42) | Fluktuationerna i priserna på PET-plast var skälet till att specifika tullar infördes under år 2000, mot bakgrund av att det då inte fanns någon specifik koppling mellan det erhållna subventionsbeloppet och de exporterande tillverkarnas exportpriser. Under 2020 är däremot den största delen av subventioneringen av PET-plast som exporteras från Indien till unionen främst knuten till värdet av denna export. Den enda lämpliga åtgärden är att knyta tullbeloppen till samma värde med hjälp av värdetullar. |
| --- | --- |

(42)

Fluktuationerna i priserna på PET-plast var skälet till att specifika tullar infördes under år 2000, mot bakgrund av att det då inte fanns någon specifik koppling mellan det erhållna subventionsbeloppet och de exporterande tillverkarnas exportpriser. Under 2020 är däremot den största delen av subventioneringen av PET-plast som exporteras från Indien till unionen främst knuten till värdet av denna export. Den enda lämpliga åtgärden är att knyta tullbeloppen till samma värde med hjälp av värdetullar.

| (43) | Även om den aktuella översynen inte innebär att man genomför en ny kontroll av unionsintresset kan det noteras att den väntade fluktuationen i fråga om den tull som betalas per ton skulle vara mycket mindre problematisk för användarna under 2020 än vad som skulle ha varit fallet år 2000. De utjämningstullsatser som fastställdes år 2000 var inte bara högre (de steg till 8,2 % och 13,9 % 2005 när Dhunseri började exportera) utan de infördes också tillsammans med antidumpningstullar; kombinationen av dessa skulle leda till tullsatser på mellan 30 % och 44,3 %. Följaktligen skulle en plötslig höjning av priserna på PET-plast per ton ha varit mycket mer problematisk för användarna. Däremot skulle den högsta värdetull som för närvarande skulle kunna tillämpas på merparten av dagens import endast uppgå till högst 4 %. |
| --- | --- |

(43)

Även om den aktuella översynen inte innebär att man genomför en ny kontroll av unionsintresset kan det noteras att den väntade fluktuationen i fråga om den tull som betalas per ton skulle vara mycket mindre problematisk för användarna under 2020 än vad som skulle ha varit fallet år 2000. De utjämningstullsatser som fastställdes år 2000 var inte bara högre (de steg till 8,2 % och 13,9 % 2005 när Dhunseri började exportera) utan de infördes också tillsammans med antidumpningstullar; kombinationen av dessa skulle leda till tullsatser på mellan 30 % och 44,3 %. Följaktligen skulle en plötslig höjning av priserna på PET-plast per ton ha varit mycket mer problematisk för användarna. Däremot skulle den högsta värdetull som för närvarande skulle kunna tillämpas på merparten av dagens import endast uppgå till högst 4 %.

| (44) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade den exporterande tillverkaren att oljepriserna fortsatte att vara instabila efter 2014 och att de var det i ännu högre grad 2020. Enligt den exporterande tillverkaren konstaterade kommissionen i utlämnandet av uppgifter att oljepriserna varit stabila sedan 2014 och att denna stabilitet skulle motivera att åtgärden gjordes om till värdetullar. Enligt den exporterande tillverkaren var det inte motiverat att göra om åtgärden till värdetullar på grundval av kommissionens argument om stabila råoljepriser. |
| --- | --- |

(44)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade den exporterande tillverkaren att oljepriserna fortsatte att vara instabila efter 2014 och att de var det i ännu högre grad 2020. Enligt den exporterande tillverkaren konstaterade kommissionen i utlämnandet av uppgifter att oljepriserna varit stabila sedan 2014 och att denna stabilitet skulle motivera att åtgärden gjordes om till värdetullar. Enligt den exporterande tillverkaren var det inte motiverat att göra om åtgärden till värdetullar på grundval av kommissionens argument om stabila råoljepriser.

| (45) | Kommissionen noterar att denna synpunkt förvränger kommissionens ståndpunkt i fråga om oljeprisernas fluktuationer och deras inverkan på slutsatserna i denna översyn. Såsom anges i skäl 35 konstaterade kommissionen tydligt att priserna på PET-plast och på råolja fortsatte att fluktuera efter den senaste översynen vid giltighetstidens utgång, som gjordes under 2014. Såsom också anges i skäl 58 ansåg kommissionen att en värdetull är lämpligare för att på ett korrekt sätt kompensera för en subvention som fluktuerar med priset på PET-plast och råolja. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(45)

Kommissionen noterar att denna synpunkt förvränger kommissionens ståndpunkt i fråga om oljeprisernas fluktuationer och deras inverkan på slutsatserna i denna översyn. Såsom anges i skäl 35 konstaterade kommissionen tydligt att priserna på PET-plast och på råolja fortsatte att fluktuera efter den senaste översynen vid giltighetstidens utgång, som gjordes under 2014. Såsom också anges i skäl 58 ansåg kommissionen att en värdetull är lämpligare för att på ett korrekt sätt kompensera för en subvention som fluktuerar med priset på PET-plast och råolja. Påståendet avvisades därför.

| (46) | Denna förändring av omständigheterna är bestående. Detta bekräftades i 2018 års förordning, där det konstaterades att de två huvudsakliga systemens (tullrestitutionssystemet och systemet med varuexport från Indien) karaktär och utbredning var bestående (22). |
| --- | --- |

(46)

Denna förändring av omständigheterna är bestående. Detta bekräftades i 2018 års förordning, där det konstaterades att de två huvudsakliga systemens (tullrestitutionssystemet och systemet med varuexport från Indien) karaktär och utbredning var bestående (22).

22

| (47) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de indiska myndigheterna att kommissionens påstående att vissa förändringar var bestående var felaktigt. De indiska myndigheterna menade att detta särskilt gällde råoljepriserna, som var lägre än under år 2000. |
| --- | --- |

(47)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de indiska myndigheterna att kommissionens påstående att vissa förändringar var bestående var felaktigt. De indiska myndigheterna menade att detta särskilt gällde råoljepriserna, som var lägre än under år 2000.

| (48) | När det gäller råoljeprisernas fluktuationer, som är de indiska myndigheternas enda exempel på att det gjorts en felaktig bedömning av den bestående karaktären när det gäller förändrade omständigheter, upprepar kommissionen sina argument i skäl 45. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(48)

När det gäller råoljeprisernas fluktuationer, som är de indiska myndigheternas enda exempel på att det gjorts en felaktig bedömning av den bestående karaktären när det gäller förändrade omständigheter, upprepar kommissionen sina argument i skäl 45. Påståendet avvisades därför.

