# Az Európai Unió L 259/2020

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 259 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 63. évfolyam2020. augusztus 10. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 259

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

63. évfolyam2020. augusztus 10.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1173 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. június 4.) az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1036 rendeletnek és az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1037 rendeletnek az előzetes tájékoztatási időszak hossza tekintetében történő módosításáról | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1174 végrehajtási rendelete (2020. augusztus 3.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Ελαιόλαδο Μάκρης [Elaiolado Makris] [OEM]) | 5 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1175 végrehajtási rendelete (2020. augusztus 7.) az Escherichia coli KCCM 80180 és az Escherichia coli KCCM 80181 fermentációjával előállított L-cisztein-hidroklorid-monohidrát valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (
  1
  ) | 6 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1176 végrehajtási rendelete (2020. augusztus 7.) az (EU) 2019/1387 végrehajtási rendeletnek egyes intézkedései alkalmazása kezdőnapjának a Covid19-világjárvány miatti elhalasztása tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 10 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1177 végrehajtási rendelete (2020. augusztus 7.) az (EU) 2020/469 végrehajtási rendeletnek egyes intézkedései alkalmazása kezdőnapjának a Covid19-világjárvány miatti elhalasztása tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 12 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1178 határozata (2020. július 27.) a Dán Királyság által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikkének (4) bekezdése alapján bejelentett, a műtrágyák kadmiumtartalmára irányadó nemzeti rendelkezésekről
  (az értesítés a C(2020) 4988. számú dokumentummal történt) | 14 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1179 végrehajtási határozata (2020. augusztus 6.) a 2009/177/EK határozat I. mellékletének a finnországi Åland tartomány járványügyi helyzetének a pisztrángok vírusos vérfertőzésére (VHS) vonatkozó felügyeleti program tekintetében, Észtország járványügyi helyzetének a pisztrángok vírusos vérfertőzésére (VHS) és a pisztrángfélék fertőző vérképzőszervi elhalására (IHN) vonatkozó felügyeleti és felszámolási program tekintetében, Horvátország járványügyi helyzetének a koiherpeszvírus betegségre (KHV) tekintetében, valamint az Egyesült Királyság egyes területei járványügyi helyzetének a Bonamia ostreae-fertőzés tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2020) 5303. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 29 |
| | | BELSŐ SZABÁLYZATOK ÉS ELJÁRÁSI SZABÁLYZATOK |
| | * | A Közösségi Növényfajta-hivatal igazgatási tanácsának határozata (2020. április 1.) a Közösségi Növényfajta-hivatal működésének keretében történő személyesadat-feldolgozással kapcsolatban az érintettek egyes jogainak korlátozására vonatkozó belső szabályokról | 32 |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | Az EU–Mexikó Vegyes Tanács 1/2020 határozata (2020. július 31.) a 2/2000 sz. határozat módosításáról [2020/1180] | 40 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2020/1173 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. június 4.) az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1036 rendeletnek és az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1037 rendeletnek az előzetes tájékoztatási időszak hossza tekintetében történő módosításáról

1

*

A Bizottság (EU) 2020/1174 végrehajtási rendelete (2020. augusztus 3.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Ελαιόλαδο Μάκρης [Elaiolado Makris] [OEM])

5

*

A Bizottság (EU) 2020/1175 végrehajtási rendelete (2020. augusztus 7.) az Escherichia coli KCCM 80180 és az Escherichia coli KCCM 80181 fermentációjával előállított L-cisztein-hidroklorid-monohidrát valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (
  1
  )

Escherichia coli

Escherichia coli

1

6

*

A Bizottság (EU) 2020/1176 végrehajtási rendelete (2020. augusztus 7.) az (EU) 2019/1387 végrehajtási rendeletnek egyes intézkedései alkalmazása kezdőnapjának a Covid19-világjárvány miatti elhalasztása tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

10

*

A Bizottság (EU) 2020/1177 végrehajtási rendelete (2020. augusztus 7.) az (EU) 2020/469 végrehajtási rendeletnek egyes intézkedései alkalmazása kezdőnapjának a Covid19-világjárvány miatti elhalasztása tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

12

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2020/1178 határozata (2020. július 27.) a Dán Királyság által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikkének (4) bekezdése alapján bejelentett, a műtrágyák kadmiumtartalmára irányadó nemzeti rendelkezésekről
  (az értesítés a C(2020) 4988. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2020) 4988. számú dokumentummal történt)

14

*

A Bizottság (EU) 2020/1179 végrehajtási határozata (2020. augusztus 6.) a 2009/177/EK határozat I. mellékletének a finnországi Åland tartomány járványügyi helyzetének a pisztrángok vírusos vérfertőzésére (VHS) vonatkozó felügyeleti program tekintetében, Észtország járványügyi helyzetének a pisztrángok vírusos vérfertőzésére (VHS) és a pisztrángfélék fertőző vérképzőszervi elhalására (IHN) vonatkozó felügyeleti és felszámolási program tekintetében, Horvátország járványügyi helyzetének a koiherpeszvírus betegségre (KHV) tekintetében, valamint az Egyesült Királyság egyes területei járványügyi helyzetének a Bonamia ostreae-fertőzés tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2020) 5303. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

Bonamia ostreae

(az értesítés a C(2020) 5303. számú dokumentummal történt)

1

29

BELSŐ SZABÁLYZATOK ÉS ELJÁRÁSI SZABÁLYZATOK

*

A Közösségi Növényfajta-hivatal igazgatási tanácsának határozata (2020. április 1.) a Közösségi Növényfajta-hivatal működésének keretében történő személyesadat-feldolgozással kapcsolatban az érintettek egyes jogainak korlátozására vonatkozó belső szabályokról

32

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

Az EU–Mexikó Vegyes Tanács 1/2020 határozata (2020. július 31.) a 2/2000 sz. határozat módosításáról [2020/1180]

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2020.8.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 259/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.8.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 259/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1173 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2020. június 4.)

az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1036 rendeletnek és az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1037 rendeletnek az előzetes tájékoztatási időszak hossza tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen 290. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésére és 23a. cikkére

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikke (1) bekezdésére és 32b. cikkére,

mivel:

| (1) | 2018. június 7-én kihirdetésre került az (EU) 2016/1036 rendeletet (a továbbiakban: dömpingellenes alaprendelet) és az (EU) 2016/1037 rendeletet (a továbbiakban: szubvencióellenes alaprendelet) módosító (EU) 2018/825 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3). |
| --- | --- |

(1)

2018. június 7-én kihirdetésre került az (EU) 2016/1036 rendeletet (a továbbiakban: dömpingellenes alaprendelet) és az (EU) 2016/1037 rendeletet (a továbbiakban: szubvencióellenes alaprendelet) módosító (EU) 2018/825 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3).

| (2) | Annak érdekében, hogy javuljon a dömpingellenes vizsgálatok és a kiegyenlítő vám alkalmazásának szükségességét feltáró vizsgálatok átláthatósága és kiszámíthatósága, biztosítani kell, hogy azok a felek, amelyeket az ideiglenes dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések bevezetése érinteni fog, különösen pedig az importőrök, értesüljenek az intézkedések várható bevezetéséről. Emellett az is kívánatos, hogy azon vizsgálatok esetében, amelyekben nem helyénvaló ideiglenes intézkedéseket bevezetni, a felek előzetesen kellő időben tudomást szerezzenek az intézkedések bevezetésének mellőzéséről. Erre szolgál a háromhetes előzetes tájékoztatási időszak. |
| --- | --- |

(2)

Annak érdekében, hogy javuljon a dömpingellenes vizsgálatok és a kiegyenlítő vám alkalmazásának szükségességét feltáró vizsgálatok átláthatósága és kiszámíthatósága, biztosítani kell, hogy azok a felek, amelyeket az ideiglenes dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések bevezetése érinteni fog, különösen pedig az importőrök, értesüljenek az intézkedések várható bevezetéséről. Emellett az is kívánatos, hogy azon vizsgálatok esetében, amelyekben nem helyénvaló ideiglenes intézkedéseket bevezetni, a felek előzetesen kellő időben tudomást szerezzenek az intézkedések bevezetésének mellőzéséről. Erre szolgál a háromhetes előzetes tájékoztatási időszak.

| (3) | A dömpingellenes alaprendelet 7. cikkének (1) bekezdése és a szubvencióellenes alaprendelet 12. cikkének (1) bekezdése szerint a Bizottságnak 2020. június 9-ig meg kellett vizsgálnia, hogy az előzetes tájékoztatási időszakban jelentős mértékben növekedett-e a behozatal, és amennyiben igen, a behozatal növekedése a nyilvántartásba vétel esetleges elrendelése vagy a kárkülönbözet esetleges módosítása ellenére okozott-e további kárt az érintett uniós gazdasági ágazatoknak. |
| --- | --- |

(3)

A dömpingellenes alaprendelet 7. cikkének (1) bekezdése és a szubvencióellenes alaprendelet 12. cikkének (1) bekezdése szerint a Bizottságnak 2020. június 9-ig meg kellett vizsgálnia, hogy az előzetes tájékoztatási időszakban jelentős mértékben növekedett-e a behozatal, és amennyiben igen, a behozatal növekedése a nyilvántartásba vétel esetleges elrendelése vagy a kárkülönbözet esetleges módosítása ellenére okozott-e további kárt az érintett uniós gazdasági ágazatoknak.

| (4) | A vizsgálat alapján a Bizottságnak az előzetes tájékoztatási időszak hosszát két hétre kell módosítania abban az esetben, ha a behozatal jelentős növekedést mutatott és ez a növekedés további kárt okozott, és négy hétre abban az esetben, ha nem ez történt. |
| --- | --- |

(4)

A vizsgálat alapján a Bizottságnak az előzetes tájékoztatási időszak hosszát két hétre kell módosítania abban az esetben, ha a behozatal jelentős növekedést mutatott és ez a növekedés további kárt okozott, és négy hétre abban az esetben, ha nem ez történt.

| (5) | A dömpingellenes alaprendelet 7. cikkének (1) bekezdése és 23a. cikkének (2) bekezdése, valamint a szubvencióellenes alaprendelet 12. cikkének (1) bekezdése és 32b. cikkének (2) bekezdése szerint e vizsgálat elvégzése egyszer gyakorolható kötelezettsége a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(5)

A dömpingellenes alaprendelet 7. cikkének (1) bekezdése és 23a. cikkének (2) bekezdése, valamint a szubvencióellenes alaprendelet 12. cikkének (1) bekezdése és 32b. cikkének (2) bekezdése szerint e vizsgálat elvégzése egyszer gyakorolható kötelezettsége a Bizottságnak.

| (6) | Az (EU) 2018/825 rendelet 2018. június 8-i hatálybalépése óta a Bizottság a dömpingellenes alaprendelet 5. cikke alapján tizenkilenc, (4) a szubvencióellenes alaprendelet 10. cikke alapján pedig hat vizsgálatot indított. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2018/825 rendelet 2018. június 8-i hatálybalépése óta a Bizottság a dömpingellenes alaprendelet 5. cikke alapján tizenkilenc, (4) a szubvencióellenes alaprendelet 10. cikke alapján pedig hat vizsgálatot indított.

| (7) | E vizsgálatok közül tizenkettő jutott túl az eljárás ideiglenes szakaszán úgy, hogy az előzetes tájékoztatási időszakra vonatkozó behozatali adatok is rendelkezésre állnak. Ezek tehát lehetővé teszik annak vizsgálatát, hogy az előzetes tájékoztatási időszakban jelentősen növekedett-e a behozatal. (5) |
| --- | --- |

(7)

E vizsgálatok közül tizenkettő jutott túl az eljárás ideiglenes szakaszán úgy, hogy az előzetes tájékoztatási időszakra vonatkozó behozatali adatok is rendelkezésre állnak. Ezek tehát lehetővé teszik annak vizsgálatát, hogy az előzetes tájékoztatási időszakban jelentősen növekedett-e a behozatal. (5)

| (8) | A Bizottságnak tehát – ahogyan azt az (EU) 2018/825 rendelet elfogadásakor is várni lehetett – csak korlátozott számban állnak rendelkezésére olyan ügyek, amelyek alapján értékelheti, hogy az előzetes tájékoztatási időszakban jelentősen növekedett-e a behozatal. Ezek az ügyek azonban egyértelmű tendenciát mutatnak. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottságnak tehát – ahogyan azt az (EU) 2018/825 rendelet elfogadásakor is várni lehetett – csak korlátozott számban állnak rendelkezésére olyan ügyek, amelyek alapján értékelheti, hogy az előzetes tájékoztatási időszakban jelentősen növekedett-e a behozatal. Ezek az ügyek azonban egyértelmű tendenciát mutatnak.

| (9) | A Bizottság a tizenkét vizsgálat közül hatban döntött ideiglenes intézkedések bevezetése mellett. A fennmaradó hat ügyben a felek három héttel az ideiglenes intézkedések bevezetésének határideje előtt tájékoztatást kaptak arról, hogy a Bizottság nem kíván ideiglenes intézkedéseket bevezetni. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság a tizenkét vizsgálat közül hatban döntött ideiglenes intézkedések bevezetése mellett. A fennmaradó hat ügyben a felek három héttel az ideiglenes intézkedések bevezetésének határideje előtt tájékoztatást kaptak arról, hogy a Bizottság nem kíván ideiglenes intézkedéseket bevezetni.

| (10) | Az 1. táblázatban összefoglalt statisztikai adatok alapján a Bizottság megállapította, hogy az érintett országokból az Unióba érkező behozatal volumene mindössze két vizsgálat esetében nőtt. A többi vizsgálat esetében jelentős csökkenés következett be.

  1. táblázat


  Behozatali volumen az egyes ügyekben











  Ügy megnevezése és száma | Döntés az ideiglenes intézkedések bevezetéséről | Származási ország | Behozatal a vizsgálati időszakban (tonna) | Behozatal az előzetes tájékoztatási időszakban (tonna) | A behozatal növekedése |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Karbamid–ammónium-nitrát keverékek (AD649) | Igen | Oroszország | 35 297 | 8 497 | –76 % |
| USA | 42 700 | 0 | –100 % |
| Trinidad és Tobago | 21 183 | 0 | –100 % |
| Összesen | 99 180 | 8 498 | –91 % |
| Biodízel (AS650) | Igen | Indonézia | 29 693 | 24 045 | –19 % |
| Közúti acélkerekek (AD652) | Igen | Kína | 13 763 | 914 | –93 % |
| Üvegrost szövetek (AD653) | Nem | Egyiptom | 882 | 4 | –100 % |
| Kína | 2 161 | 1 724 | –20 % |
| Összesen | 3 043 | 1 728 | –43 % |
| Folytonosüvegrostszál termékek (AD655) | Nem | Egyiptom | 8 295 | 3 076 | –63 % |
| Bahrein | 1 350 | 327 | –76 % |
| Összesen | 9 644 | 3 403 | –65 % |
| Üvegrost szövetek (AS656) | Nem | Egyiptom | 882 | 37 | –96 % |
| Kína | 2 161 | 2 500 | 16 % |
| Összesen | 3 043 | 2 537 | –17 % |
| Folytonosüvegrostszál termékek (AS657) | Igen | Egyiptom | 8 295 | 11 574 | 38 % |
| Forrás: Eurostat, az uniós gazdaság által szolgáltatott ellenőrzött adatok, Surveillance II adatbázis |

(10)

Az 1. táblázatban összefoglalt statisztikai adatok alapján a Bizottság megállapította, hogy az érintett országokból az Unióba érkező behozatal volumene mindössze két vizsgálat esetében nőtt. A többi vizsgálat esetében jelentős csökkenés következett be.