3.4   Synpunkter från berörda parter på inledandet

Synpunkter från berörda parter på inledandet

| (49) | Branschorganisationen för europeiska tillverkare av PET-plast stödde inledandet av översynen. |
| --- | --- |

(49)

Branschorganisationen för europeiska tillverkare av PET-plast stödde inledandet av översynen.

| (50) | Den exporterande tillverkaren hävdade att inledandet av översynen på eget initiativ var olaglig och tillade att kommissionen tillmötesgick begäran från CPME om inledande av en översyn, trots att inga bevis eller uppgifter lämnats. Den exporterande tillverkaren hävdade vidare att kommissionen inte kunde avslå en begäran om översyn, samtidigt som den inledde en översyn på eget initiativ. Enligt den exporterande tillverkaren har formkraven i artikel 19.2 i grundförordningen och artikel 21.2 i WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder (nedan kallat subventionsavtalet) överträtts. |
| --- | --- |

(50)

Den exporterande tillverkaren hävdade att inledandet av översynen på eget initiativ var olaglig och tillade att kommissionen tillmötesgick begäran från CPME om inledande av en översyn, trots att inga bevis eller uppgifter lämnats. Den exporterande tillverkaren hävdade vidare att kommissionen inte kunde avslå en begäran om översyn, samtidigt som den inledde en översyn på eget initiativ. Enligt den exporterande tillverkaren har formkraven i artikel 19.2 i grundförordningen och artikel 21.2 i WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder (nedan kallat subventionsavtalet) överträtts.

subventionsavtalet

| (51) | E-postmeddelandet från CPME följer efter kommissionens förklaringar i 2018 års förordning, som sammanfattas i skäl 27. I sitt e-postmeddelande uppger CPME att man stöder kommissionens resonemang och uppmanar kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder. E-postmeddelandet från CPME innehåller inte begreppet ”begäran om översyn”. Det stöder endast ett eventuellt inledande av en sådan översyn om kommissionen anser att en översyn bör göras. Kommissionen kan inte ha avslagit en begäran om översyn som inte lämnats in. Såsom anges i tillkännagivandet om inledande inleddes översynen av kommissionen på eget initiativ i enlighet med artikel 19.1 i grundförordningen, vilket är i linje med artikel 21.2 i subventionsavtalet. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(51)

E-postmeddelandet från CPME följer efter kommissionens förklaringar i 2018 års förordning, som sammanfattas i skäl 27. I sitt e-postmeddelande uppger CPME att man stöder kommissionens resonemang och uppmanar kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder. E-postmeddelandet från CPME innehåller inte begreppet ”begäran om översyn”. Det stöder endast ett eventuellt inledande av en sådan översyn om kommissionen anser att en översyn bör göras. Kommissionen kan inte ha avslagit en begäran om översyn som inte lämnats in. Såsom anges i tillkännagivandet om inledande inleddes översynen av kommissionen på eget initiativ i enlighet med artikel 19.1 i grundförordningen, vilket är i linje med artikel 21.2 i subventionsavtalet. Påståendet avvisades därför.

| (52) | Den exporterande tillverkaren hävdade vidare att tullarna har funnits i 20 år och att kommissionen slutligen borde låta dem upphöra, observera marknadernas reaktion och därefter, om så behövs, inleda en ny fristående undersökning. |
| --- | --- |

(52)

Den exporterande tillverkaren hävdade vidare att tullarna har funnits i 20 år och att kommissionen slutligen borde låta dem upphöra, observera marknadernas reaktion och därefter, om så behövs, inleda en ny fristående undersökning.

| (53) | Kommissionen noterade att denna partiella interimsöversyn endast omfattar åtgärdernas form. Huruvida åtgärderna skulle fortsätta eller löpa ut undersöktes nyligen i 2019 års översyn vid giltighetstidens utgång, i vilken den exporterande tillverkaren samarbetade. Översynen visade att de utjämningsåtgärder som tillämpas på import av PET-plast med ursprung i Indien bör upprätthållas. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(53)

Kommissionen noterade att denna partiella interimsöversyn endast omfattar åtgärdernas form. Huruvida åtgärderna skulle fortsätta eller löpa ut undersöktes nyligen i 2019 års översyn vid giltighetstidens utgång, i vilken den exporterande tillverkaren samarbetade. Översynen visade att de utjämningsåtgärder som tillämpas på import av PET-plast med ursprung i Indien bör upprätthållas. Påståendet avvisades därför.

| (54) | Den exporterande tillverkaren hävdade också att det inte finns någon grund för en partiell interimsöversyn eller för en ändring av åtgärdernas form. Antidumpningsåtgärdernas upphörande och återtagandet av åtaganden för nästan sex år sedan anses inte påverka de gällande utjämningsåtgärdernas effektivitet. Vidare hävdade den exporterande tillverkaren att det inte skett någon förändring av subventionssystemen och att råoljepriset fluktuerade och steg innan interimsöversynen inleddes och fortsätter att vara instabilt. |
| --- | --- |

(54)

Den exporterande tillverkaren hävdade också att det inte finns någon grund för en partiell interimsöversyn eller för en ändring av åtgärdernas form. Antidumpningsåtgärdernas upphörande och återtagandet av åtaganden för nästan sex år sedan anses inte påverka de gällande utjämningsåtgärdernas effektivitet. Vidare hävdade den exporterande tillverkaren att det inte skett någon förändring av subventionssystemen och att råoljepriset fluktuerade och steg innan interimsöversynen inleddes och fortsätter att vara instabilt.

| (55) | Såsom kommissionen konstaterar i skälen 32 och 34, och till skillnad från situationen när utjämningstullarna ursprungligen infördes, är specifika utjämningstullar inte längre lämpliga för att helt kompensera för den faktiska subventioneringsnivån, som fluktuerar med priset på PET-plast. Genom att kommissionen kopplar tullbeloppet till priset på PET-plast genom värdetullar motverkas subventioneringsnivån effektivare. När det gäller sambandet mellan antidumpningstullarnas upphörande och de förändrade omständigheterna påminner kommissionen om vad som anges i skäl 43. Den totala tullnivån ingick i den bakgrund mot vilken beslutet att tillämpa specifika tullar år 2000 fattades, men som inte längre är aktuell. Dessa påståenden avvisades därför. |
| --- | --- |

(55)

Såsom kommissionen konstaterar i skälen 32 och 34, och till skillnad från situationen när utjämningstullarna ursprungligen infördes, är specifika utjämningstullar inte längre lämpliga för att helt kompensera för den faktiska subventioneringsnivån, som fluktuerar med priset på PET-plast. Genom att kommissionen kopplar tullbeloppet till priset på PET-plast genom värdetullar motverkas subventioneringsnivån effektivare. När det gäller sambandet mellan antidumpningstullarnas upphörande och de förändrade omständigheterna påminner kommissionen om vad som anges i skäl 43. Den totala tullnivån ingick i den bakgrund mot vilken beslutet att tillämpa specifika tullar år 2000 fattades, men som inte längre är aktuell. Dessa påståenden avvisades därför.

| (56) | När det gäller påståendet att omständigheterna förändrades redan för en tid sedan, påpekar kommissionen att det inte finns något sista datum för att inleda en översyn av åtgärdernas form. Sedan dessa förändringar skedde har det inte gjorts någon översyn som skulle ha kunnat avhjälpa situationen, eftersom de enda förfaranden som inletts sedan förändringarna skedde var partiella interimsöversyner som var begränsade till den subventionering som de två exporterande tillverkarna erhållit och översyner vid giltighetstidens utgång. Denna översyn är den första undersökningen sedan dessa omständigheter förändrades där man specifikt undersöker effektiviteten hos de specifika tullarna för alla exporterande tillverkare. Även detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(56)

När det gäller påståendet att omständigheterna förändrades redan för en tid sedan, påpekar kommissionen att det inte finns något sista datum för att inleda en översyn av åtgärdernas form. Sedan dessa förändringar skedde har det inte gjorts någon översyn som skulle ha kunnat avhjälpa situationen, eftersom de enda förfaranden som inletts sedan förändringarna skedde var partiella interimsöversyner som var begränsade till den subventionering som de två exporterande tillverkarna erhållit och översyner vid giltighetstidens utgång. Denna översyn är den första undersökningen sedan dessa omständigheter förändrades där man specifikt undersöker effektiviteten hos de specifika tullarna för alla exporterande tillverkare. Även detta påstående avvisades därför.

| (57) | Den exporterande tillverkaren hävdade också att den fasta tullen fortfarande är lämplig för att undvika att fluktuationerna i priserna på PET-plast till följd av fluktuationer i råoljepriserna skulle leda till att omotiverade och för höga tullar tas ut. |
| --- | --- |

(57)

Den exporterande tillverkaren hävdade också att den fasta tullen fortfarande är lämplig för att undvika att fluktuationerna i priserna på PET-plast till följd av fluktuationer i råoljepriserna skulle leda till att omotiverade och för höga tullar tas ut.

| (58) | Såsom också anges i skälen 32 och 34 anser kommissionen att en värdetull är lämpligare för att korrekt kompensera för en subvention som fluktuerar med priset på PET-plast och på råolja. Det är oklart varför en sådan tull skulle vara omotiverad. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(58)

Såsom också anges i skälen 32 och 34 anser kommissionen att en värdetull är lämpligare för att korrekt kompensera för en subvention som fluktuerar med priset på PET-plast och på råolja. Det är oklart varför en sådan tull skulle vara omotiverad. Påståendet avvisades därför.

| (59) | Slutligen hävdade den exporterande tillverkaren att det inte skett någon förändring av subventionssystemen, eftersom tullkreditsystemet som var föremål för kompensationsåtgärder under år 2000 liknade tullrestitutionssystemet och systemet med varuexport från Indien. |
| --- | --- |

(59)

Slutligen hävdade den exporterande tillverkaren att det inte skett någon förändring av subventionssystemen, eftersom tullkreditsystemet som var föremål för kompensationsåtgärder under år 2000 liknade tullrestitutionssystemet och systemet med varuexport från Indien.

| (60) | Kommissionen påpekar redan i skäl 37 att tullkreditsystemet skilde sig från tullrestitutionssystemet och systemet med varuexport från Indien i den meningen att förmånen, och således subventioneringen, baserades på importen av råmaterial eller kapitalvaror i stället för på exporten av den berörda färdiga produkten. Detta påstående var således felaktigt och avvisades därför. |
| --- | --- |

(60)

Kommissionen påpekar redan i skäl 37 att tullkreditsystemet skilde sig från tullrestitutionssystemet och systemet med varuexport från Indien i den meningen att förmånen, och således subventioneringen, baserades på importen av råmaterial eller kapitalvaror i stället för på exporten av den berörda färdiga produkten. Detta påstående var således felaktigt och avvisades därför.

| (61) | Sex användare hävdade att en ändring av åtgärdernas form från specifika tullar till värdetullar skulle öka prisvolatiliteten och leda till en höjning av den faktiska tullen (och därmed av produktens totala pris), vilket skulle vara till skada för användarnas ekonomiska hållbarhet i senare led. De hävdade också att kostnadsökningarna skulle urholka deras vinstmarginaler och minska deras konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(61)

Sex användare hävdade att en ändring av åtgärdernas form från specifika tullar till värdetullar skulle öka prisvolatiliteten och leda till en höjning av den faktiska tullen (och därmed av produktens totala pris), vilket skulle vara till skada för användarnas ekonomiska hållbarhet i senare led. De hävdade också att kostnadsökningarna skulle urholka deras vinstmarginaler och minska deras konkurrenskraft.

| (62) | Kommissionen påpekar redan i skäl 34 att subventioneringsnivån till följd av de huvudsakliga systemens utformning främst är kopplad till prisnivån för PET-plast. Det enda lämpliga sättet att kompensera för detta är att vidta en åtgärd som också är kopplad till exportprisnivån. Värdetullar är således lämpliga. En ändring till värdetullar innebär inte att priserna på PET-plast automatiskt skulle stiga. Om exportpriserna sjunker, vilket skedde 2019, kommer även de tillämpliga tullarna att minska. Såsom anges i skäl 43, skulle dessutom värdetullarna på importen från de två största exporterande tillverkarna i Indien vara låga (2,3 % och 4 %) och de kan inte anses vara till skada för användarnas ekonomiska hållbarhet i senare led. Dessa påståenden avvisades därför. |
| --- | --- |

(62)

Kommissionen påpekar redan i skäl 34 att subventioneringsnivån till följd av de huvudsakliga systemens utformning främst är kopplad till prisnivån för PET-plast. Det enda lämpliga sättet att kompensera för detta är att vidta en åtgärd som också är kopplad till exportprisnivån. Värdetullar är således lämpliga. En ändring till värdetullar innebär inte att priserna på PET-plast automatiskt skulle stiga. Om exportpriserna sjunker, vilket skedde 2019, kommer även de tillämpliga tullarna att minska. Såsom anges i skäl 43, skulle dessutom värdetullarna på importen från de två största exporterande tillverkarna i Indien vara låga (2,3 % och 4 %) och de kan inte anses vara till skada för användarnas ekonomiska hållbarhet i senare led. Dessa påståenden avvisades därför.

| (63) | Användarna hävdade att den installerade kapaciteten hos de europeiska tillverkarna av PET-plast inte är tillräcklig för att täcka den inhemska efterfrågan på sådan plast. |
| --- | --- |

(63)

Användarna hävdade att den installerade kapaciteten hos de europeiska tillverkarna av PET-plast inte är tillräcklig för att täcka den inhemska efterfrågan på sådan plast.