1. táblázat

Behozatali volumen az egyes ügyekben

Ügy megnevezése és száma

Döntés az ideiglenes intézkedések bevezetéséről

Származási ország

Behozatal a vizsgálati időszakban (tonna)

Behozatal az előzetes tájékoztatási időszakban (tonna)

A behozatal növekedése

Karbamid–ammónium-nitrát keverékek (AD649)

Igen

Oroszország

35 297

8 497

–76 %

USA

42 700

0

–100 %

Trinidad és Tobago

21 183

0

–100 %

Összesen

99 180

8 498

–91 %

Biodízel (AS650)

Igen

Indonézia

29 693

24 045

–19 %

Közúti acélkerekek (AD652)

Igen

Kína

13 763

914

–93 %

Üvegrost szövetek (AD653)

Nem

Egyiptom

882

4

–100 %

Kína

2 161

1 724

–20 %

Összesen

3 043

1 728

–43 %

Folytonosüvegrostszál termékek (AD655)

Nem

Egyiptom

8 295

3 076

–63 %

Bahrein

1 350

327

–76 %

Összesen

9 644

3 403

–65 %

Üvegrost szövetek (AS656)

Nem

Egyiptom

882

37

–96 %

Kína

2 161

2 500

16 %

Összesen

3 043

2 537

–17 %

Folytonosüvegrostszál termékek (AS657)

Igen

Egyiptom

8 295

11 574

38 %

Forrás: Eurostat, az uniós gazdaság által szolgáltatott ellenőrzött adatok, Surveillance II adatbázis

| (11) | A megvizsgált ügyek legnagyobb részében nem következett be jelentős növekedés. A két olyan eset közül, amikor növekedés volt megfigyelhető, az egyikben a behozatal végső soron nem az előzetes tájékoztatás hatására nőtt meg, hanem amiatt, hogy a Bizottság nem vetett ki ideiglenes vámokat. Valójában a korábbi, előzetes tájékoztatás nélküli rendszerben is lehetőség volt arra, hogy a behozatal vám nélkül lépjen be az Unióba, amint világossá vált minden érdekelt fél számára, hogy az alkalmazandó határidő lejárta miatt nem fog sor kerülni ideiglenes vámok kivetésére. |
| --- | --- |

(11)

A megvizsgált ügyek legnagyobb részében nem következett be jelentős növekedés. A két olyan eset közül, amikor növekedés volt megfigyelhető, az egyikben a behozatal végső soron nem az előzetes tájékoztatás hatására nőtt meg, hanem amiatt, hogy a Bizottság nem vetett ki ideiglenes vámokat. Valójában a korábbi, előzetes tájékoztatás nélküli rendszerben is lehetőség volt arra, hogy a behozatal vám nélkül lépjen be az Unióba, amint világossá vált minden érdekelt fél számára, hogy az alkalmazandó határidő lejárta miatt nem fog sor kerülni ideiglenes vámok kivetésére.

| (12) | Összesen tehát egy olyan ügy maradt, amelyben az előzetes tájékoztatási időszakban, az ideiglenes intézkedések bevezetése előtt tovább nőtt a behozatal. |
| --- | --- |

(12)

Összesen tehát egy olyan ügy maradt, amelyben az előzetes tájékoztatási időszakban, az ideiglenes intézkedések bevezetése előtt tovább nőtt a behozatal.

| (13) | Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az előzetes tájékoztatási időszakban érkező behozatal összességében nem okozott további kárt az érintett uniós gazdasági ágazatoknak. Ennek megfelelően az előzetes tájékoztatási időszak hosszát négy hétre kell módosítani. |
| --- | --- |

(13)

Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az előzetes tájékoztatási időszakban érkező behozatal összességében nem okozott további kárt az érintett uniós gazdasági ágazatoknak. Ennek megfelelően az előzetes tájékoztatási időszak hosszát négy hétre kell módosítani.

| (14) | Mivel erre a kérdésre nem vonatkoznak egyéb speciális átmeneti szabályok, helyénvaló egyértelművé tenni, hogy az előzetes tájékoztatási időszak meghosszabbítása nem érinti azokat a vizsgálatokat, amelyeket a Bizottság az (EU) 2016/1036 rendelet 5. cikkének (9) bekezdése vagy az (EU) 2016/1037 rendelet 10. cikkének (11) bekezdése alapján e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése előtt indított. Ez a rendelkezés várhatóan jogbiztonságot eredményez, észszerű lehetőséget biztosít az érdekelt felek számára a korábbi szabályok hatályának megszűnésére és az új szabályok hatálybalépésére való felkészülésre, és elősegíti az (EU) 2016/1036 és az (EU) 2016/1037 rendelet hatékony, rendezett és méltányos végrehajtását. |
| --- | --- |

(14)

Mivel erre a kérdésre nem vonatkoznak egyéb speciális átmeneti szabályok, helyénvaló egyértelművé tenni, hogy az előzetes tájékoztatási időszak meghosszabbítása nem érinti azokat a vizsgálatokat, amelyeket a Bizottság az (EU) 2016/1036 rendelet 5. cikkének (9) bekezdése vagy az (EU) 2016/1037 rendelet 10. cikkének (11) bekezdése alapján e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése előtt indított. Ez a rendelkezés várhatóan jogbiztonságot eredményez, észszerű lehetőséget biztosít az érdekelt felek számára a korábbi szabályok hatályának megszűnésére és az új szabályok hatálybalépésére való felkészülésre, és elősegíti az (EU) 2016/1036 és az (EU) 2016/1037 rendelet hatékony, rendezett és méltányos végrehajtását.

| (15) | Az (EU) 2016/1036 és az (EU) 2016/1037 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(15)

Az (EU) 2016/1036 és az (EU) 2016/1037 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2016/1036 rendelet 19a. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„19a. cikk

Tájékoztatás az ideiglenes vámok kivetésére rendelkezésre álló eljárási szakaszban

(1)   Az uniós gyártók/termelők, az importőrök és az exportőrök, képviseleti szervezeteik, valamint az exportáló ország képviselői tájékoztatást kérhetnek az ideiglenes vámok tervezett kivetéséről. Ezt a tájékoztatást írásban, az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül kell kérni. A tájékoztatást négy héttel az ideiglenes vámok kivetése előtt meg kell adni az említett feleknek. A tájékoztatásnak tartalmaznia kell a tervezett vámok kizárólag tájékoztató célú összefoglalását, valamint a dömpingkülönbözet és az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár megszüntetéséhez szükséges különbözet kiszámításának részletes ismertetését, kellő figyelemmel a 19. cikkben előírt titoktartási kötelezettségek betartására. A feleknek e tájékoztatás megadásától számítva három munkanap áll rendelkezésükre ahhoz, hogy észrevételeket tegyenek a számítások pontosságára vonatkozóan.

(2)   Amennyiben a vizsgálat ideiglenes vámok kivetése nélkül folytatódik, az érdekelt feleket az ideiglenes vámok kivetésére vonatkozóan a 7. cikk (1) bekezdésében meghatározott határidő lejárta előtt négy héttel tájékoztatni kell a vámok kivetésének mellőzéséről.”

2. cikk

Az (EU) 2016/1037 rendelet 29a. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„29a.cikk

Tájékoztatás az ideiglenes vámok kivetésére rendelkezésre álló eljárási szakaszban

(1)   Az uniós gyártók/termelők, az importőrök és az exportőrök, képviseleti szervezeteik, valamint a származási és/vagy exportáló ország tájékoztatást kérhetnek az ideiglenes vámok tervezett kivetéséről. Ezt a tájékoztatást írásban, az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül kell kérni. A tájékoztatást négy héttel az ideiglenes vámok kivetése előtt meg kell adni az említett feleknek. A tájékoztatásnak tartalmaznia kell a tervezett vámok kizárólag tájékoztató célú összefoglalását, valamint a kiegyenlíthető támogatás összege kiszámításának és az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár megszüntetéséhez szükséges különbözet kiszámításának részletes ismertetését, kellő figyelemmel a 29. cikkben előírt titoktartási kötelezettségek betartására. A feleknek e tájékoztatás megadásától számítva három munkanap áll rendelkezésükre ahhoz, hogy észrevételeket tegyenek a számítások pontosságára vonatkozóan.

(2)   Amennyiben a vizsgálat ideiglenes vámok kivetése nélkül folytatódik, az érdekelt feleket az ideiglenes vámok kivetésére vonatkozóan a 12. cikk (1) bekezdésében meghatározott határidő lejárta előtt négy héttel tájékoztatni kell a vámok kivetésének mellőzéséről.”

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

4. cikk

Ezt a rendeletet azokra a vizsgálatokra kell alkalmazni, amelyekre vonatkozóan az (EU) 2016/1036 rendelet 5. cikkének (9) bekezdése, illetve az (EU) 2016/1037 rendelet 10. cikkének (11) bekezdése szerinti, az eljárás megindításáról szóló értesítés e rendelet hatálybalépése után kerül közzétételre az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. június 4-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  
  HL L 176., 2016.6.30., 55. o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1037 rendelete (2018. május 30-én) az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről (HL L 143., 2018.6.7., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság a WTO számítási módszerét követi. Eszerint amennyiben egy eljárás egy adott termék behozatalával összefüggésben több országra terjed ki, mindegyik ország esetét külön vizsgálatnak kell tekinteni.

4

(5)  A Bizottság három vizsgálatot megszüntetett (az Észak-Macedón Köztársaságból, az Oroszországból és a Törökországból származó üreges profilok), a fennmaradó 10 vizsgálatban pedig vagy még nem zárult le, vagy éppen csak lezárult az ideiglenes szakasz, ezért nem állnak rendelkezésre megbízható statisztikai adatok az előzetes tájékoztatási időszakról (2020. április 30-i állapot).

5

---

| 2020.8.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 259/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.8.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 259/5

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1174 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. augusztus 3.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről („Ελαιόλαδο Μάκρης” [Elaiolado Makris] [OEM])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Görögország kérelmét (2) az „Ελαιόλαδο Μάκρης” (Elaiolado Makris) elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Görögország kérelmét (2) az „Ελαιόλαδο Μάκρης” (Elaiolado Makris) elnevezés bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért az „Ελαιόλαδο Μάκρης” (Elaiolado Makris) elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért az „Ελαιόλαδο Μάκρης” (Elaiolado Makris) elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az „Ελαιόλαδο Μάκρης” (Elaiolado Makris) (OEM) elnevezés bejegyzésre kerül.

Az első bekezdésben említett elnevezés a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. melléklete szerinti 1.5. osztályba – Olajok és zsírok (vaj, margarin, olaj stb.) – tartozó terméket jelöl.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. augusztus 3-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Janusz WOJCIECHOWSKI

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  
  HL C 102., 2020.3.30., 13. o.

2

(3)  A Bizottság 668/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 13.) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).

3

---

| 2020.8.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 259/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.8.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 259/6

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1175 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. augusztus 7.)

az Escherichia coli KCCM 80180 és az Escherichia coli KCCM 80181 fermentációjával előállított L-cisztein-hidroklorid-monohidrát valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról. |
| --- | --- |

(1)

Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról.

| (2) | Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének megfelelően kérelmet nyújtottak be az Escherichia coli KCCM 80180 és az Escherichia coli KCCM 80181 fermentációjával előállított L-cisztein-hidroklorid-monohidrát engedélyezésére vonatkozóan. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat. |
| --- | --- |

(2)

Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének megfelelően kérelmet nyújtottak be az Escherichia coli KCCM 80180 és az Escherichia coli KCCM 80181 fermentációjával előállított L-cisztein-hidroklorid-monohidrát engedélyezésére vonatkozóan. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat.

| (3) | A kérelem az Escherichia coli KCCM 80180 és az Escherichia coli KCCM 80181 fermentációjával előállított L-cisztein-hidroklorid-monohidrát valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezésére vonatkozik A kérelmező a szóban forgó adalékanyagnak az „érzékszervi tulajdonságokat javító adalékanyagok” kategóriába való besorolását kérte. |
| --- | --- |

(3)

A kérelem az Escherichia coli KCCM 80180 és az Escherichia coli KCCM 80181 fermentációjával előállított L-cisztein-hidroklorid-monohidrát valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezésére vonatkozik A kérelmező a szóban forgó adalékanyagnak az „érzékszervi tulajdonságokat javító adalékanyagok” kategóriába való besorolását kérte.

| (4) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2020. január 10-i véleményében (2) megállapította, hogy az Escherichia coli KCCM 80180 és az Escherichia coli KCCM 80181 fermentációjával előállított L-cisztein-hidroklorid-monohidrát a javasolt felhasználási feltételek mellett nincs káros hatással sem az állatok egészségére, sem a fogyasztók biztonságára, sem pedig a környezetre. Ezenfelül megállapította, hogy a kérelmező az adalékanyagon az 1272/2008/EK rendelet (3) szerinti H335 (Légúti irritációt okozhat) figyelmeztető mondat feltüntetését javasolja. A Bizottság ezért úgy véli, hogy megfelelő óvintézkedéseket kell hozni az emberi egészségre, különösen az adalékanyag felhasználóira gyakorolt káros hatások megelőzése érdekében. A Hatóság megállapította továbbá, hogy mivel az érintett anyagot élelmiszerekben használják, és mind élelmiszerekben, mind takarmányokban felhasználva ugyanazt a szerepet tölti be, a takarmányokban való hatékonyág más módon történő bizonyítása nem szükséges. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2020. január 10-i véleményében (2) megállapította, hogy az Escherichia coli KCCM 80180 és az Escherichia coli KCCM 80181 fermentációjával előállított L-cisztein-hidroklorid-monohidrát a javasolt felhasználási feltételek mellett nincs káros hatással sem az állatok egészségére, sem a fogyasztók biztonságára, sem pedig a környezetre. Ezenfelül megállapította, hogy a kérelmező az adalékanyagon az 1272/2008/EK rendelet (3) szerinti H335 (Légúti irritációt okozhat) figyelmeztető mondat feltüntetését javasolja. A Bizottság ezért úgy véli, hogy megfelelő óvintézkedéseket kell hozni az emberi egészségre, különösen az adalékanyag felhasználóira gyakorolt káros hatások megelőzése érdekében. A Hatóság megállapította továbbá, hogy mivel az érintett anyagot élelmiszerekben használják, és mind élelmiszerekben, mind takarmányokban felhasználva ugyanazt a szerepet tölti be, a takarmányokban való hatékonyág más módon történő bizonyítása nem szükséges.

| (5) | A megfelelőbb ellenőrzés érdekében korlátozásokat és feltételeket kell meghatározni. Az L-cisztein-hidroklorid-monohidrát mennyiségének ajánlott tartalmát fel kell tüntetni az adalékanyag címkéjén. E tartalom túllépésekor bizonyos információkat fel kell tüntetni az előkeverékek címkéjén. |
| --- | --- |

(5)

A megfelelőbb ellenőrzés érdekében korlátozásokat és feltételeket kell meghatározni. Az L-cisztein-hidroklorid-monohidrát mennyiségének ajánlott tartalmát fel kell tüntetni az adalékanyag címkéjén. E tartalom túllépésekor bizonyos információkat fel kell tüntetni az előkeverékek címkéjén.

| (6) | A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges a forgalomba hozatalt követő egyedi nyomonkövetési előírásokat elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagokra vonatkozó analitikai módszerről szóló jelentést. |
| --- | --- |

(6)

A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges a forgalomba hozatalt követő egyedi nyomonkövetési előírásokat elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagokra vonatkozó analitikai módszerről szóló jelentést.

| (7) | Az Escherichia coli KCCM 80180 és az Escherichia coli KCCM 80181 fermentációjával előállított L-cisztein-hidroklorid-monohidrát értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó anyag használatát az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell. |
| --- | --- |

(7)

Az Escherichia coli KCCM 80180 és az Escherichia coli KCCM 80181 fermentációjával előállított L-cisztein-hidroklorid-monohidrát értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó anyag használatát az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell.

| (8) | Az, hogy az Escherichia coli KCCM 80180 és az Escherichia coli KCCM 80181 fermentációjával előállított L-cisztein-hidroklorid-monohidrát aromaanyagként történő felhasználása ivóvízben nem engedélyezett, nem zárja ki azt, hogy az anyagot vízzel bejuttatott takarmánykeverékben használják fel. |
| --- | --- |

(8)

Az, hogy az Escherichia coli KCCM 80180 és az Escherichia coli KCCM 80181 fermentációjával előállított L-cisztein-hidroklorid-monohidrát aromaanyagként történő felhasználása ivóvízben nem engedélyezett, nem zárja ki azt, hogy az anyagot vízzel bejuttatott takarmánykeverékben használják fel.

| (9) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A mellékletben meghatározott, az „érzékszervi tulajdonságokat javító adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és az „aromaanyagok” funkcionális csoportba tartozó anyagok takarmány-adalékanyagként történő felhasználása a mellékletben meghatározott feltételek mellett engedélyezett.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. augusztus 7-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

1

(2)  EFSA Journal 2020;18(2):6003.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1272/2008/EK rendelete (2008. december 16.) az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 353., 2008.12.31., 1. o.).