| (64) | Såsom konstaterades i 2019 års översyn vid giltighetstidens utgång, har unionsindustrin tillräcklig kapacitet för att täcka 85 % av den totala nuvarande inhemska förbrukningen. Dessutom finns tillgång till import från andra länder utan åtgärder, samtidigt som materialåtervinning av PET-plast utgör ytterligare en källa. Den pågående översynen syftar inte heller till att höja tullsatsen för import av PET-plast från Indien, utan till att på ett korrekt sätt genom värdetullar kompensera för den faktiska subventioneringen med hänsyn till de nuvarande omständigheterna. Att döma av råoljepriserna i slutet av första kvartalet 2020 kommer denna förändring sannolikt att resultera i en sänkning av priserna på PET-plast. Dessa påståenden avvisades därför. |
| --- | --- |

(64)

Såsom konstaterades i 2019 års översyn vid giltighetstidens utgång, har unionsindustrin tillräcklig kapacitet för att täcka 85 % av den totala nuvarande inhemska förbrukningen. Dessutom finns tillgång till import från andra länder utan åtgärder, samtidigt som materialåtervinning av PET-plast utgör ytterligare en källa. Den pågående översynen syftar inte heller till att höja tullsatsen för import av PET-plast från Indien, utan till att på ett korrekt sätt genom värdetullar kompensera för den faktiska subventioneringen med hänsyn till de nuvarande omständigheterna. Att döma av råoljepriserna i slutet av första kvartalet 2020 kommer denna förändring sannolikt att resultera i en sänkning av priserna på PET-plast. Dessa påståenden avvisades därför.

| (65) | Användarna hävdade också att de europeiska tillverkarna av PET-plast inte lider någon skada av importen av polyetentereftalat med ursprung i Indien. De har tvärtom befunnit sig i en lång period av extraordinär marginalitet. |
| --- | --- |

(65)

Användarna hävdade också att de europeiska tillverkarna av PET-plast inte lider någon skada av importen av polyetentereftalat med ursprung i Indien. De har tvärtom befunnit sig i en lång period av extraordinär marginalitet.

| (66) | Denna partiella interimsöversyn omfattar endast formen för de åtgärder som tillämpas på import av PET-plast med ursprung i Indien. Kommissionen noterade dock att en skadeanalys gjordes inom ramen för den senaste översynen vid giltighetstidens utgång, som avslutades i juli 2019. Vid översynen konstaterades att unionsindustrin inte led någon väsentlig skada under översynsperioden, men att den fortfarande befann sig i en sårbar situation, vilket framgår av den låga lönsamheten. Dessa påståenden avvisades därför. |
| --- | --- |

(66)

Denna partiella interimsöversyn omfattar endast formen för de åtgärder som tillämpas på import av PET-plast med ursprung i Indien. Kommissionen noterade dock att en skadeanalys gjordes inom ramen för den senaste översynen vid giltighetstidens utgång, som avslutades i juli 2019. Vid översynen konstaterades att unionsindustrin inte led någon väsentlig skada under översynsperioden, men att den fortfarande befann sig i en sårbar situation, vilket framgår av den låga lönsamheten. Dessa påståenden avvisades därför.

4.   SLUTSATS

SLUTSATS

| (67) | Vid undersökningen fastställdes att de gällande utjämningsåtgärderna bör utgöras av värdetullar på motsvarande nivåer som redan fastställts i flera tidigare undersökningar (23). |
| --- | --- |

(67)

Vid undersökningen fastställdes att de gällande utjämningsåtgärderna bör utgöras av värdetullar på motsvarande nivåer som redan fastställts i flera tidigare undersökningar (23).

23

| (68) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de indiska myndigheterna och den exporterande tillverkaren att om kommissionen beslutar att gå vidare med att göra om åtgärderna till värdetullar, bör den tillämpa den subventionsnivå som fastställdes i 2019 års översyn vid giltighetstidens utgång, dvs. 3,6 %. |
| --- | --- |

(68)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de indiska myndigheterna och den exporterande tillverkaren att om kommissionen beslutar att gå vidare med att göra om åtgärderna till värdetullar, bör den tillämpa den subventionsnivå som fastställdes i 2019 års översyn vid giltighetstidens utgång, dvs. 3,6 %.

| (69) | Kommissionen noterar att denna partiella interimsöversyn var begränsad till åtgärdernas form och inte omfattade deras nivå. Kommissionen noterar att medan den nuvarande tullnivån fastställdes i 2018 års förordning, infördes de åtgärder som för närvarande är i kraft i samband med 2019 års översyn vid giltighetstidens utgång. När det gäller Reliance uppgår åtgärderna till 29,21 euro per ton på grundval av en subventionsnivå på 4 %. Ingen annan värdetull kan införas i samband med denna partiella interimsöversyn, eftersom en sådan ändring skulle falla utanför ramen för denna översyn, såsom anges i tillkännagivandet om inledande. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(69)

Kommissionen noterar att denna partiella interimsöversyn var begränsad till åtgärdernas form och inte omfattade deras nivå. Kommissionen noterar att medan den nuvarande tullnivån fastställdes i 2018 års förordning, infördes de åtgärder som för närvarande är i kraft i samband med 2019 års översyn vid giltighetstidens utgång. När det gäller Reliance uppgår åtgärderna till 29,21 euro per ton på grundval av en subventionsnivå på 4 %. Ingen annan värdetull kan införas i samband med denna partiella interimsöversyn, eftersom en sådan ändring skulle falla utanför ramen för denna översyn, såsom anges i tillkännagivandet om inledande. Påståendet avvisades därför.

| (70) | Mot bakgrund av ovanstående analys drog kommissionen slutsatsen att omständigheterna har förändrats och att specifika tullar inte längre är lämpliga för att motverka den faktiska subventionsnivån. Eftersom sannolikheten för fortsatt subventionering konstaterades redan i 2019 års översyn vid giltighetstidens utgång kommer åtgärderna att göras om från specifika utjämningstullar till utjämningstullar i form av värdetullar. |
| --- | --- |

(70)

Mot bakgrund av ovanstående analys drog kommissionen slutsatsen att omständigheterna har förändrats och att specifika tullar inte längre är lämpliga för att motverka den faktiska subventionsnivån. Eftersom sannolikheten för fortsatt subventionering konstaterades redan i 2019 års översyn vid giltighetstidens utgång kommer åtgärderna att göras om från specifika utjämningstullar till utjämningstullar i form av värdetullar.

| (71) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de indiska myndigheterna och den exporterande tillverkaren att tullarna på import av PET-plast från Indien har funnits i två årtionden och att de bör upphöra att gälla eftersom åtgärdernas upphörande är det normala medan fortsatta åtgärder är undantaget. De indiska myndigheterna och den exporterande tillverkaren hävdade dessutom att de ursprungliga klagandena har försvunnit och att kommissionen nu skyddar tillverkare utanför den inhemska industrin. |
| --- | --- |

(71)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de indiska myndigheterna och den exporterande tillverkaren att tullarna på import av PET-plast från Indien har funnits i två årtionden och att de bör upphöra att gälla eftersom åtgärdernas upphörande är det normala medan fortsatta åtgärder är undantaget. De indiska myndigheterna och den exporterande tillverkaren hävdade dessutom att de ursprungliga klagandena har försvunnit och att kommissionen nu skyddar tillverkare utanför den inhemska industrin.

| (72) | Den exporterande tillverkaren hävdade också att Indorama Ventures Europe B.V. inte längre bör anses ingå i EU-industrin. Den exporterande tillverkaren hävdade vidare att åtgärderna inte låg i unionens intresse, eftersom de var skadliga för den ekonomiska hållbarheten för alla användare i senare led och konsumenterna. Slutligen hävdade den exporterande tillverkaren att fortsatta åtgärder skulle utgöra en diskriminering av Indien och särskilt av den exporterande tillverkaren. |
| --- | --- |

(72)

Den exporterande tillverkaren hävdade också att Indorama Ventures Europe B.V. inte längre bör anses ingå i EU-industrin. Den exporterande tillverkaren hävdade vidare att åtgärderna inte låg i unionens intresse, eftersom de var skadliga för den ekonomiska hållbarheten för alla användare i senare led och konsumenterna. Slutligen hävdade den exporterande tillverkaren att fortsatta åtgärder skulle utgöra en diskriminering av Indien och särskilt av den exporterande tillverkaren.

| (73) | Kommissionen noterade att inget av dessa överväganden omfattades av denna partiella interimsöversyn, som var begränsad till åtgärdernas form. Kommissionen noterade också att man vid 2019 års översyn vid giltighetstidens utgång, i vilken både de indiska myndigheterna och den exporterande tillverkaren samarbetade, beslutade att förlängningen av åtgärderna var berättigad inom den tillämpliga rättsliga ramen. Kommissionen erinrade om att enligt artikel 19.2 i grundförordningen får exporterande tillverkare begära att kommissionen inleder en översyn av subventionsnivån om de anser att det finns varaktiga skäl som motiverar en sådan översyn. |
| --- | --- |

(73)

Kommissionen noterade att inget av dessa överväganden omfattades av denna partiella interimsöversyn, som var begränsad till åtgärdernas form. Kommissionen noterade också att man vid 2019 års översyn vid giltighetstidens utgång, i vilken både de indiska myndigheterna och den exporterande tillverkaren samarbetade, beslutade att förlängningen av åtgärderna var berättigad inom den tillämpliga rättsliga ramen. Kommissionen erinrade om att enligt artikel 19.2 i grundförordningen får exporterande tillverkare begära att kommissionen inleder en översyn av subventionsnivån om de anser att det finns varaktiga skäl som motiverar en sådan översyn.

| (74) | Dessa påståenden avvisades därför. |
| --- | --- |

(74)

Dessa påståenden avvisades därför.

| (75) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (24). |
| --- | --- |

(75)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (24).

24

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tabellen i artikel 1.2 i genomförandeförordning (EU) 2019/1286 ska ersättas med följande:

| Företag | Utjämningstull (%) | Taric-
  tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Futura Polyesters Ltd | 0 | A184 |
| IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited | 2,3 | C380 |
| Pearl Engineering Polymers Ltd | 13,8 | A182 |
| Reliance Industries Limited | 4,0 | A181 |
| Senpet Ltd | 4,43 | A183 |
| Alla övriga företag | 13,8 | A999 |

Företag

Utjämningstull (%)

Taric-

tilläggsnummer

Futura Polyesters Ltd

0

A184

IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited

2,3

C380

Pearl Engineering Polymers Ltd

13,8

A182

Reliance Industries Limited

4,0

A181

Senpet Ltd

4,43

A183

Alla övriga företag

13,8

A999

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 2 juni 2020.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 55.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 2603/2000 av den 27 november 2000 om införande av en slutgiltig utjämningstull och slutgiltigt uttag av den provisoriska tullen på import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i Indien, Malaysia och Thailand samt om avslutande av antisubventionsförfarandet rörande import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i Indonesien, Republiken Korea och Taiwan, EGT L 301, 30.11.2000, s. 1.

2

(3)  Kommissionens beslut 2000/745/EG av den 29 november 2000 om godtagande av åtaganden som gjorts i samband med antidumpningsförfarandet och antisubventionsförfarandet rörande import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i Republiken Indien, Republiken Indonesien, Malaysia, Republiken Korea, Taiwan och Konungariket Thailand, EGT L 301, 30.11.2000, s. 88.

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1645/2005 av den 6 oktober 2005 om ändring av förordning (EG) nr 2603/2000 rörande införande av en slutgiltig utjämningstull på import av ett visst slags polyetentereftalat med ursprung bl.a. i Indien (EUT L 266, 11.10.2005, s. 1).

4

(5)  Rådets förordning (EG) nr 193/2007 av den 22 februari 2007 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av polyetentereftalat (PET-plast) med ursprung i Republiken Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 18 i förordning (EG) nr 2026/97 (EUT L 59, 27.2.2007, s. 34).

5

(6)  Rådets förordning (EG) nr 1286/2008 av den 16 december 2008 om ändring av förordning (EG) nr 193/2007 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av polyetentereftalat (PET-plast) med ursprung i Indien och om ändring av förordning (EG) nr 192/2007 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i bl.a. Indien (EUT L 340, 19.12.2008, s. 1).

6

(7)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 906/2011 av den 2 september 2011 om ändring av förordning (EG) nr 193/2007 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i Indien och om ändring av förordning (EG) nr 192/2007 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av polyetentereftalat med ursprung i bl.a. Indien (EUT L 232, 9.9.2011, s. 19).

7

(8)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 559/2012 av den 26 juni 2012 om avslutande av den partiella interimsöversynen av de utjämningsåtgärder som tillämpas på import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i bland annat Indien (EUT L 168, 28.6.2012, s. 6).

8

(9)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 461/2013 av den 21 maj 2013 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av visst slags polyetentereftalat (PET-plast) med ursprung i Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 18 i förordning (EG) nr 597/2009 (EUT L 137, 23.5.2013, s. 1).

9

(10)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/109/EU av den 4 februari 2014 om upphävande av kommissionens beslut 2000/745/EG om godtagande av åtaganden som gjorts i samband med antidumpningsförfarandet och antisubventionsförfarandet rörande import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i bland annat Indien (EUT L 59, 28.2.2014, s. 35).