3

---

MELLÉKLET

| Az adalékanyag azonosító száma | Az engedély jogosultjának neve | Adalékanyag | Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer | Állatfaj vagy -kategória | Maximális életkor | Legkisebb tartalom | Legnagyobb tartalom | Egyéb rendelkezések | Az engedély lejárta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg hatóanyag/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban |
| Kategória: érzékszervi tulajdonságokat javító adalékanyagok. Funkcionális csoport: aromaanyagok. |
| 2b920i | – | L-cisztein-hidroklorid-monohidrát | Az adalékanyag összetétele
  L-cisztein-hidroklorid-monohidrát
  A hatóanyag jellemzése
  L-cisztein-hidroklorid-monohidrát,

  Escherichia coli KCCM 80180 és Escherichia coli KCCM 80181 baktériummal való fermentáció útján előállítva
  Tisztaság: legalább 98,5 %
  Kémiai képlet: C3H7NO2S •HClH2O.
  CAS-szám: 7048-04-6
  FLAVIS-szám: 17.032

  Analitikai módszer
   (1)

  A takarmány-adalékanyagban található L-cisztein-hidroklorid-monohidrát azonosítására:






  — | ioncserés kromatográfiás módszer, oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és fotometriás meghatározással (IEC-VIS), Ph.Eur. 6.6-2.2.56. – 1. módszer |

Az adalékanyag azonosító száma

Az engedély jogosultjának neve

Adalékanyag

Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer

Állatfaj vagy -kategória

Maximális életkor

Legkisebb tartalom

Legnagyobb tartalom

Egyéb rendelkezések

Az engedély lejárta

mg hatóanyag/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban

Kategória: érzékszervi tulajdonságokat javító adalékanyagok. Funkcionális csoport: aromaanyagok.

2b920i

–

L-cisztein-hidroklorid-monohidrát

Az adalékanyag összetétele

L-cisztein-hidroklorid-monohidrát

A hatóanyag jellemzése

L-cisztein-hidroklorid-monohidrát,

Escherichia coli KCCM 80180 és Escherichia coli KCCM 80181 baktériummal való fermentáció útján előállítva

Tisztaság: legalább 98,5 %

Kémiai képlet: C3H7NO2S •HClH2O.

CAS-szám: 7048-04-6

FLAVIS-szám: 17.032

Analitikai módszer
   (1)

A takarmány-adalékanyagban található L-cisztein-hidroklorid-monohidrát azonosítására:

—

ioncserés kromatográfiás módszer, oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és fotometriás meghatározással (IEC-VIS), Ph.Eur. 6.6-2.2.56. – 1. módszer

A takarmány-adalékanyagban található L-cisztein-hidroklorid-monohidrát mennyiségi meghatározására:

| — | ioncserés kromatográfiás módszer, oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és optikai meghatározással (IEC-VIS/FD) |
| --- | --- |

—

ioncserés kromatográfiás módszer, oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és optikai meghatározással (IEC-VIS/FD)

Az előkeverékekben található L-cisztein-hidroklorid-monohidrát mennyiségi meghatározására:

| — | ioncserés kromatográfiás módszer, oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és fotometriás meghatározással (HPLC/VIS), 152/2009/EK bizottsági rendelet
  (III. melléklet, F. pont) |
| --- | --- |

—

ioncserés kromatográfiás módszer, oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és fotometriás meghatározással (HPLC/VIS), 152/2009/EK bizottsági rendelet

(III. melléklet, F. pont)

Valamennyi állatfaj

–

–

–

| 1. | Az adalékanyag előkeverék formájában keverendő bele a takarmányba. |
| --- | --- |

1.

Az adalékanyag előkeverék formájában keverendő bele a takarmányba.

| 2. | Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási feltételeket és a hőkezeléssel szembeni stabilitást. |
| --- | --- |

2.

Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási feltételeket és a hőkezeléssel szembeni stabilitást.

| 3. | Az adalékanyag címkéjén fel kell tüntetni a következőket:
  „12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmány ajánlott legnagyobb hatóanyag-tartalma: 25 mg/kg”. |
| --- | --- |

3.

Az adalékanyag címkéjén fel kell tüntetni a következőket:

„12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmány ajánlott legnagyobb hatóanyag-tartalma: 25 mg/kg”.

| 4. | Az előkeverékek címkéjén fel kell tüntetni a hatóanyag funkcionális csoportját, azonosító számát, megnevezését és hozzáadott mennyiségét, amennyiben a 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban a hatóanyag hozzáadott mennyisége meghaladja a 25 mg/kg-ot. |
| --- | --- |

4.

Az előkeverékek címkéjén fel kell tüntetni a hatóanyag funkcionális csoportját, azonosító számát, megnevezését és hozzáadott mennyiségét, amennyiben a 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban a hatóanyag hozzáadott mennyisége meghaladja a 25 mg/kg-ot.

| 5. | Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a belélegzésből fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet felszámolni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközzel, többek között védőmaszkkal kell használni. |
| --- | --- |

5.

Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a belélegzésből fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet felszámolni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközzel, többek között védőmaszkkal kell használni.

2030.9.30.

---

(1)  Az analitikai módszerek részletes leírása a referencialaboratórium honlapján található: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 2020.8.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 259/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.8.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 259/10

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1176 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. augusztus 7.)

az (EU) 2019/1387 végrehajtási rendeletnek egyes intézkedései alkalmazása kezdőnapjának a Covid19-világjárvány miatti elhalasztása tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a polgári légi közlekedés területén alkalmazandó közös szabályokról és az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynökségének létrehozásáról és a 2111/2005/EK, az 1008/2008/EK, a 996/2010/EU, a 376/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 2014/30/EU és a 2014/53/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint az 552/2004/EK és a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 3922/91/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 4-i (EU) 2018/1139 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikkére,

mivel:

| (1) | A Covid19-világjárvány megfékezése érdekében bevezetett intézkedések súlyosan akadályozzák a tagállamokat és a légi közlekedési ágazatot a légi közlekedés biztonsága terén a közelmúltban elfogadott számos végrehajtási rendelet alkalmazására való felkészülésben. |
| --- | --- |

(1)

A Covid19-világjárvány megfékezése érdekében bevezetett intézkedések súlyosan akadályozzák a tagállamokat és a légi közlekedési ágazatot a légi közlekedés biztonsága terén a közelmúltban elfogadott számos végrehajtási rendelet alkalmazására való felkészülésben.

| (2) | A kijárási korlátozások, a munkavállalók változó munkakörülményei és rendelkezésre állása, valamint a Covid19-világjárvány valamennyi érdekelt félre gyakorolt jelentős negatív következményeinek kezeléséhez szükséges többletmunka hátráltatja az említett végrehajtási rendeletek alkalmazásának előkészítését. |
| --- | --- |

(2)

A kijárási korlátozások, a munkavállalók változó munkakörülményei és rendelkezésre állása, valamint a Covid19-világjárvány valamennyi érdekelt félre gyakorolt jelentős negatív következményeinek kezeléséhez szükséges többletmunka hátráltatja az említett végrehajtási rendeletek alkalmazásának előkészítését.

| (3) | Az (EU) 2019/1387 bizottsági végrehajtási rendelet (2) új előírásokat állapít meg a légi járművek leszállási teljesítményének kiszámítására vonatkozóan, amelyek 2020. november 5-től alkalmazandók. Ahhoz, hogy ezen előírások alkalmazása – az általuk támasztott működési követelmények miatt – ne jelentsen akadályt a Covid19-világjárványból való kilábalás során a járatok zökkenőmentes újraindítása előtt, alkalmazásukat célszerű elhalasztani, hogy az illetékes hatóságok és az érdekelt felek fel tudjanak készülni a végrehajtásra. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2019/1387 bizottsági végrehajtási rendelet (2) új előírásokat állapít meg a légi járművek leszállási teljesítményének kiszámítására vonatkozóan, amelyek 2020. november 5-től alkalmazandók. Ahhoz, hogy ezen előírások alkalmazása – az általuk támasztott működési követelmények miatt – ne jelentsen akadályt a Covid19-világjárványból való kilábalás során a járatok zökkenőmentes újraindítása előtt, alkalmazásukat célszerű elhalasztani, hogy az illetékes hatóságok és az érdekelt felek fel tudjanak készülni a végrehajtásra.

| (4) | Az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynöksége megerősítette a Bizottság felé, hogy a (3) preambulumbekezdésben említett rendelkezések alkalmazását korlátozott ideig el lehet halasztani anélkül, hogy az káros hatást gyakorolna a légi közlekedés biztonságára, mivel az említett szabályok olyan műszaki könnyítéseket tartalmaznak az ágazat számára, amelyek a szokásos működési környezetben valósíthatók meg a legjobban. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynöksége megerősítette a Bizottság felé, hogy a (3) preambulumbekezdésben említett rendelkezések alkalmazását korlátozott ideig el lehet halasztani anélkül, hogy az káros hatást gyakorolna a légi közlekedés biztonságára, mivel az említett szabályok olyan műszaki könnyítéseket tartalmaznak az ágazat számára, amelyek a szokásos működési környezetben valósíthatók meg a legjobban.

| (5) | Ahhoz, hogy a Covid19-világjárvány során azonnali segítséget lehessen nyújtani a nemzeti hatóságoknak és valamennyi érdekelt félnek, és lehetővé lehessen tenni számukra, hogy az érintett rendelkezések elhalasztott alkalmazására való felkészülés érdekében kiigazítsák terveiket, e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(5)

Ahhoz, hogy a Covid19-világjárvány során azonnali segítséget lehessen nyújtani a nemzeti hatóságoknak és valamennyi érdekelt félnek, és lehetővé lehessen tenni számukra, hogy az érintett rendelkezések elhalasztott alkalmazására való felkészülés érdekében kiigazítsák terveiket, e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban állnak az (EU) 2018/1139 rendelet 127. cikkével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban állnak az (EU) 2018/1139 rendelet 127. cikkével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2019/1387 végrehajtási rendelet 2. cikkének harmadik bekezdésében a „2020. november 5-től” szövegrész helyébe a „2021. augusztus 12-től” szöveg lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. augusztus 7-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 212., 2018.8.22., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2019/1387 végrehajtási rendelete (2019. augusztus 1.) a 965/2012/EU bizottsági rendeletnek a repülőgépek leszállásiteljesítmény-számításaira vonatkozó követelmények, a futópálya-felület állapotának értékelésére vonatkozó előírások, az egyes légijármű-biztonsági berendezések és követelmények naprakésszé tétele, valamint a megnövelt hatótávolságú repülésre vonatkozó jóváhagyás nélküli műveletek tekintetében történő módosításáról (HL L 229., 2019.9.5., 1. o.).

2

---

| 2020.8.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 259/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.8.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 259/12

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1177 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. augusztus 7.)

az (EU) 2020/469 végrehajtási rendeletnek egyes intézkedései alkalmazása kezdőnapjának a Covid19-világjárvány miatti elhalasztása tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a polgári légi közlekedés területén alkalmazandó közös szabályokról és az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynökségének létrehozásáról és a 2111/2005/EK, az 1008/2008/EK, a 996/2010/EU, a 376/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 2014/30/EU és a 2014/53/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint az 552/2004/EK és a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 3922/91/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 4-i (EU) 2018/1139 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (1) bekezdésének c) és g) pontjára, 43. cikke (1) bekezdésének a) és f) pontjára és 44. cikkének (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Covid19-világjárvány megfékezése érdekében bevezetett intézkedések súlyosan akadályozzák a tagállamokat és a légiközlekedési ágazatot abban, hogy felkészüljenek a légi közlekedés biztonsága terén a közelmúltban elfogadott végrehajtási rendeletek alkalmazására. |
| --- | --- |

(1)

A Covid19-világjárvány megfékezése érdekében bevezetett intézkedések súlyosan akadályozzák a tagállamokat és a légiközlekedési ágazatot abban, hogy felkészüljenek a légi közlekedés biztonsága terén a közelmúltban elfogadott végrehajtási rendeletek alkalmazására.

| (2) | A kijárási korlátozások, a munkavállalók változó munkakörülményei és rendelkezésre állása, valamint a Covid19-világjárvány valamennyi érdekelt félre gyakorolt jelentős negatív következményeinek kezeléséhez szükséges többletmunka hátráltatja az említett végrehajtási rendeletek alkalmazásának előkészítését. |
| --- | --- |

(2)

A kijárási korlátozások, a munkavállalók változó munkakörülményei és rendelkezésre állása, valamint a Covid19-világjárvány valamennyi érdekelt félre gyakorolt jelentős negatív következményeinek kezeléséhez szükséges többletmunka hátráltatja az említett végrehajtási rendeletek alkalmazásának előkészítését.

| (3) | Az (EU) 2020/469 bizottsági végrehajtási rendeletet (2)2020. november 5-től részben alkalmazni kell. Az említett végrehajtási rendelettel bevezetett, a közös jelentéstételre, valamint a SNOWTAM és a METAR formátumra vonatkozó követelményeknek a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) szabványaival és ajánlott gyakorlataival összhangban történő kiigazítását hátráltatja, hogy az érintett illetékes hatóságok és üzemben tartók a Covid19-járvány miatt nem rendelkeznek elegendő forrással, ezért a kiigazítást el kell halasztani annak érdekében, hogy az illetékes hatóságok és az érdekelt felek fel tudjanak készülni a végrehajtásra. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2020/469 bizottsági végrehajtási rendeletet (2)2020. november 5-től részben alkalmazni kell. Az említett végrehajtási rendelettel bevezetett, a közös jelentéstételre, valamint a SNOWTAM és a METAR formátumra vonatkozó követelményeknek a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) szabványaival és ajánlott gyakorlataival összhangban történő kiigazítását hátráltatja, hogy az érintett illetékes hatóságok és üzemben tartók a Covid19-járvány miatt nem rendelkeznek elegendő forrással, ezért a kiigazítást el kell halasztani annak érdekében, hogy az illetékes hatóságok és az érdekelt felek fel tudjanak készülni a végrehajtásra.

| (4) | Az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynöksége megerősítette a Bizottság felé, hogy a (3) preambulumbekezdésben említett rendelkezések alkalmazását anélkül is el lehet halasztani, hogy az káros hatást gyakorolna a légi közlekedés biztonságára, mivel a halasztás csak rövid időre fog szólni, és az új intézkedések célja már alkalmazandó rendelkezéseknek – az ICAO jelenlegi szabványaival és ajánlott gyakorlataival összhangban történő – naprakésszé tétele. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynöksége megerősítette a Bizottság felé, hogy a (3) preambulumbekezdésben említett rendelkezések alkalmazását anélkül is el lehet halasztani, hogy az káros hatást gyakorolna a légi közlekedés biztonságára, mivel a halasztás csak rövid időre fog szólni, és az új intézkedések célja már alkalmazandó rendelkezéseknek – az ICAO jelenlegi szabványaival és ajánlott gyakorlataival összhangban történő – naprakésszé tétele.

| (5) | Ahhoz, hogy a Covid19-világjárvány során azonnali segítséget lehessen nyújtani a nemzeti hatóságoknak és valamennyi érdekelt félnek, és lehetővé lehessen tenni számukra, hogy az érintett rendelkezések elhalasztott alkalmazására való felkészülés érdekében kiigazítsák terveiket, e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(5)

Ahhoz, hogy a Covid19-világjárvány során azonnali segítséget lehessen nyújtani a nemzeti hatóságoknak és valamennyi érdekelt félnek, és lehetővé lehessen tenni számukra, hogy az érintett rendelkezések elhalasztott alkalmazására való felkészülés érdekében kiigazítsák terveiket, e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban állnak az (EU) 2018/1139 rendelet 127. cikkével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban állnak az (EU) 2018/1139 rendelet 127. cikkével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2020/469 végrehajtási rendelet 5. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„5. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2022. január 27-től kell alkalmazni.

A következő rendelkezések 2021. augusztus 12-től alkalmazandók:

| a) | I. melléklet 10. b) pont; |
| --- | --- |

a)

I. melléklet 10. b) pont;

| b) | III. melléklet 6. pont: 3. függelék – SNOWTAM FORMÁTUM. |
| --- | --- |

b)

III. melléklet 6. pont: 3. függelék – SNOWTAM FORMÁTUM.

A III. melléklet 5. pontja 2020. november 5-től alkalmazandó, kivéve az 5. v) pontot (1. függelék – METAR minta), amely 2021. augusztus 12-től alkalmazandó.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. augusztus 7-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 212., 2018.8.22., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2020/469 végrehajtási rendelete (2020. február 14.) a 923/2012/EU rendeletnek, a 139/2014/EU rendeletnek és az (EU) 2017/373 rendeletnek a légiforgalmi szolgáltatásra/a léginavigációs szolgálatokra, a légtérszerkezet kialakítására, az adatminőségre és a futópálya biztonságára vonatkozó követelmények tekintetében történő módosításáról, valamint a 73/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 104., 2020.4.3., 1. o.)

2

---

HATÁROZATOK

| 2020.8.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 259/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.8.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 259/14

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1178 HATÁROZATA

(2020. július 27.)

a Dán Királyság által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikkének (4) bekezdése alapján bejelentett, a műtrágyák kadmiumtartalmára irányadó nemzeti rendelkezésekről

(az értesítés a C(2020) 4988. számú dokumentummal történt)

(Csak a dán nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

1.   TÉNYEK ÉS ELJÁRÁS

TÉNYEK ÉS ELJÁRÁS

| (1) | 2020. január 27-én a Dán Királyság az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 114. cikkének (4) bekezdése alapján értesítette a Bizottságot arról a szándékáról, hogy fenn kívánja tartani a műtrágyák kadmiumtartalmára vonatkozó, az (EU) 2019/1009 európai parlamenti és tanácsi rendelettől eltérő nemzeti rendelkezéseket (1). |
| --- | --- |

(1)

2020. január 27-én a Dán Királyság az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 114. cikkének (4) bekezdése alapján értesítette a Bizottságot arról a szándékáról, hogy fenn kívánja tartani a műtrágyák kadmiumtartalmára vonatkozó, az (EU) 2019/1009 európai parlamenti és tanácsi rendelettől eltérő nemzeti rendelkezéseket (1).

1

1.1.   Uniós jogszabályok

Uniós jogszabályok

1.1.1.   Az EUMSZ 114. cikkének (4) és (6) bekezdése

Az EUMSZ 114. cikkének (4) és (6) bekezdése

| (2) | Az EUMSZ 114. cikkének (4) és (6) bekezdése a következőképpen rendelkezik:

  „(4)   Ha valamely harmonizációs intézkedésnek az Európai Parlament és a Tanács, a Tanács vagy a Bizottság általi elfogadását követően egy tagállam a 36. cikkben említett lényeges követelmények alapján vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelmével kapcsolatosan szükségesnek tartja nemzeti rendelkezések fenntartását, ezekről a rendelkezésekről és a fenntartásuk indokairól értesíti a Bizottságot.
  [...]


  (6)   A Bizottság a (4) [...] bekezdésben említett értesítésektől számított hat hónapon belül a vonatkozó nemzeti rendelkezéseket jóváhagyja vagy elutasítja, miután ellenőrizte, hogy az érintett rendelkezések nem képezik-e önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozását, valamint hogy nem jelentenek-e akadályt a belső piac működésében.
  Amennyiben a Bizottság e határidőn belül nem hoz határozatot, a (4) [...] bekezdésben említett nemzeti rendelkezéseket jóváhagyottnak kell tekinteni.” |
| --- | --- |

(2)

Az EUMSZ 114. cikkének (4) és (6) bekezdése a következőképpen rendelkezik:

„(4)   Ha valamely harmonizációs intézkedésnek az Európai Parlament és a Tanács, a Tanács vagy a Bizottság általi elfogadását követően egy tagállam a 36. cikkben említett lényeges követelmények alapján vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelmével kapcsolatosan szükségesnek tartja nemzeti rendelkezések fenntartását, ezekről a rendelkezésekről és a fenntartásuk indokairól értesíti a Bizottságot.

[...]

(6)   A Bizottság a (4) [...] bekezdésben említett értesítésektől számított hat hónapon belül a vonatkozó nemzeti rendelkezéseket jóváhagyja vagy elutasítja, miután ellenőrizte, hogy az érintett rendelkezések nem képezik-e önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozását, valamint hogy nem jelentenek-e akadályt a belső piac működésében.

Amennyiben a Bizottság e határidőn belül nem hoz határozatot, a (4) [...] bekezdésben említett nemzeti rendelkezéseket jóváhagyottnak kell tekinteni.”

1.2.   A termésnövelő anyagokra vonatkozó harmonizációs szabályok

A termésnövelő anyagokra vonatkozó harmonizációs szabályok

1.2.1.   2003/2003/EK rendelet

2003/2003/EK rendelet

| (3) | A 2003/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) azokra a termékekre vonatkozik, amelyek „EK-műtrágya” megjelölésű műtrágyaként kerülnek forgalomba. A 2003/2003/EK rendelet I. mellékletében felsorolt típusokba tartozó és az említett rendeletben meghatározott feltételeknek megfelelő műtrágyák „EK-műtrágyaként” jelölhetők meg és szabadon forgalmazhatók a belső piacon. |
| --- | --- |

(3)

A 2003/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) azokra a termékekre vonatkozik, amelyek „EK-műtrágya” megjelölésű műtrágyaként kerülnek forgalomba. A 2003/2003/EK rendelet I. mellékletében felsorolt típusokba tartozó és az említett rendeletben meghatározott feltételeknek megfelelő műtrágyák „EK-műtrágyaként” jelölhetők meg és szabadon forgalmazhatók a belső piacon.

2

| (4) | A 2003/2003/EK rendelet I. melléklete kimerítően felsorolja a harmonizációs szabályok hatálya alá tartozó műtrágyatípusokat. Minden egyes műtrágyatípusra külön követelmények vonatkoznak például a tápanyagtartalom, a tápanyag oldhatósága vagy a feldolgozási módszerek tekintetében. |
| --- | --- |

(4)

A 2003/2003/EK rendelet I. melléklete kimerítően felsorolja a harmonizációs szabályok hatálya alá tartozó műtrágyatípusokat. Minden egyes műtrágyatípusra külön követelmények vonatkoznak például a tápanyagtartalom, a tápanyag oldhatósága vagy a feldolgozási módszerek tekintetében.

| (5) | A 2003/2003/EK rendelet elsősorban a szervetlen műtrágyákra alkalmazandó. A hatálya alá tartozó egyes műtrágyatípusok foszfor-pentoxid (P2O5)-egyenértékben számított foszfortartalma eléri vagy meghaladja az 5 tömegszázalékot. |
| --- | --- |

(5)

A 2003/2003/EK rendelet elsősorban a szervetlen műtrágyákra alkalmazandó. A hatálya alá tartozó egyes műtrágyatípusok foszfor-pentoxid (P2O5)-egyenértékben számított foszfortartalma eléri vagy meghaladja az 5 tömegszázalékot.

2

5

| (6) | A 2003/2003/EK rendelet 5. cikke rögzíti az EK-műtrágyák szabad belső piaci kereskedelmének az elvét, kimondva, hogy a tagállamok – az összetételre, azonosításra, címkézésre vagy csomagolásra vonatkozó indokok és a rendelet más rendelkezései alapján – nem tilthatják, korlátozhatják, vagy akadályozhatják az „EK-műtrágya” megjelölésű és az említett rendelet rendelkezéseinek megfelelő műtrágyák forgalomba hozatalát. |
| --- | --- |

(6)

A 2003/2003/EK rendelet 5. cikke rögzíti az EK-műtrágyák szabad belső piaci kereskedelmének az elvét, kimondva, hogy a tagállamok – az összetételre, azonosításra, címkézésre vagy csomagolásra vonatkozó indokok és a rendelet más rendelkezései alapján – nem tilthatják, korlátozhatják, vagy akadályozhatják az „EK-műtrágya” megjelölésű és az említett rendelet rendelkezéseinek megfelelő műtrágyák forgalomba hozatalát.

| (7) | A 2003/2003/EK rendelet nem állapít meg határértékeket az EK-műtrágyák szennyező anyag-tartalmára vonatkozóan. Ezért – az EUMSZ érintett rendelkezései alapján hozott bizottsági határozatokon (3) alapuló néhány kivételtől eltekintve – a legalább 5 % P2O5-tartalmú EK-műtrágyák kadmiumtartalmuktól függetlenül szabadon forgalmazhatók a belső piacon. |
| --- | --- |

(7)

A 2003/2003/EK rendelet nem állapít meg határértékeket az EK-műtrágyák szennyező anyag-tartalmára vonatkozóan. Ezért – az EUMSZ érintett rendelkezései alapján hozott bizottsági határozatokon (3) alapuló néhány kivételtől eltekintve – a legalább 5 % P2O5-tartalmú EK-műtrágyák kadmiumtartalmuktól függetlenül szabadon forgalmazhatók a belső piacon.

3

2

5

| (8) | Ugyanakkor már a 2003/2003/EK rendelet (15) preambulumbekezdése előirányozta, hogy a Bizottság foglalkozni fog az ásványi műtrágyákban szándékolatlanul előforduló kadmiumtartalom kérdésével. Az említett preambulumbekezdés szerint „a műtrágyák az emberi és az állati egészségre, valamint a környezetre potenciális veszélyt jelentő anyagokkal szennyeződhetnek. A toxicitási, ökotoxicitási és környezetvédelmi tudományos bizottság (SCTEE) véleménye alapján, a Bizottság foglalkozni szándékozik az ásványi műtrágyákban véletlenszerűen előforduló kadmiumtartalommal, és – adott esetben – rendelettervezetet állít össze, amelyet az Európai Parlament és a Tanács elé szándékozik terjeszteni. Hasonló felmérés készül – adott esetben – más szennyező anyagok tekintetében is”. |
| --- | --- |

(8)

Ugyanakkor már a 2003/2003/EK rendelet (15) preambulumbekezdése előirányozta, hogy a Bizottság foglalkozni fog az ásványi műtrágyákban szándékolatlanul előforduló kadmiumtartalom kérdésével. Az említett preambulumbekezdés szerint „a műtrágyák az emberi és az állati egészségre, valamint a környezetre potenciális veszélyt jelentő anyagokkal szennyeződhetnek. A toxicitási, ökotoxicitási és környezetvédelmi tudományos bizottság (SCTEE) véleménye alapján, a Bizottság foglalkozni szándékozik az ásványi műtrágyákban véletlenszerűen előforduló kadmiumtartalommal, és – adott esetben – rendelettervezetet állít össze, amelyet az Európai Parlament és a Tanács elé szándékozik terjeszteni. Hasonló felmérés készül – adott esetben – más szennyező anyagok tekintetében is”.

a műtrágyák az emberi és az állati egészségre, valamint a környezetre potenciális veszélyt jelentő anyagokkal szennyeződhetnek

A toxicitási, ökotoxicitási és környezetvédelmi tudományos bizottság (SCTEE) véleménye alapján, a Bizottság foglalkozni szándékozik az ásványi műtrágyákban véletlenszerűen előforduló kadmiumtartalommal, és – adott esetben – rendelettervezetet állít össze, amelyet az Európai Parlament és a Tanács elé szándékozik terjeszteni. Hasonló felmérés készül – adott esetben – más szennyező anyagok tekintetében is”.