10

(11)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1350 av den 3 augusti 2015 om ändring av rådets genomförandeförordning (EU) nr 461/2013 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av visst slags polyetentereftalat (PET-plast) med ursprung i Indien (EUT L 208, 5.8.2015, s. 10).

11

(12)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1468 av den 1 oktober 2018 om ändring av rådets genomförandeförordning (EU) nr 461/2013 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av visst slags polyetentereftalat (PET-plast) med ursprung i Indien (EUT L 246, 2.10.2018, s. 3).

12

(13)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1286 av den 30 juli 2019 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av visst slags polyetentereftalat (PET-plast) med ursprung i Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 (EUT L 202, 31.7.2019, s. 81).

13

(14)  Tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn av de utjämningsåtgärder som tillämpas på import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i Indien (EUT C 111, 25.3.2019, s. 47).

14

(15)  Infördes genom rådets förordning (EG) nr 2604/2000 av den 27 november 2000 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tullen på import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i Republiken Indien, Republiken Indonesien, Malaysia, Republiken Korea, Taiwan och Konungariket Thailand, EGT L 301, 30.11.2000, s. 21.

15

(16)  Skäl 99 i förordningen.

16

(17)  Rådets genomförandebeslut 2013/226/EU av den 21 maj 2013 om avvisande av förslaget till rådets genomförandeförordning om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i Indien, Taiwan och Thailand till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 och om avslutande av översynen vid giltighetens utgång av import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i Indonesien och Malaysia, i den mån som förslaget skulle införa en slutgiltig antidumpningstull på import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i Indien, Taiwan och Thailand (EUT L 136, 23.5.2013, s. 12).

17

(18)  Skäl 125.

18

(19)  Ibid.

19

(20)  Förordning (EG) nr 1645/2005.

20

(21)  i) Befrielse från importtullar på alla slags varor (inbegripet kapitalvaror, råvaror och förbrukningsvaror) som behövs för tillverkning eller bearbetning eller i samband med någon av dessa processer. ii) Befrielse från punktskatt på varor som anskaffats på den inhemska marknaden. iii) Återbetalning av statlig omsättningsskatt som betalats för varor som anskaffats på den lokala marknaden. iv) ”Skatterestitution på alla industritariffer” (”duty drawback on all industry rates”) vad beträffar brännolja som anskaffats från inhemska oljebolag. v) Möjlighet till försäljning av en del av tillverkningen på den inhemska marknaden efter betalning av tillämpliga avgifter på den färdiga produkten, som ett undantag från det allmänna kravet på export av hela tillverkningen. vi) Befrielse från inkomstskatt som normalt ska betalas på vinst från exportförsäljning.

21

(22)  Genomförandeförordning (EU) 2018/1468, skälen 122–131.

22

(23)  Motsvarande nivåer fastställdes i följande förordningar: För Futura Polyesters Ltd genom förordning (EG) nr 2603/2000: För alla övriga företag samt Pearl Engineering Polymers Ltd och Senpet Ltd genom förordning (EG) nr 1286/2008: För IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited och Reliance Limited genom genomförandeförordning (EU) 2018/1468.

23

(24)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (EUT L 176, 30.6.2016, s. 21).

24

---

DIREKTIV

| 4.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 175/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 175/11

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV (EU) 2020/739

av den 3 juni 2020

om ändring av bilaga III till Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/54/EG vad gäller införande av sars-CoV-2 i förteckningen över biologiska agens som är kända för att smitta människor och om ändring av kommissionens direktiv (EU) 2019/1833

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/54/EG av den 18 september 2000 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för biologiska agens i arbetet (1), särskilt artikel 19, och

av följande skäl:

| (1) | Unionen strävar efter att upprätthålla sina höga standarder för att säkerställa ett adekvat skydd av arbetstagarnas hälsa, vilket är särskilt viktigt i samband med en global hälsopandemi. Utbrottet av covid-19, en ny coronavirussjukdom, har drabbat alla medlemsstater sedan början av 2020 och orsakar stora störningar för alla sektorer och tjänster, vilket direkt påverkar hälsan och säkerheten för alla arbetstagare i unionen. |
| --- | --- |

(1)

Unionen strävar efter att upprätthålla sina höga standarder för att säkerställa ett adekvat skydd av arbetstagarnas hälsa, vilket är särskilt viktigt i samband med en global hälsopandemi. Utbrottet av covid-19, en ny coronavirussjukdom, har drabbat alla medlemsstater sedan början av 2020 och orsakar stora störningar för alla sektorer och tjänster, vilket direkt påverkar hälsan och säkerheten för alla arbetstagare i unionen.

| (2) | Det är viktigare än någonsin att strikt följa och tillämpa de nationella bestämmelser som införlivar unionens regler om säkerhet och hälsa i arbetet. I direktiv 2000/54/EG fastställs regler för att skydda arbetstagarna mot och för att förebygga hälso- och säkerhetsrisker som uppstår eller kan uppstå vid exponering för biologiska agenser i arbetet. Direktiv 2000/54/EG gäller för verksamhet där arbetstagare exponeras eller riskerar att exponeras för biologiska agenser i arbetet, och i direktivet föreskrivs vilka åtgärder som ska vidtas vid all verksamhet som innebär en risk att någon utsätts för biologiska agenser, för att fastställa arten, graden och varaktigheten av arbetstagarnas exponering för sådana agenser. |
| --- | --- |

(2)

Det är viktigare än någonsin att strikt följa och tillämpa de nationella bestämmelser som införlivar unionens regler om säkerhet och hälsa i arbetet. I direktiv 2000/54/EG fastställs regler för att skydda arbetstagarna mot och för att förebygga hälso- och säkerhetsrisker som uppstår eller kan uppstå vid exponering för biologiska agenser i arbetet. Direktiv 2000/54/EG gäller för verksamhet där arbetstagare exponeras eller riskerar att exponeras för biologiska agenser i arbetet, och i direktivet föreskrivs vilka åtgärder som ska vidtas vid all verksamhet som innebär en risk att någon utsätts för biologiska agenser, för att fastställa arten, graden och varaktigheten av arbetstagarnas exponering för sådana agenser.

| (3) | I bilaga III till direktiv 2000/54/EG förtecknas de biologiska agenser som man vet kan smitta människor, klassificerade enligt risknivån för infektion. I linje med inledande anmärkning 6 i den bilagan bör förteckningen ändras för att ta hänsyn till de senaste rönen när det gäller den vetenskapliga och epidemiologiska utveckling som har medfört betydande förändringar, inbegripet förekomsten av nya biologiska agenser. |
| --- | --- |

(3)

I bilaga III till direktiv 2000/54/EG förtecknas de biologiska agenser som man vet kan smitta människor, klassificerade enligt risknivån för infektion. I linje med inledande anmärkning 6 i den bilagan bör förteckningen ändras för att ta hänsyn till de senaste rönen när det gäller den vetenskapliga och epidemiologiska utveckling som har medfört betydande förändringar, inbegripet förekomsten av nya biologiska agenser.

| (4) | I oktober 2019 ändrades bilaga III till direktiv 2000/54/EG genom kommissionens direktiv (EU) 2019/1833 (2), som framför allt lade till ett stort antal biologiska agenser, bland annat ”Severe acute respiratory syndrome-related coronavirus (sarsvirus)” och ”Middle East respiratory syndrome coronavirus (mersvirus)”. |
| --- | --- |

(4)

I oktober 2019 ändrades bilaga III till direktiv 2000/54/EG genom kommissionens direktiv (EU) 2019/1833 (2), som framför allt lade till ett stort antal biologiska agenser, bland annat ”Severe acute respiratory syndrome-related coronavirus (sarsvirus)” och ”Middle East respiratory syndrome coronavirus (mersvirus)”.

| (5) | Viruset ”severe acute respiratory syndrome coronavirus 2” eller, i förkortning, sars-CoV-2, som orsakade covid-19-utbrottet, uppvisar stora likheter med sarsviruset och mersviruset. Med tanke på de epidemiologiska och kliniska data som för närvarande är tillgängliga om virusets egenskaper, såsom överföringsmönster, kliniska kännetecken och riskfaktorer för infektion, bör sars-CoV-2 läggas till i bilaga III till direktiv 2000/54/EG så snart som möjligt för att säkerställa ett fortsatt tillräckligt skydd av arbetstagarnas hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

(5)

Viruset ”severe acute respiratory syndrome coronavirus 2” eller, i förkortning, sars-CoV-2, som orsakade covid-19-utbrottet, uppvisar stora likheter med sarsviruset och mersviruset. Med tanke på de epidemiologiska och kliniska data som för närvarande är tillgängliga om virusets egenskaper, såsom överföringsmönster, kliniska kännetecken och riskfaktorer för infektion, bör sars-CoV-2 läggas till i bilaga III till direktiv 2000/54/EG så snart som möjligt för att säkerställa ett fortsatt tillräckligt skydd av arbetstagarnas hälsa och säkerhet på arbetsplatsen.

| (6) | Sars-CoV-2 kan orsaka allvarliga sjukdomar bland den smittade befolkningen, och innebär särskilt en allvarlig fara för äldre arbetstagare och de med bakomliggande medicinska problem eller kroniska sjukdomar. Det finns för närvarande inget vaccin eller effektiv behandling, men stora ansträngningar görs på internationell nivå och ett stort antal potentiella vaccin har hittills identifierats. Med beaktande av de senaste vetenskapliga rönen och tillgängliga kliniska data samt utlåtanden från experter som företräder alla medlemsstater, bör sars-CoV-2 därför klassificeras som sjukdomsframkallande för människor i riskgrupp 3. Flera medlemsstater, samt Eftastater och andra tredjeländer, har börjat vidta åtgärder avseende klassificeringen av sars-CoV-2 i riskgrupp 3. |
| --- | --- |

(6)

Sars-CoV-2 kan orsaka allvarliga sjukdomar bland den smittade befolkningen, och innebär särskilt en allvarlig fara för äldre arbetstagare och de med bakomliggande medicinska problem eller kroniska sjukdomar. Det finns för närvarande inget vaccin eller effektiv behandling, men stora ansträngningar görs på internationell nivå och ett stort antal potentiella vaccin har hittills identifierats. Med beaktande av de senaste vetenskapliga rönen och tillgängliga kliniska data samt utlåtanden från experter som företräder alla medlemsstater, bör sars-CoV-2 därför klassificeras som sjukdomsframkallande för människor i riskgrupp 3. Flera medlemsstater, samt Eftastater och andra tredjeländer, har börjat vidta åtgärder avseende klassificeringen av sars-CoV-2 i riskgrupp 3.

| (7) | I mars 2020 offentliggjorde Världshälsoorganisationen biosäkerhetsriktlinjer för laboratorier rörande det nya coronaviruset och testningen av kliniska prover från patienter som smittats av sars-CoV-2 (3). I riktlinjerna anges att diagnostiskt laboratoriearbete utan odling, t.ex. sekvensering, kan utföras vid en anläggning med förfaranden som minst motsvarar skyddsnivå 2 (BSL-2), medan odlingsarbete som inbegriper sars-CoV-2 bör utföras i ett laboratorium där lufttrycket är lägre än atmosfären (BSL-3). För att säkerställa tillräcklig kapacitet samt kontinuitet i det centrala arbete som utförs av diagnostiska laboratorier i hela unionen bör detta klargöras i bilaga III till direktiv 2000/54/EG. |
| --- | --- |

(7)

I mars 2020 offentliggjorde Världshälsoorganisationen biosäkerhetsriktlinjer för laboratorier rörande det nya coronaviruset och testningen av kliniska prover från patienter som smittats av sars-CoV-2 (3). I riktlinjerna anges att diagnostiskt laboratoriearbete utan odling, t.ex. sekvensering, kan utföras vid en anläggning med förfaranden som minst motsvarar skyddsnivå 2 (BSL-2), medan odlingsarbete som inbegriper sars-CoV-2 bör utföras i ett laboratorium där lufttrycket är lägre än atmosfären (BSL-3). För att säkerställa tillräcklig kapacitet samt kontinuitet i det centrala arbete som utförs av diagnostiska laboratorier i hela unionen bör detta klargöras i bilaga III till direktiv 2000/54/EG.

| (8) | Mot bakgrund av allvaret i den globala covid-19-pandemin och med beaktande av att varje arbetstagare har rätt till en hälsosam, säker och välanpassad arbetsmiljö, i enlighet med princip 10 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter (4), bör detta direktiv föreskriva en kort införlivandeperiod. På grundval av ett brett samråd ansågs en införlivandeperiod på fem månader vara lämplig. I ljuset av de exceptionella omständigheterna uppmuntras medlemsstaterna att genomföra detta direktiv innan tidsfristen för införlivande löper ut, om möjligt. |
| --- | --- |

(8)

Mot bakgrund av allvaret i den globala covid-19-pandemin och med beaktande av att varje arbetstagare har rätt till en hälsosam, säker och välanpassad arbetsmiljö, i enlighet med princip 10 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter (4), bör detta direktiv föreskriva en kort införlivandeperiod. På grundval av ett brett samråd ansågs en införlivandeperiod på fem månader vara lämplig. I ljuset av de exceptionella omständigheterna uppmuntras medlemsstaterna att genomföra detta direktiv innan tidsfristen för införlivande löper ut, om möjligt.