1.2.2.   (EU) 2019/1009 rendelet

(EU) 2019/1009 rendelet

| (9) | Az (EU) 2019/1009 rendelet harmonizációs szabályokat állapít meg az „uniós termésnövelő anyagokra” vonatkozóan, valamint 2022. július 16-i hatállyal hatályon kívül helyezi a 2003/2003/EK rendeletet. |
| --- | --- |

(9)

Az (EU) 2019/1009 rendelet harmonizációs szabályokat állapít meg az „uniós termésnövelő anyagokra” vonatkozóan, valamint 2022. július 16-i hatállyal hatályon kívül helyezi a 2003/2003/EK rendeletet.

| (10) | Az uniós termésnövelő anyagok olyan termésnövelő anyagok, amelyeket a belső piacon való forgalmazáskor CE-jelöléssel látnak el. Minden uniós termésnövelő anyagnak meg kell felelnie az (EU) 2019/1009 rendeletben a vonatkozó funkció szerinti termékkategóriára, valamint összetevő-kategóriára vagy -kategóriákra előírt követelményeknek, továbbá azokat az ugyanott meghatározott címkézési követelményeknek megfelelő címkével kell ellátni. Az uniós termésnövelő anyagokra hét, funkció szerinti termékkategória vonatkozik, ebből egy a műtrágyákat fedi le. |
| --- | --- |

(10)

Az uniós termésnövelő anyagok olyan termésnövelő anyagok, amelyeket a belső piacon való forgalmazáskor CE-jelöléssel látnak el. Minden uniós termésnövelő anyagnak meg kell felelnie az (EU) 2019/1009 rendeletben a vonatkozó funkció szerinti termékkategóriára, valamint összetevő-kategóriára vagy -kategóriákra előírt követelményeknek, továbbá azokat az ugyanott meghatározott címkézési követelményeknek megfelelő címkével kell ellátni. Az uniós termésnövelő anyagokra hét, funkció szerinti termékkategória vonatkozik, ebből egy a műtrágyákat fedi le.

| (11) | Az (EU) 2019/1009 rendelet a 2003/2003/EK rendelet I. mellékleténél általánosabb módon foglalkozik a szervetlen műtrágyákkal, azok kapcsán általános minőségi és biztonságossági követelményeket ír elő. Ezenkívül az (EU) 2019/1009 rendelet a 2003/2003/EK rendelet tárgyi hatályán kívül eső szerves és szerves-ásványi trágyákra is vonatkozik. |
| --- | --- |

(11)

Az (EU) 2019/1009 rendelet a 2003/2003/EK rendelet I. mellékleténél általánosabb módon foglalkozik a szervetlen műtrágyákkal, azok kapcsán általános minőségi és biztonságossági követelményeket ír elő. Ezenkívül az (EU) 2019/1009 rendelet a 2003/2003/EK rendelet tárgyi hatályán kívül eső szerves és szerves-ásványi trágyákra is vonatkozik.

| (12) | Az (EU) 2019/1009 rendelet I. mellékletének az 1.B. funkció szerinti termékkategória 3. pontjának a)ii. alpontjában, valamint a az 1.C.I. funkció szerinti termékkategória 2. pontjának a)ii. alpontjában az említett rendelet bevezeti a „foszfáttartalmú műtrágyák” fogalmát az olyan szerves-ásványi trágyák, illetve makroelem-tartalmú szervetlen trágyák esetében, amelyek foszfor-pentoxid (P2O5)-egyenértékben számított teljes foszfortartalma legalább 5 tömegszázalék. |
| --- | --- |

(12)

Az (EU) 2019/1009 rendelet I. mellékletének az 1.B. funkció szerinti termékkategória 3. pontjának a)ii. alpontjában, valamint a az 1.C.I. funkció szerinti termékkategória 2. pontjának a)ii. alpontjában az említett rendelet bevezeti a „foszfáttartalmú műtrágyák” fogalmát az olyan szerves-ásványi trágyák, illetve makroelem-tartalmú szervetlen trágyák esetében, amelyek foszfor-pentoxid (P2O5)-egyenértékben számított teljes foszfortartalma legalább 5 tömegszázalék.

2

5

| (13) | A rendelet uniós szinten első alkalommal határoz meg határértékeket az uniós termésnövelő anyagokban előforduló szennyező anyagok tekintetében. A foszfortartalmú műtrágyák esetében a kadmiumtartalom határértéke 60 mg/kg P2O5. A többi műtrágya esetében más határértékek alkalmazandók, és azokat nem mg/kg P2O5 mértékegységben, hanem a teljes termékre és annak minden összetevőjére vonatkoztatott mg/kg szárazanyag-tartalomban fejezik ki. |
| --- | --- |

(13)

A rendelet uniós szinten első alkalommal határoz meg határértékeket az uniós termésnövelő anyagokban előforduló szennyező anyagok tekintetében. A foszfortartalmú műtrágyák esetében a kadmiumtartalom határértéke 60 mg/kg P2O5. A többi műtrágya esetében más határértékek alkalmazandók, és azokat nem mg/kg P2O5 mértékegységben, hanem a teljes termékre és annak minden összetevőjére vonatkoztatott mg/kg szárazanyag-tartalomban fejezik ki.

2

5

2

5 m

| (14) | A szabad mozgás elvét az (EU) 2019/1009 rendelet 3. cikkének (1) bekezdése rögzíti, amelynek értelmében a tagállamok az összetétellel, a címkézéssel, vagy az említett rendelet hatálya alá tartozó egyéb szempontokkal kapcsolatos okokból nem akadályozhatják a rendeletnek megfelelő uniós termésnövelő anyagok forgalmazását. Az (EU) 2019/1009 rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerint ugyanakkor azon tagállamok, amelyekre 2019. július 14-én vonatkozik az EUMSZ 114. cikke (4) bekezdésének megfelelő, a műtrágyák kadmiumtartalma tekintetében a 2003/2003/EK rendelettől való eltérés, tovább alkalmazhatják a foszfáttartalmú műtrágyák kadmiumtartalmára vonatkozó nemzeti határértékeket mindaddig, amíg a foszfáttartalmú műtrágyák kadmiumtartalmára vonatkozóan az érintett tagállamban 2019. július 14-én alkalmazandó határértékekkel megegyező vagy azoknál alacsonyabb harmonizált uniós határértékek nem kerülnek alkalmazásra. |
| --- | --- |

(14)

A szabad mozgás elvét az (EU) 2019/1009 rendelet 3. cikkének (1) bekezdése rögzíti, amelynek értelmében a tagállamok az összetétellel, a címkézéssel, vagy az említett rendelet hatálya alá tartozó egyéb szempontokkal kapcsolatos okokból nem akadályozhatják a rendeletnek megfelelő uniós termésnövelő anyagok forgalmazását. Az (EU) 2019/1009 rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerint ugyanakkor azon tagállamok, amelyekre 2019. július 14-én vonatkozik az EUMSZ 114. cikke (4) bekezdésének megfelelő, a műtrágyák kadmiumtartalma tekintetében a 2003/2003/EK rendelettől való eltérés, tovább alkalmazhatják a foszfáttartalmú műtrágyák kadmiumtartalmára vonatkozó nemzeti határértékeket mindaddig, amíg a foszfáttartalmú műtrágyák kadmiumtartalmára vonatkozóan az érintett tagállamban 2019. július 14-én alkalmazandó határértékekkel megegyező vagy azoknál alacsonyabb harmonizált uniós határértékek nem kerülnek alkalmazásra.

| (15) | Emellett a Bizottságnak 2026. július 16-ig felül kell vizsgálnia a foszfáttartalmú műtrágyák kadmiumtartalmára vonatkozó határértékeket, és ennek keretében értékelnie kell e határértékek alacsonyabb, megfelelő szintre történő csökkentésének megvalósíthatóságát. Ennek során a Bizottságnak figyelembe kell vennie a környezeti tényezőket, különösen a talaj- és éghajlati viszonyokat, az egészségügyi tényezőket, valamint a társadalmi-gazdasági tényezőket, beleértve az ellátás biztonságával kapcsolatos szempontokat is. |
| --- | --- |

(15)

Emellett a Bizottságnak 2026. július 16-ig felül kell vizsgálnia a foszfáttartalmú műtrágyák kadmiumtartalmára vonatkozó határértékeket, és ennek keretében értékelnie kell e határértékek alacsonyabb, megfelelő szintre történő csökkentésének megvalósíthatóságát. Ennek során a Bizottságnak figyelembe kell vennie a környezeti tényezőket, különösen a talaj- és éghajlati viszonyokat, az egészségügyi tényezőket, valamint a társadalmi-gazdasági tényezőket, beleértve az ellátás biztonságával kapcsolatos szempontokat is.

1.2.3.   Szabadon választható rendszer

Szabadon választható rendszer

| (16) | A termésnövelő anyagok uniós piaca csak részben harmonizált. |
| --- | --- |

(16)

A termésnövelő anyagok uniós piaca csak részben harmonizált.

| (17) | A 2003/2003/EK rendelet célja, hogy biztosítsa az EK-műtrágyáknak a belső piacon történő szabad mozgását. Az említett rendelet nem érinti azonban az úgynevezett „nemzeti műtrágyákat”, amelyeket a nemzeti jogszabályokkal összhangban hoznak forgalomba a tagállamokban. A gyártók választhatnak, hogy a műtrágyát „EK-műtrágyaként” vagy „nemzeti műtrágyaként” forgalmazzák. |
| --- | --- |

(17)

A 2003/2003/EK rendelet célja, hogy biztosítsa az EK-műtrágyáknak a belső piacon történő szabad mozgását. Az említett rendelet nem érinti azonban az úgynevezett „nemzeti műtrágyákat”, amelyeket a nemzeti jogszabályokkal összhangban hoznak forgalomba a tagállamokban. A gyártók választhatnak, hogy a műtrágyát „EK-műtrágyaként” vagy „nemzeti műtrágyaként” forgalmazzák.

| (18) | Az (EU) 2019/1009 rendelet változatlanul meghagyja az opcionális rendszert. Ezáltal biztosítja az uniós termésnövelő anyagoknak a belső piacon való szabad mozgását, és továbbra is lehetővé teszi a nemzeti termésnövelő anyagok forgalomba hozatalát. Továbbra is a gyártó az, aki választ. |
| --- | --- |

(18)

Az (EU) 2019/1009 rendelet változatlanul meghagyja az opcionális rendszert. Ezáltal biztosítja az uniós termésnövelő anyagoknak a belső piacon való szabad mozgását, és továbbra is lehetővé teszi a nemzeti termésnövelő anyagok forgalomba hozatalát. Továbbra is a gyártó az, aki választ.

| (19) | A 2003/2003/EK és az (EU) 2019/1009 rendelet értelmében a tagállamok nem akadályozhatják a vonatkozó követelményeknek megfelelő EK-műtrágyák, illetve uniós termésnövelő anyagok forgalmazását, többek között a kadmiumtartalommal kapcsolatos okokból sem. |
| --- | --- |

(19)

A 2003/2003/EK és az (EU) 2019/1009 rendelet értelmében a tagállamok nem akadályozhatják a vonatkozó követelményeknek megfelelő EK-műtrágyák, illetve uniós termésnövelő anyagok forgalmazását, többek között a kadmiumtartalommal kapcsolatos okokból sem.

többek között

| (20) | A tagállamok ugyanakkor bármilyen, általuk megfelelőnek ítélt határértéket bevezethetnek vagy fenntarthatnak a nemzeti termésnövelő anyagok szennyező anyag-tartalmára vonatkozóan, amelyek kívül esnek az (EU) 2019/1009 rendelet hatályán. Többé-kevésbé az összes tagállamot érinti az a veszély, amelyet a kadmium felhalmozódása jelent a növénytermesztés hosszú távú fenntarthatóságára nézve. A tagállamok többsége már bevezetett a nemzeti termésnövelő anyagok kadmiumtartalmának korlátozására irányuló szabályokat azzal a céllal, hogy csökkentse a kadmium környezetbe való kibocsátását, és ezáltal a kadmiumnak való emberi kitettséget. Ez a határozat nem az ilyen típusú szabályokra vonatkozik. |
| --- | --- |

(20)

A tagállamok ugyanakkor bármilyen, általuk megfelelőnek ítélt határértéket bevezethetnek vagy fenntarthatnak a nemzeti termésnövelő anyagok szennyező anyag-tartalmára vonatkozóan, amelyek kívül esnek az (EU) 2019/1009 rendelet hatályán. Többé-kevésbé az összes tagállamot érinti az a veszély, amelyet a kadmium felhalmozódása jelent a növénytermesztés hosszú távú fenntarthatóságára nézve. A tagállamok többsége már bevezetett a nemzeti termésnövelő anyagok kadmiumtartalmának korlátozására irányuló szabályokat azzal a céllal, hogy csökkentse a kadmium környezetbe való kibocsátását, és ezáltal a kadmiumnak való emberi kitettséget. Ez a határozat nem az ilyen típusú szabályokra vonatkozik.

| (21) | Az uniós harmonizációs szabályok tehát a termésnövelő anyagokra alkalmazandó nemzeti rendelkezésekkel egyidejűleg érvényesek. |
| --- | --- |

(21)

Az uniós harmonizációs szabályok tehát a termésnövelő anyagokra alkalmazandó nemzeti rendelkezésekkel egyidejűleg érvényesek.

1.3.   Bejelentett nemzeti rendelkezések

Bejelentett nemzeti rendelkezések

| (22) | A Dán Királyság által bejelentett nemzeti rendelkezéseket (a továbbiakban: bejelentett nemzeti rendelkezések) a foszfortartalmú műtrágyák kadmiumtartalmáról szóló, 1989. április 5-i 223. sz. rendelet (a továbbiakban: rendelet) tartalmazza, amelynek értelmében a jelenlegi határérték 1998 óta alkalmazandó. |
| --- | --- |

(22)

A Dán Királyság által bejelentett nemzeti rendelkezéseket (a továbbiakban: bejelentett nemzeti rendelkezések) a foszfortartalmú műtrágyák kadmiumtartalmáról szóló, 1989. április 5-i 223. sz. rendelet (a továbbiakban: rendelet) tartalmazza, amelynek értelmében a jelenlegi határérték 1998 óta alkalmazandó.

| (23) | A rendelet a Dániában való használatra történő értékesítést szabályozza. A rendelet a legalább 1 tömegszázalék teljes foszfortartalmú, ásványi foszfát alapú műtrágyák kadmiumtartalmára vonatkozó határértéket határozza meg. Az 1 tömegszázalék foszfortartalom 2,3 tömegszázalék, foszfor-pentoxid (P2O5)-egyenértékben számított foszfortartalomnak felel meg. Az ilyen műtrágyák kadmiumtartalmára vonatkozó határérték 110 mg Cd/kg foszfor (P), ami 48 mg Cd/kg P2O5 értéknek felel meg. A foszfor-pentoxid (P2O5)-egyenértékben számítva legalább 2,3 tömegszázalék teljes foszfortartalmú, ásványi foszfát alapú műtrágyáktól eltérő műtrágyák tekintetében a rendelet nem állapít meg a kadmiumtartalomra vonatkozó határértéket. |
| --- | --- |

(23)

A rendelet a Dániában való használatra történő értékesítést szabályozza. A rendelet a legalább 1 tömegszázalék teljes foszfortartalmú, ásványi foszfát alapú műtrágyák kadmiumtartalmára vonatkozó határértéket határozza meg. Az 1 tömegszázalék foszfortartalom 2,3 tömegszázalék, foszfor-pentoxid (P2O5)-egyenértékben számított foszfortartalomnak felel meg. Az ilyen műtrágyák kadmiumtartalmára vonatkozó határérték 110 mg Cd/kg foszfor (P), ami 48 mg Cd/kg P2O5 értéknek felel meg. A foszfor-pentoxid (P2O5)-egyenértékben számítva legalább 2,3 tömegszázalék teljes foszfortartalmú, ásványi foszfát alapú műtrágyáktól eltérő műtrágyák tekintetében a rendelet nem állapít meg a kadmiumtartalomra vonatkozó határértéket.