| (9) | Genom direktiv (EU) 2019/1833 ändrades även bilagorna V och VI till direktiv 2000/54/EG, där det fastställs skyddsåtgärder och skyddsnivåer för laboratorier, djuranläggningar och industrin. För att förse arbetstagarna med lämpliga skyddsnivåer bör datumet för införlivande av ändringarna av dessa bilagor vad gäller exponering för sars-CoV-2 också tidigareläggas. |
| --- | --- |

(9)

Genom direktiv (EU) 2019/1833 ändrades även bilagorna V och VI till direktiv 2000/54/EG, där det fastställs skyddsåtgärder och skyddsnivåer för laboratorier, djuranläggningar och industrin. För att förse arbetstagarna med lämpliga skyddsnivåer bör datumet för införlivande av ändringarna av dessa bilagor vad gäller exponering för sars-CoV-2 också tidigareläggas.

| (10) | Kommissionen kommer att fortsätta att noga övervaka situationen när det gäller covid-19-utbrottet, inklusive utvecklingen av ett eventuellt vaccin och tillgången till ytterligare tekniska och vetenskapliga data och belägg avseende sars-CoV-2. På grundval av detta kan kommissionen vid behov se över den riskgruppsklassificering som fastställs genom antagandet av detta direktiv. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen kommer att fortsätta att noga övervaka situationen när det gäller covid-19-utbrottet, inklusive utvecklingen av ett eventuellt vaccin och tillgången till ytterligare tekniska och vetenskapliga data och belägg avseende sars-CoV-2. På grundval av detta kan kommissionen vid behov se över den riskgruppsklassificering som fastställs genom antagandet av detta direktiv.

| (11) | Man har beaktat behovet av att upprätthålla befintliga skyddsnivåer för arbetstagare som exponeras eller riskerar att exponeras för biologiska agenser i arbetet samt att säkerställa att ändringarna endast beaktar den vetenskapliga utveckling på området som innebär att det krävs tekniska ändringar på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

(11)

Man har beaktat behovet av att upprätthålla befintliga skyddsnivåer för arbetstagare som exponeras eller riskerar att exponeras för biologiska agenser i arbetet samt att säkerställa att ändringarna endast beaktar den vetenskapliga utveckling på området som innebär att det krävs tekniska ändringar på arbetsplatsen.

| (12) | Vid utarbetandet av detta direktiv biträddes kommissionen av experter från medlemsstaterna som tillhandahöll tekniskt och vetenskapligt stöd. Dessutom har den rådgivande trepartskommittén för arbetsmiljöfrågor rådfrågats om de rent tekniska justeringarna av direktiv 2000/54/EG i samband med utbrottet av sars-CoV-2. |
| --- | --- |

(12)

Vid utarbetandet av detta direktiv biträddes kommissionen av experter från medlemsstaterna som tillhandahöll tekniskt och vetenskapligt stöd. Dessutom har den rådgivande trepartskommittén för arbetsmiljöfrågor rådfrågats om de rent tekniska justeringarna av direktiv 2000/54/EG i samband med utbrottet av sars-CoV-2.

| (13) | I enlighet med den gemensamma politiska förklaringen från medlemsstaterna och kommissionen av den 28 september 2011 om förklarande dokument (5), har medlemsstaterna åtagit sig att, när det är berättigat, låta anmälan av införlivandeåtgärder åtföljas av ett eller flera dokument som förklarar förhållandet mellan de olika delarna i direktivet och motsvarande delar i de nationella instrumenten för införlivande. |
| --- | --- |

(13)

I enlighet med den gemensamma politiska förklaringen från medlemsstaterna och kommissionen av den 28 september 2011 om förklarande dokument (5), har medlemsstaterna åtagit sig att, när det är berättigat, låta anmälan av införlivandeåtgärder åtföljas av ett eller flera dokument som förklarar förhållandet mellan de olika delarna i direktivet och motsvarande delar i de nationella instrumenten för införlivande.

| (14) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 17 i rådets direktiv 89/391/EEG (6). |
| --- | --- |

(14)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 17 i rådets direktiv 89/391/EEG (6).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga III till direktiv 2000/54/EG ska ändras i enlighet med bilagan till det här direktivet.

Artikel 2

Artikel 2.1 i direktiv (EU) 2019/1833 ska ersättas med följande:

”1.   Medlemsstaterna ska senast den 20 november 2021 sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. Medlemsstaterna ska emellertid senast den 24 november 2020 sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa ändringarna av bilagorna V och VI till direktiv 2000/54/EG, i den mån de avser den biologiska agensen sars-CoV-2.

De ska genast överlämna texten till de bestämmelser som avses i första stycket till kommissionen.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.”

Artikel 3

1.   Medlemsstaterna ska senast den 24 november 2020 sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell rätt som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 4

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 5

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 3 juni 2020.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EGT L 262, 17.10.2000, s. 21.

1

(2)  Kommissionens direktiv (EU) 2019/1833 av den 24 oktober 2019 om ändring av bilagorna I, III, V och VI till Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/54/EG vad gäller rent tekniska ändringar (EUT L 279, 31.10.2019, s. 54).

2

(3)  Världshälsoorganisationen, Laboratory biosafety guidance related to coronaviruset disease (COVID-19), preliminär vägledning, 19 mars 2020, https://apps.who.int/iris/rest/bitstreams/1272450/retrieve

3

Laboratory biosafety guidance related to coronaviruset disease (COVID-19)

(4)  Europeiska pelaren för sociala rättigheter, november 2017, https://ec.europa.eu/commission/priorities/deeper-and-fairer-economic-and-monetary-union/european-pillar-social-rights_sv

4

(5)  
  EUT C 369, 17.12.2011, s. 14.

5

(6)  Rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (EGT L 183, 29.6.1989, s. 1).

6

---

BILAGA

I bilaga III till direktiv 2000/54/EG, tabellen VIRUS (ordningen Nidovirales, familjen Coronaviridae, genus Betacoronavirus) ska följande post införas mellan ”Severe acute respiratory syndrome-related coronavirus (sarsvirus)” och ”Middle East respiratory syndrome coronavirus (mersvirus)”:

| ”Severe acute respiratory syndrome coronavirus 2 (sars-CoV-2) (1) | 3 | |
| --- | --- | --- |

”Severe acute respiratory syndrome coronavirus 2 (sars-CoV-2) (1)

3

---

(1)  I enlighet med artikel 16.1 c bör diagnostiskt laboratoriearbete utan odling som inbegriper sars-CoV-2 utföras vid en anläggning med förfaranden som minst motsvarar skyddsnivå 2. Odlingsarbete som inbegriper sars-CoV-2 bör utföras i ett laboratorium med skyddsnivå 3 där lufttrycket är lägre än atmosfären.”

1

---