2

5

2

5

2

5

| (24) | A Dán Királyság a rendeletben megállapított határértéket a nemzeti műtrágyákra és a 2003/2003/EK rendelet értelmében harmonizált műtrágyákra egyaránt alkalmazza. A Dániában 1989 óta alkalmazott rendeletet a Dán Királyság a 2003/2003/EK rendelet tekintetében nem jelentette be a Bizottságnak az EUMSZ 114. cikkével, illetve a Szerződés e rendelkezésének megfelelő korábbi rendelkezésekkel (4) összhangban. A szóban forgó értesítésben az (EU) 2019/1009 rendelettel kapcsolatban a Dán Királyság azonban kiemelte, hogy 1988. január 19-én a 83/189/EGK tanácsi irányelvnek (5) megfelelően értesítette a Bizottságot a rendelet tervezetéről, és a tervezett nemzeti határértéket a rendelet elfogadását megelőzően megemelte annak érdekében, hogy figyelembe vegye három másik tagállam által az értesítést követően emelt kifogásokat. |
| --- | --- |

(24)

A Dán Királyság a rendeletben megállapított határértéket a nemzeti műtrágyákra és a 2003/2003/EK rendelet értelmében harmonizált műtrágyákra egyaránt alkalmazza. A Dániában 1989 óta alkalmazott rendeletet a Dán Királyság a 2003/2003/EK rendelet tekintetében nem jelentette be a Bizottságnak az EUMSZ 114. cikkével, illetve a Szerződés e rendelkezésének megfelelő korábbi rendelkezésekkel (4) összhangban. A szóban forgó értesítésben az (EU) 2019/1009 rendelettel kapcsolatban a Dán Királyság azonban kiemelte, hogy 1988. január 19-én a 83/189/EGK tanácsi irányelvnek (5) megfelelően értesítette a Bizottságot a rendelet tervezetéről, és a tervezett nemzeti határértéket a rendelet elfogadását megelőzően megemelte annak érdekében, hogy figyelembe vegye három másik tagállam által az értesítést követően emelt kifogásokat.

4

5

| (25) | Az értesítésben a Dán Királyság kérte a Bizottságot, hogy engedélyezze a bejelentett nemzeti rendelkezéseknek a foszfor-pentoxid (P2O5)-egyenértékben számítva legalább 2,3 tömegszázalék teljes foszfortartalmú, ásványi foszfát alapú műtrágyákra az (EU) 2019/1009 rendeletben a kadmiumtartalomra vonatkozóan megállapított határértékektől eltérve történő alkalmazását. Más szóval, a Dán Királyság szándéka, hogy a kadmiumtartalom nemzeti szinten meghatározott határértékét a foszfáttartalmú műtrágyákra és az említett rendelet által szabályozott egyéb műtrágyákra egyaránt alkalmazza. A jelenlegi értesítés nem tartalmaz a 2003/2003/EK rendelettől való eltérés engedélyezése iránti kérelmet. |
| --- | --- |

(25)

Az értesítésben a Dán Királyság kérte a Bizottságot, hogy engedélyezze a bejelentett nemzeti rendelkezéseknek a foszfor-pentoxid (P2O5)-egyenértékben számítva legalább 2,3 tömegszázalék teljes foszfortartalmú, ásványi foszfát alapú műtrágyákra az (EU) 2019/1009 rendeletben a kadmiumtartalomra vonatkozóan megállapított határértékektől eltérve történő alkalmazását. Más szóval, a Dán Királyság szándéka, hogy a kadmiumtartalom nemzeti szinten meghatározott határértékét a foszfáttartalmú műtrágyákra és az említett rendelet által szabályozott egyéb műtrágyákra egyaránt alkalmazza. A jelenlegi értesítés nem tartalmaz a 2003/2003/EK rendelettől való eltérés engedélyezése iránti kérelmet.

2

5

1.4.   Az eljárás

Az eljárás

| (26) | Egy 2020. január 27-én kelt és 2020. január 29-én iktatott levelében a Dán Királyság értesítette a Bizottságot arról a szándékáról, hogy az (EU) 2019/1009 rendelettől eltérve fenn kívánja tartani a foszfor-pentoxid (P2O5)-egyenértékben számítva legalább 2,3 tömegszázalék teljes foszfortartalmú, ásványi foszfát alapú műtrágyák kadmiumtartalmára vonatkozó nemzeti rendelkezéseket. Az EUMSZ – 36. cikkével összefüggésben értelmezett – 114. cikke (4) bekezdésének megfelelően, a Dán Királyság indoklása az emberi egészségnek és a környezetnek a környezetben előforduló kadmiumnak való kitettséggel szembeni védelmével összefüggő lényeges követelményeken alapul. |
| --- | --- |

(26)

Egy 2020. január 27-én kelt és 2020. január 29-én iktatott levelében a Dán Királyság értesítette a Bizottságot arról a szándékáról, hogy az (EU) 2019/1009 rendelettől eltérve fenn kívánja tartani a foszfor-pentoxid (P2O5)-egyenértékben számítva legalább 2,3 tömegszázalék teljes foszfortartalmú, ásványi foszfát alapú műtrágyák kadmiumtartalmára vonatkozó nemzeti rendelkezéseket. Az EUMSZ – 36. cikkével összefüggésben értelmezett – 114. cikke (4) bekezdésének megfelelően, a Dán Királyság indoklása az emberi egészségnek és a környezetnek a környezetben előforduló kadmiumnak való kitettséggel szembeni védelmével összefüggő lényeges követelményeken alapul.

2

5

| (27) | A Bizottság 2020. január 30-án kelt levelében visszaigazolta az értesítés kézhezvételét, és tájékoztatta a Dán Királyságot, hogy az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdése szerinti hat hónapos vizsgálati időszak 2020. július 30-án ér véget. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság 2020. január 30-án kelt levelében visszaigazolta az értesítés kézhezvételét, és tájékoztatta a Dán Királyságot, hogy az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdése szerinti hat hónapos vizsgálati időszak 2020. július 30-án ér véget.

| (28) | Az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdésén alapuló értesítésének alátámasztásául a Dán Királyság 2020. március 31-én további információkat juttatott el a Bizottsághoz. Ezek az információk egyrészt pontosításokkal szolgálnak azon nemzeti rendelkezések tárgyi hatályát illetően, amelyeket a Dán Királyság fenn kíván tartani, másrészt részletes adatokkal a műtrágyák dániai piacával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(28)

Az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdésén alapuló értesítésének alátámasztásául a Dán Királyság 2020. március 31-én további információkat juttatott el a Bizottsághoz. Ezek az információk egyrészt pontosításokkal szolgálnak azon nemzeti rendelkezések tárgyi hatályát illetően, amelyeket a Dán Királyság fenn kíván tartani, másrészt részletes adatokkal a műtrágyák dániai piacával kapcsolatban.

| (29) | A további információk benyújtása révén a Dán Királyság tisztázta többek között, hogy az elsődleges probléma, amelyet a bejelentett nemzeti rendelkezésekkel kezelni kívánnak, és amely így a dán értesítésben szereplő tudományos értékelés elsődleges témája, a magas foszfortartalmú szervetlen ásványi trágyák kérdése, mivel a műtrágyákból származó legnagyobb kadmiumterhelés az ilyen típusú műtrágyákkal hozható összefüggésbe, és hasonló aggodalomra adnak okot a nagy mennyiségű szervetlen ásványi foszfort tartalmazó szerves ásványi műtrágyák. A Dán Királyság azt is jelezte, hogy hajlandó lenne megvizsgálni a tájékoztatási, illetve jogszabály-módosítási lehetőségeket az (EU) 2019/1009 rendeletben meghatározott, funkció szerinti termékkategóriákkal és határértékekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(29)

A további információk benyújtása révén a Dán Királyság tisztázta többek között, hogy az elsődleges probléma, amelyet a bejelentett nemzeti rendelkezésekkel kezelni kívánnak, és amely így a dán értesítésben szereplő tudományos értékelés elsődleges témája, a magas foszfortartalmú szervetlen ásványi trágyák kérdése, mivel a műtrágyákból származó legnagyobb kadmiumterhelés az ilyen típusú műtrágyákkal hozható összefüggésbe, és hasonló aggodalomra adnak okot a nagy mennyiségű szervetlen ásványi foszfort tartalmazó szerves ásványi műtrágyák. A Dán Királyság azt is jelezte, hogy hajlandó lenne megvizsgálni a tájékoztatási, illetve jogszabály-módosítási lehetőségeket az (EU) 2019/1009 rendeletben meghatározott, funkció szerinti termékkategóriákkal és határértékekkel kapcsolatban.

| (30) | Ezt követően a Bizottság közleményt tett közzé az értesítésről az Európai Unió Hivatalos Lapjában (6), hogy tájékoztassa az érdekelt feleket a Dán Királyság nemzeti rendelkezéseiről, valamint az értesítés alátámasztására felhozott indokokról. Az értesítés közzétételét követően semmilyen észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(30)

Ezt követően a Bizottság közleményt tett közzé az értesítésről az Európai Unió Hivatalos Lapjában (6), hogy tájékoztassa az érdekelt feleket a Dán Királyság nemzeti rendelkezéseiről, valamint az értesítés alátámasztására felhozott indokokról. Az értesítés közzétételét követően semmilyen észrevétel nem érkezett.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

6

| (31) | 2020. április 6-án kelt levelében a Bizottság tájékoztatta a többi tagállamot is az értesítésről, és lehetőséget biztosított számukra, hogy ahhoz 30 napon belül észrevételeket tegyenek. A megadott határidőn belül a Bizottsághoz Belgiumtól, a Szlovák Köztársaságtól, Magyarországtól és Máltától érkeztek észrevételek. A fenti első három tagállam megemlítette, hogy nem voltak észrevételei az értesítéssel kapcsolatban. Málta megjegyezte, hogy nem emel kifogást a Dán Királyság azon szándéka ellen, hogy fenn kívánja tartani a műtrágyák kadmiumtartalmára vonatkozó nemzeti határértékeit. |
| --- | --- |

(31)

2020. április 6-án kelt levelében a Bizottság tájékoztatta a többi tagállamot is az értesítésről, és lehetőséget biztosított számukra, hogy ahhoz 30 napon belül észrevételeket tegyenek. A megadott határidőn belül a Bizottsághoz Belgiumtól, a Szlovák Köztársaságtól, Magyarországtól és Máltától érkeztek észrevételek. A fenti első három tagállam megemlítette, hogy nem voltak észrevételei az értesítéssel kapcsolatban. Málta megjegyezte, hogy nem emel kifogást a Dán Királyság azon szándéka ellen, hogy fenn kívánja tartani a műtrágyák kadmiumtartalmára vonatkozó nemzeti határértékeit.

2.   ÉRTÉKELÉS

ÉRTÉKELÉS

| (32) | Előzetes észrevételként a Bizottság megjegyzi, hogy az Európai Unió Bíróságának (a továbbiakban: a Bíróság) ítélkezési gyakorlatából egyértelműen következik, hogy az EUMSZ 114. cikkének (4)–(6) bekezdésében meghatározott eljárás célja annak biztosítása, hogy egy tagállam se alkalmazhasson a harmonizált szabályoktól eltérő nemzeti szabályokat a Bizottság megerősítésének megszerzése nélkül. A tagállamok nem alkalmazhatják a nemzeti rendelkezéseket egyoldalúan, értesítés elküldése, és a Bizottság megerősítéséről szóló határozat megszerzése nélkül (7). |
| --- | --- |

(32)

Előzetes észrevételként a Bizottság megjegyzi, hogy az Európai Unió Bíróságának (a továbbiakban: a Bíróság) ítélkezési gyakorlatából egyértelműen következik, hogy az EUMSZ 114. cikkének (4)–(6) bekezdésében meghatározott eljárás célja annak biztosítása, hogy egy tagállam se alkalmazhasson a harmonizált szabályoktól eltérő nemzeti szabályokat a Bizottság megerősítésének megszerzése nélkül. A tagállamok nem alkalmazhatják a nemzeti rendelkezéseket egyoldalúan, értesítés elküldése, és a Bizottság megerősítéséről szóló határozat megszerzése nélkül (7).

7

| (33) | A Bizottság azt is megállapítja, hogy az (EU) 2019/1009 rendelet 3. cikkének (2) bekezdése csak a 2003/2003/EK rendelet 5. cikkétől való, az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése értelmében küldött értesítések alapján 2019. július 14-e előtt engedélyezett eltérésekre vonatkozik. |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság azt is megállapítja, hogy az (EU) 2019/1009 rendelet 3. cikkének (2) bekezdése csak a 2003/2003/EK rendelet 5. cikkétől való, az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése értelmében küldött értesítések alapján 2019. július 14-e előtt engedélyezett eltérésekre vonatkozik.

| (34) | A Bizottság úgy véli, hogy a tervezetről a Dán Királyság által az 1988. január 19-i 83/189/EGK irányelv értelmében küldött, fent említett értesítés nem összehasonlítható az EUMSZ 114. cikkének (4)–(6) bekezdése szerinti eljárással, mivel ez utóbbi eljárás célja a kereskedelem technikai akadályainak megelőzése, és nem pedig a meglévő nemzeti rendelkezések uniós harmonizált intézkedéstől való eltérésének lehetővé tétele. A jelenlegi esetben nem vitatott, hogy a Dán Királyság nem küldött 2019. július 14-e előtt értesítést a rendeletről az EUMSZ 114. cikkének megfelelően, és a Bizottság azt nem hagyta jóvá. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság úgy véli, hogy a tervezetről a Dán Királyság által az 1988. január 19-i 83/189/EGK irányelv értelmében küldött, fent említett értesítés nem összehasonlítható az EUMSZ 114. cikkének (4)–(6) bekezdése szerinti eljárással, mivel ez utóbbi eljárás célja a kereskedelem technikai akadályainak megelőzése, és nem pedig a meglévő nemzeti rendelkezések uniós harmonizált intézkedéstől való eltérésének lehetővé tétele. A jelenlegi esetben nem vitatott, hogy a Dán Királyság nem küldött 2019. július 14-e előtt értesítést a rendeletről az EUMSZ 114. cikkének megfelelően, és a Bizottság azt nem hagyta jóvá.

| (35) | Ebből következően a Dán Királyság nem részesül a 2003/2003/EK rendelet 5. cikkétől való eltérésben. Ennélfogva az (EU) 2019/1009 rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében foglalt rendelkezést sem alkalmazhatja. |
| --- | --- |

(35)

Ebből következően a Dán Királyság nem részesül a 2003/2003/EK rendelet 5. cikkétől való eltérésben. Ennélfogva az (EU) 2019/1009 rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében foglalt rendelkezést sem alkalmazhatja.

2.1.   Elfogadhatóság

Elfogadhatóság

| (36) | Az EUMSZ 114. cikkének (4) és (6) bekezdése szerint egy harmonizációs intézkedés elfogadását követően egy tagállam az EUMSZ 36. cikkében említett lényeges követelmények alapján vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelmével kapcsolatosan fenntarthatja szigorúbb nemzeti rendelkezéseit, amennyiben ezekről a rendelkezésekről értesíti a Bizottságot, és a Bizottság jóváhagyja az adott intézkedéseket. |
| --- | --- |

(36)

Az EUMSZ 114. cikkének (4) és (6) bekezdése szerint egy harmonizációs intézkedés elfogadását követően egy tagállam az EUMSZ 36. cikkében említett lényeges követelmények alapján vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelmével kapcsolatosan fenntarthatja szigorúbb nemzeti rendelkezéseit, amennyiben ezekről a rendelkezésekről értesíti a Bizottságot, és a Bizottság jóváhagyja az adott intézkedéseket.

| (37) | Az értesítés elfogadhatóságáról való megbizonyosodáshoz a Bizottságnak azt kell értékelnie, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések az újonnan bevezetett harmonizációs szabálytól eltérő, már korábban létező intézkedést képeznek-e, valamint hogy szigorúbbak-e az uniós harmonizációs szabálynál. |
| --- | --- |

(37)

Az értesítés elfogadhatóságáról való megbizonyosodáshoz a Bizottságnak azt kell értékelnie, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések az újonnan bevezetett harmonizációs szabálytól eltérő, már korábban létező intézkedést képeznek-e, valamint hogy szigorúbbak-e az uniós harmonizációs szabálynál.

| (38) | A szóban forgó rendelet Dániában 1989 óta alkalmazandó. Ezért az (EU) 2019/1009 rendelet elfogadásakor lényegében már létezett. |
| --- | --- |

(38)

A szóban forgó rendelet Dániában 1989 óta alkalmazandó. Ezért az (EU) 2019/1009 rendelet elfogadásakor lényegében már létezett.

2.1.1.   A bejelentett nemzeti rendelkezések korábbi létezése

A bejelentett nemzeti rendelkezések korábbi létezése

| (39) | Annak megállapítása érdekében, hogy az 1989-ben bevezetett és jelenlegi formájukban 1998 óta alkalmazott, bejelentett nemzeti rendelkezések az EUMSZ 114. cikke (4) bekezdésének alkalmazásában korábban már létező rendelkezéseknek minősülnek-e, két tényezőt kell megvizsgálni. |
| --- | --- |

(39)

Annak megállapítása érdekében, hogy az 1989-ben bevezetett és jelenlegi formájukban 1998 óta alkalmazott, bejelentett nemzeti rendelkezések az EUMSZ 114. cikke (4) bekezdésének alkalmazásában korábban már létező rendelkezéseknek minősülnek-e, két tényezőt kell megvizsgálni.

| (40) | Először is, a 2003/2003/EK rendelet helyébe az (EU) 2019/1009 rendelet lép, ami pedig hatályon kívül helyezte a műtrágyákra a bejelentett nemzeti rendelkezések bevezetésekor általánosan alkalmazott irányelvet, azaz a 76/116/EGK irányelvet (8). |
| --- | --- |

(40)

Először is, a 2003/2003/EK rendelet helyébe az (EU) 2019/1009 rendelet lép, ami pedig hatályon kívül helyezte a műtrágyákra a bejelentett nemzeti rendelkezések bevezetésekor általánosan alkalmazott irányelvet, azaz a 76/116/EGK irányelvet (8).

8

| (41) | Ez felveti azt a kérdést, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések olyan rendelkezéseknek tekinthetők-e, amelyek hatályát fenntartják, és amelyek az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdésével összhangban az (EU) 2019/1009 rendelet tekintetében bejelenthetők a Bizottságnak, tekintettel a 76/116/EGK irányelv és a 2003/2003/EK rendelet által megállapított harmonizációra. |
| --- | --- |

(41)

Ez felveti azt a kérdést, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések olyan rendelkezéseknek tekinthetők-e, amelyek hatályát fenntartják, és amelyek az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdésével összhangban az (EU) 2019/1009 rendelet tekintetében bejelenthetők a Bizottságnak, tekintettel a 76/116/EGK irányelv és a 2003/2003/EK rendelet által megállapított harmonizációra.

| (42) | Egyrészt, az (EU) 2019/1009 rendelet 3. cikkének (2) bekezdése kiterjeszti a 2003/2003/EK rendelet 5. cikkétől való korábbi eltéréseket az (EU) 2019/1009 rendelet 3. cikkének (1) cikkére, így pedig lehetővé teszi, hogy az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése szerinti értesítések és a Bizottságnak az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdése szerinti határozatai nyomán a 2003/2003/EK rendeletben előírt harmonizáció hatálya alá tartozó műtrágyákra jogszerűen alkalmazandó meglévő nemzeti intézkedések az (EU) 2019/1009 rendelet értelmében az új, kiterjesztett hatókörű harmonizáció hatálya alá tartozó uniós termésnövelő anyagokra is vonatkozzanak. Ez megerősíti, hogy az (EU) 2019/1009 rendelet a 2003/2003/EK rendeletből eredő harmonizáció folytatása. |
| --- | --- |

(42)

Egyrészt, az (EU) 2019/1009 rendelet 3. cikkének (2) bekezdése kiterjeszti a 2003/2003/EK rendelet 5. cikkétől való korábbi eltéréseket az (EU) 2019/1009 rendelet 3. cikkének (1) cikkére, így pedig lehetővé teszi, hogy az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése szerinti értesítések és a Bizottságnak az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdése szerinti határozatai nyomán a 2003/2003/EK rendeletben előírt harmonizáció hatálya alá tartozó műtrágyákra jogszerűen alkalmazandó meglévő nemzeti intézkedések az (EU) 2019/1009 rendelet értelmében az új, kiterjesztett hatókörű harmonizáció hatálya alá tartozó uniós termésnövelő anyagokra is vonatkozzanak. Ez megerősíti, hogy az (EU) 2019/1009 rendelet a 2003/2003/EK rendeletből eredő harmonizáció folytatása.

| (43) | Másrészt az (EU) 2019/1009 rendelet (11) preambulumbekezdése megerősíti, hogy a jogalkotó az EUMSZ 114. cikke (4) bekezdésének körülírásával úgy tekintette, hogy az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése szerinti értékelés céljából az (EU) 2019/1009 rendeletet kell figyelembe venni:

  „Számos tagállam alkalmaz olyan nemzeti rendelkezéseket, amelyek az emberi egészség és a környezet védelméhez kapcsolódó okokból korlátozzák a foszfáttartalmú műtrágyák kadmiumtartalmát. Amennyiben egy tagállam a harmonizált határértékek e rendelet alapján történő elfogadását követően is szükségesnek tartja az említett nemzeti rendelkezések fenntartását addig, amíg ezek a harmonizált határértékek a már érvényben lévő nemzeti határértékekkel egyenlőek vagy azoknál alacsonyabbak, e rendelkezésekről értesítenie kell a Bizottságot az EUMSZ 114. cikke (4) bekezdésének megfelelően. Ezenfelül az EUMSZ 114. cikkének (5) bekezdésével összhangban, amennyiben valamely tagállam új tudományos bizonyítékon alapuló, a környezet vagy a munkakörnyezet védelmével kapcsolatos új nemzeti rendelkezések – például a foszfáttartalmú műtrágyák kadmiumtartalmát korlátozó rendelkezések – bevezetését tartja szükségesnek az adott tagállamra jellemző olyan probléma miatt, amely e rendelet elfogadása után merült fel, ezekről az előirányzott rendelkezésekről és bevezetésük indokairól értesítenie kell a Bizottságot. [...]” |
| --- | --- |

(43)

Másrészt az (EU) 2019/1009 rendelet (11) preambulumbekezdése megerősíti, hogy a jogalkotó az EUMSZ 114. cikke (4) bekezdésének körülírásával úgy tekintette, hogy az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése szerinti értékelés céljából az (EU) 2019/1009 rendeletet kell figyelembe venni:

„Számos tagállam alkalmaz olyan nemzeti rendelkezéseket, amelyek az emberi egészség és a környezet védelméhez kapcsolódó okokból korlátozzák a foszfáttartalmú műtrágyák kadmiumtartalmát. Amennyiben egy tagállam a harmonizált határértékek e rendelet alapján történő elfogadását követően is szükségesnek tartja az említett nemzeti rendelkezések fenntartását addig, amíg ezek a harmonizált határértékek a már érvényben lévő nemzeti határértékekkel egyenlőek vagy azoknál alacsonyabbak, e rendelkezésekről értesítenie kell a Bizottságot az EUMSZ 114. cikke (4) bekezdésének megfelelően. Ezenfelül az EUMSZ 114. cikkének (5) bekezdésével összhangban, amennyiben valamely tagállam új tudományos bizonyítékon alapuló, a környezet vagy a munkakörnyezet védelmével kapcsolatos új nemzeti rendelkezések – például a foszfáttartalmú műtrágyák kadmiumtartalmát korlátozó rendelkezések – bevezetését tartja szükségesnek az adott tagállamra jellemző olyan probléma miatt, amely e rendelet elfogadása után merült fel, ezekről az előirányzott rendelkezésekről és bevezetésük indokairól értesítenie kell a Bizottságot. [...]”

| (44) | Ezt az értelmezést a 76/116/EGK irányelv és a 2003/2003/EK rendelet, és az (EU) 2019/1009 rendelet szabályozási rendszere és tárgyi hatálya közötti különbség, valamint az a tény is alátámasztja, hogy az (EU) 2019/1009 rendelet először vezet be a kadmiumtartalomra vonatkozó harmonizált határértéket. |
| --- | --- |

(44)

Ezt az értelmezést a 76/116/EGK irányelv és a 2003/2003/EK rendelet, és az (EU) 2019/1009 rendelet szabályozási rendszere és tárgyi hatálya közötti különbség, valamint az a tény is alátámasztja, hogy az (EU) 2019/1009 rendelet először vezet be a kadmiumtartalomra vonatkozó harmonizált határértéket.

| (45) | Az is megjegyzendő, hogy egyes olyan korábbi esetekben, amikor egy új harmonizációs intézkedés lépett egy meglévő intézkedés helyébe, a Bíróság csak az újonnan elfogadott harmonizációs intézkedésre hivatkozott úgy, mint az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése szerinti értékelések céljából figyelembe veendő intézkedésre. (9) |
| --- | --- |

(45)

Az is megjegyzendő, hogy egyes olyan korábbi esetekben, amikor egy új harmonizációs intézkedés lépett egy meglévő intézkedés helyébe, a Bíróság csak az újonnan elfogadott harmonizációs intézkedésre hivatkozott úgy, mint az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése szerinti értékelések céljából figyelembe veendő intézkedésre. (9)

9

| (46) | Következésképpen, mivel az (EU) 2019/1009 rendelet az a harmonizációs intézkedés, amelyet az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése alapján bejelentett nemzeti rendelkezések céljából figyelembe kell venni, a Bizottságnak meg kell bizonyosodnia arról, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdésében foglalt követelménnyel összhangban már az említett rendeletet megelőzően is léteztek. |
| --- | --- |

(46)

Következésképpen, mivel az (EU) 2019/1009 rendelet az a harmonizációs intézkedés, amelyet az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése alapján bejelentett nemzeti rendelkezések céljából figyelembe kell venni, a Bizottságnak meg kell bizonyosodnia arról, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdésében foglalt követelménnyel összhangban már az említett rendeletet megelőzően is léteztek.

| (47) | Másodszor, a bejelentett nemzeti rendelkezésekről soha nem értesítették a Bizottságot az EUMSZ 114. cikkének vagy az azzal egyenértékű korábbi rendelkezéseknek megfelelően, sem a 76/116/EGK irányelvtől, sem pedig a 2003/2003/EK rendelettől való eltérésként. |
| --- | --- |

(47)

Másodszor, a bejelentett nemzeti rendelkezésekről soha nem értesítették a Bizottságot az EUMSZ 114. cikkének vagy az azzal egyenértékű korábbi rendelkezéseknek megfelelően, sem a 76/116/EGK irányelvtől, sem pedig a 2003/2003/EK rendelettől való eltérésként.

| (48) | Ez felveti azt a kérdést, hogy ennek ellenére a szóban forgó rendelkezések az EUMSZ 114. cikkének (5) bekezdése értelmében bejelentendő új nemzeti rendelkezések helyett minősülhetnek-e az EUMSZ 114. cikke (4) bekezdésének alkalmazásában az (EU) 2019/1009 rendeletet megelőzően már létező rendelkezéseknek. Ennek a kérdésnek az eldöntése érdekében meg kell vizsgálni az EUMSZ 114. cikke (4) és (5) bekezdése közötti különbségtétel célját. |
| --- | --- |

(48)

Ez felveti azt a kérdést, hogy ennek ellenére a szóban forgó rendelkezések az EUMSZ 114. cikkének (5) bekezdése értelmében bejelentendő új nemzeti rendelkezések helyett minősülhetnek-e az EUMSZ 114. cikke (4) bekezdésének alkalmazásában az (EU) 2019/1009 rendeletet megelőzően már létező rendelkezéseknek. Ennek a kérdésnek az eldöntése érdekében meg kell vizsgálni az EUMSZ 114. cikke (4) és (5) bekezdése közötti különbségtétel célját.

| (49) | E különbségtétellel a Bíróság ítélkezési gyakorlatában foglalkozott. A C-3/00. sz. Dánia kontra Bizottság ügyben a Bíróság az EKSZ 95. cikke tekintetében, amely az EUMSZ 114. cikkének felel meg, a következőket állapította meg:

  „A 95. cikkben meghatározott két eset abban különbözik, hogy az első esetben a nemzeti intézkedések már a harmonizációs intézkedéseket megelőzően fennálltak. Ezeket tehát ismerte a közösségi jogalkotó, aki nem tudott vagy nem szándékozott abból a harmonizációhoz meríteni. Ezért elfogadható, hogy a tagállam kérhesse saját szabályai hatályának fennmaradását. Ehhez az EK-Szerződés megköveteli, hogy ezeket az intézkedéseket a 30. cikkben említett lényeges követelmények alapján vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelmével kapcsolatos követelményekkel igazolják. Ezzel szemben a második esetben egy új nemzeti jogszabály elfogadása nagyobb eséllyel veszélyeztetheti a harmonizációt. A közösségi intézmények természetesen nem tudták figyelembe venni a nemzeti szabályozást a harmonizációs intézkedések kidolgozásakor. Ebben az esetben az EK 30. cikkben előírt követelmények nem vehetők figyelembe, és csak a környezet és a munkakörnyezet védelmével kapcsolatos indokok elfogadhatóak, feltéve, hogy a tagállam új tudományos bizonyítékokat szolgáltat, és az új nemzeti rendelkezés bevezetésére az adott tagállamra jellemző olyan probléma miatt van szükség, amely a harmonizációs intézkedés elfogadása után merült fel.”
   (10) |
| --- | --- |

(49)

E különbségtétellel a Bíróság ítélkezési gyakorlatában foglalkozott. A C-3/00. sz. Dánia kontra Bizottság ügyben a Bíróság az EKSZ 95. cikke tekintetében, amely az EUMSZ 114. cikkének felel meg, a következőket állapította meg:

„A 95. cikkben meghatározott két eset abban különbözik, hogy az első esetben a nemzeti intézkedések már a harmonizációs intézkedéseket megelőzően fennálltak. Ezeket tehát ismerte a közösségi jogalkotó, aki nem tudott vagy nem szándékozott abból a harmonizációhoz meríteni. Ezért elfogadható, hogy a tagállam kérhesse saját szabályai hatályának fennmaradását. Ehhez az EK-Szerződés megköveteli, hogy ezeket az intézkedéseket a 30. cikkben említett lényeges követelmények alapján vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelmével kapcsolatos követelményekkel igazolják. Ezzel szemben a második esetben egy új nemzeti jogszabály elfogadása nagyobb eséllyel veszélyeztetheti a harmonizációt. A közösségi intézmények természetesen nem tudták figyelembe venni a nemzeti szabályozást a harmonizációs intézkedések kidolgozásakor. Ebben az esetben az EK 30. cikkben előírt követelmények nem vehetők figyelembe, és csak a környezet és a munkakörnyezet védelmével kapcsolatos indokok elfogadhatóak, feltéve, hogy a tagállam új tudományos bizonyítékokat szolgáltat, és az új nemzeti rendelkezés bevezetésére az adott tagállamra jellemző olyan probléma miatt van szükség, amely a harmonizációs intézkedés elfogadása után merült fel.”
   (10)

10

| (50) | Az idézett ítélkezési gyakorlat fényében úgy kell tekinteni, hogy az EUMSZ 114. cikkének (4) és (5) bekezdése közötti különbség célja, hogy az indokolás tekintetében nagyobb követelményeket állítson azokban az esetekben, amikor nagyobb valószínűséggel kerül veszélybe a harmonizáció, mivel a kérdéses nemzeti rendelkezést a harmonizált intézkedés elfogadásakor a jogalkotó nem ismerte, és azt ezért nem vette figyelembe a harmonizált intézkedés megfogalmazásakor. |
| --- | --- |

(50)

Az idézett ítélkezési gyakorlat fényében úgy kell tekinteni, hogy az EUMSZ 114. cikkének (4) és (5) bekezdése közötti különbség célja, hogy az indokolás tekintetében nagyobb követelményeket állítson azokban az esetekben, amikor nagyobb valószínűséggel kerül veszélybe a harmonizáció, mivel a kérdéses nemzeti rendelkezést a harmonizált intézkedés elfogadásakor a jogalkotó nem ismerte, és azt ezért nem vette figyelembe a harmonizált intézkedés megfogalmazásakor.

| (51) | Mint már megállapítást nyert, a bejelentett nemzeti rendelkezések 1998 óta a jelenlegi állapotukban hatályosak. Tehát az (EU) 2019/1009 rendelet kidolgozásakor is hatályban voltak, azaz az említett rendeletnél régebbi keletűek. |
| --- | --- |

(51)

Mint már megállapítást nyert, a bejelentett nemzeti rendelkezések 1998 óta a jelenlegi állapotukban hatályosak. Tehát az (EU) 2019/1009 rendelet kidolgozásakor is hatályban voltak, azaz az említett rendeletnél régebbi keletűek.

| (52) | Továbbá, a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek forgalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot kísérő hatásvizsgálatból (11) nyilvánvaló, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések ismertek voltak az uniós jogalkotók számára az (EU) 2019/1009 rendelet elkészítésekor. |
| --- | --- |

(52)

Továbbá, a CE-jelöléssel ellátott termésnövelő termékek forgalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot kísérő hatásvizsgálatból (11) nyilvánvaló, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések ismertek voltak az uniós jogalkotók számára az (EU) 2019/1009 rendelet elkészítésekor.

11

| (53) | Ezért le lehet vonni azt a következtetést, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések az újonnan bevezetett harmonizációs szabálytól eltérő, korábban már létező intézkedéseknek minősülnek. |
| --- | --- |

(53)

Ezért le lehet vonni azt a következtetést, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések az újonnan bevezetett harmonizációs szabálytól eltérő, korábban már létező intézkedéseknek minősülnek.

2.1.2.   A bejelentett nemzeti rendelkezések (EU) 2019/1009 rendelethez képest szigorú voltáról

A bejelentett nemzeti rendelkezések (EU) 2019/1009 rendelethez képest szigorú voltáról

| (54) | Azzal kapcsolatban, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések egyúttal szigorúbbak-e az újonnan bevezetett harmonizációs szabálynál, a Bizottság megjegyzi, hogy habár a Dán Királyság szándéka a kadmiumtartalomra vonatkozó nemzeti határértéknek az (EU) 2019/1009 rendelet I. melléklete 1.B. funkció szerinti termékkategóriájának 3. pontja a)ii. alpontjában, valamint 1.C.I. funkció szerinti termékkategóriájának 2. pontja a)ii. alpontjában meghatározott foszfáttartalmú műtrágyákra és az említett rendelet által szabályozott bizonyos egyéb műtrágyákra egyaránt történő alkalmazása, a legfőbb probléma, amelyet a bejelentett nemzeti rendelkezések révén kezelni kívánnak, az a műtrágyák előbbi kategóriájával, azaz a magas foszfortartalmú szervetlen és szerves ásványi műtrágyákkal kapcsolatos. |
| --- | --- |

(54)

Azzal kapcsolatban, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések egyúttal szigorúbbak-e az újonnan bevezetett harmonizációs szabálynál, a Bizottság megjegyzi, hogy habár a Dán Királyság szándéka a kadmiumtartalomra vonatkozó nemzeti határértéknek az (EU) 2019/1009 rendelet I. melléklete 1.B. funkció szerinti termékkategóriájának 3. pontja a)ii. alpontjában, valamint 1.C.I. funkció szerinti termékkategóriájának 2. pontja a)ii. alpontjában meghatározott foszfáttartalmú műtrágyákra és az említett rendelet által szabályozott bizonyos egyéb műtrágyákra egyaránt történő alkalmazása, a legfőbb probléma, amelyet a bejelentett nemzeti rendelkezések révén kezelni kívánnak, az a műtrágyák előbbi kategóriájával, azaz a magas foszfortartalmú szervetlen és szerves ásványi műtrágyákkal kapcsolatos.

| (55) | A Bizottság megállapítja továbbá, hogy csak a foszfáttartalmú műtrágyák esetében fordul elő, hogy a kadmiumtartalomra vonatkozó dán határértéket és az (EU) 2019/1009 rendeletben szereplő határértéket ugyanazon nevező, azaz a „kg P2O5”, és nem a teljes termék és az azt alkotó összes összetevő kg-ra vetített szárazanyagtartalma alapján fejezik ki. |
| --- | --- |

(55)

A Bizottság megállapítja továbbá, hogy csak a foszfáttartalmú műtrágyák esetében fordul elő, hogy a kadmiumtartalomra vonatkozó dán határértéket és az (EU) 2019/1009 rendeletben szereplő határértéket ugyanazon nevező, azaz a „kg P2O5”, és nem a teljes termék és az azt alkotó összes összetevő kg-ra vetített szárazanyagtartalma alapján fejezik ki.

2

5

| (56) | Más szóval, csak a foszfáttartalmú műtrágyák esetében lehetséges az emberi egészség és a környezet védelme szintjének tekintetében a kadmiumtartalomra vonatkozó dán határérték és a kadmiumtartalomra vonatkozó harmonizált határérték összehasonlítása anélkül, hogy ismernénk az egyes termékek pontos összetételét. Ezenkívül a foszfáttartalmú műtrágyák a bejelentett nemzeti rendelkezések által megcélzott legfontosabb termékek. Ezért annak értékelése céljából, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések szigorúbbak-e, illetve nagyobb fokú védelmet biztosítanak-e, mint az újonnan bevezetett harmonizációs szabály, a Bizottság a két rendelkezést csak a foszfáttartalmú műtrágyák tekintetében tudja összehasonlítani. |
| --- | --- |

(56)

Más szóval, csak a foszfáttartalmú műtrágyák esetében lehetséges az emberi egészség és a környezet védelme szintjének tekintetében a kadmiumtartalomra vonatkozó dán határérték és a kadmiumtartalomra vonatkozó harmonizált határérték összehasonlítása anélkül, hogy ismernénk az egyes termékek pontos összetételét. Ezenkívül a foszfáttartalmú műtrágyák a bejelentett nemzeti rendelkezések által megcélzott legfontosabb termékek. Ezért annak értékelése céljából, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések szigorúbbak-e, illetve nagyobb fokú védelmet biztosítanak-e, mint az újonnan bevezetett harmonizációs szabály, a Bizottság a két rendelkezést csak a foszfáttartalmú műtrágyák tekintetében tudja összehasonlítani.

| (57) | A foszfáttartalmú műtrágyák kadmiumtartalmára vonatkozó, az (EU) 2019/1009 rendelet I. melléklete II. része 1.B. funkció szerinti termékkategóriájának 3. pontja a)ii. alpontjában, valamint 1.C.I. funkció szerinti termékkategóriájának 2. pontja a)ii. alpontjában megállapított határérték 60 mg/kg P2O5. Másrészről, a bejelentett nemzeti rendelkezések által a kadmiumra vonatkozóan megállapított határérték 48 mg/kg P2O5. |
| --- | --- |

(57)

A foszfáttartalmú műtrágyák kadmiumtartalmára vonatkozó, az (EU) 2019/1009 rendelet I. melléklete II. része 1.B. funkció szerinti termékkategóriájának 3. pontja a)ii. alpontjában, valamint 1.C.I. funkció szerinti termékkategóriájának 2. pontja a)ii. alpontjában megállapított határérték 60 mg/kg P2O5. Másrészről, a bejelentett nemzeti rendelkezések által a kadmiumra vonatkozóan megállapított határérték 48 mg/kg P2O5.

2

5

2

5

| (58) | A bejelentett nemzeti rendelkezések ezért szigorúbbak és magasabb szintű védelmet biztosítanak, mint az (EU) 2019/1009 rendeletben foglalt rendelkezések, legalábbis amennyiben a rendeletben meghatározott foszfáttartalmú műtrágyákra vonatkoznak. |
| --- | --- |

(58)

A bejelentett nemzeti rendelkezések ezért szigorúbbak és magasabb szintű védelmet biztosítanak, mint az (EU) 2019/1009 rendeletben foglalt rendelkezések, legalábbis amennyiben a rendeletben meghatározott foszfáttartalmú műtrágyákra vonatkoznak.

| (59) | A fentiek figyelembevételével a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Dán Királyság által benyújtott értesítés az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése értelmében elfogadható, legalábbis amennyiben az az (EU) 2019/1009 rendeletben meghatározott foszfáttartalmú műtrágyákra vonatkozik. |
| --- | --- |

(59)

A fentiek figyelembevételével a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Dán Királyság által benyújtott értesítés az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése értelmében elfogadható, legalábbis amennyiben az az (EU) 2019/1009 rendeletben meghatározott foszfáttartalmú műtrágyákra vonatkozik.

2.2.   Érdemi vizsgálat

Érdemi vizsgálat

| (60) | Az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdésével és (6) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottságnak meg kell győződnie arról, hogy teljesül az említett cikkben előírt valamennyi olyan feltétel, amely lehetővé teszi egy tagállam számára az uniós harmonizációs intézkedéstől eltérő nemzeti rendelkezések fenntartását. |
| --- | --- |

(60)

Az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdésével és (6) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottságnak meg kell győződnie arról, hogy teljesül az említett cikkben előírt valamennyi olyan feltétel, amely lehetővé teszi egy tagállam számára az uniós harmonizációs intézkedéstől eltérő nemzeti rendelkezések fenntartását.

| (61) | A Bizottságnak különösen azt kell vizsgálnia, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezéseket indokolják-e az EUMSZ 36. cikkében említett lényeges követelmények, vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelme, és e rendelkezések nem lépnek-e túl azon a mértéken, ami szükséges a kitűzött jogszerű cél eléréséhez. Ezenfelül, amikor a Bizottság úgy véli, hogy a nemzeti rendelkezés megfelel a fenti feltételeknek, az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdése értelmében ellenőriznie kell, hogy a nemzeti rendelkezések nem képezik-e a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a kereskedelem rejtett korlátozását, valamint hogy nem jelentenek-e akadályt a belső piac működésében. |
| --- | --- |

(61)

A Bizottságnak különösen azt kell vizsgálnia, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezéseket indokolják-e az EUMSZ 36. cikkében említett lényeges követelmények, vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelme, és e rendelkezések nem lépnek-e túl azon a mértéken, ami szükséges a kitűzött jogszerű cél eléréséhez. Ezenfelül, amikor a Bizottság úgy véli, hogy a nemzeti rendelkezés megfelel a fenti feltételeknek, az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdése értelmében ellenőriznie kell, hogy a nemzeti rendelkezések nem képezik-e a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a kereskedelem rejtett korlátozását, valamint hogy nem jelentenek-e akadályt a belső piac működésében.

| (62) | Az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdésében meghatározott időkeret fényében a Bizottságnak az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése alapján bejelentett nemzeti rendelkezések indokoltságának vizsgálatakor a bejelentő tagállam által felhozott indokokat kell alapul vennie. A bizonyítási teher arra a bejelentő tagállamra hárul, amely a nemzeti intézkedéseit fenntartani szándékozik. |
| --- | --- |

(62)

Az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdésében meghatározott időkeret fényében a Bizottságnak az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése alapján bejelentett nemzeti rendelkezések indokoltságának vizsgálatakor a bejelentő tagállam által felhozott indokokat kell alapul vennie. A bizonyítási teher arra a bejelentő tagállamra hárul, amely a nemzeti intézkedéseit fenntartani szándékozik.

| (63) | Ha azonban a Bizottság olyan információ birtokában van, amelynek fényében azt az uniós harmonizációs intézkedést, amelytől a bejelentett nemzeti rendelkezés eltér, felül kell vizsgálni, ezt az információt a bejelentett nemzeti rendelkezések értékelésekor figyelembe veheti. |
| --- | --- |

(63)

Ha azonban a Bizottság olyan információ birtokában van, amelynek fényében azt az uniós harmonizációs intézkedést, amelytől a bejelentett nemzeti rendelkezés eltér, felül kell vizsgálni, ezt az információt a bejelentett nemzeti rendelkezések értékelésekor figyelembe veheti.

2.2.1.   A Dán Királyság álláspontja

A Dán Királyság álláspontja

| (64) | A Dánia által a legalább 2,3 tömegszázalék foszfor-pentoxid (P2O5)-egyenértékben számított teljes foszfortartalmú, ásványi foszfát alapú műtrágyák kadmiumtartalmára vonatkozóan megállapított határértéket az emberi egészségnek és a környezetnek a környezetben előforduló kadmiumnak való kitettséggel szembeni védelme indokolja. |
| --- | --- |

(64)

A Dánia által a legalább 2,3 tömegszázalék foszfor-pentoxid (P2O5)-egyenértékben számított teljes foszfortartalmú, ásványi foszfát alapú műtrágyák kadmiumtartalmára vonatkozóan megállapított határértéket az emberi egészségnek és a környezetnek a környezetben előforduló kadmiumnak való kitettséggel szembeni védelme indokolja.

2

5

| (65) | A Bizottságnak benyújtott értesítésben a Dán Királyság azt állítja, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezéseket 1989 óta alkalmazza. A jelenleg hatályban lévő határérték 1998 óta alkalmazandó. A bejelentett nemzeti rendelkezések bevezetésének célja a mezőgazdasági földterületek szennyeződésének csökkentése volt, amelyet a dán Műszaki Egyetem Nemzeti Élelmiszerügyi Intézete („DTU Fødevareinstituttet”) által 1980-ban készített, „Kadmiumszennyezés – a kadmium használata, előfordulása és káros hatásai Dániában” című jelentése tárt fel. Mivel azt a következtetést vonták le, hogy a kadmium folyamatosan halmozódik fel a dán mezőgazdasági talajokban, a jelentés a műtrágyák kadmiumtartalmának csökkentését javasolta, mivel ezáltal jelentősen csökkenne a mezőgazdasági földterületek szennyezettsége. |
| --- | --- |

(65)

A Bizottságnak benyújtott értesítésben a Dán Királyság azt állítja, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezéseket 1989 óta alkalmazza. A jelenleg hatályban lévő határérték 1998 óta alkalmazandó. A bejelentett nemzeti rendelkezések bevezetésének célja a mezőgazdasági földterületek szennyeződésének csökkentése volt, amelyet a dán Műszaki Egyetem Nemzeti Élelmiszerügyi Intézete („DTU Fødevareinstituttet”) által 1980-ban készített, „Kadmiumszennyezés – a kadmium használata, előfordulása és káros hatásai Dániában” című jelentése tárt fel. Mivel azt a következtetést vonták le, hogy a kadmium folyamatosan halmozódik fel a dán mezőgazdasági talajokban, a jelentés a műtrágyák kadmiumtartalmának csökkentését javasolta, mivel ezáltal jelentősen csökkenne a mezőgazdasági földterületek szennyezettsége.

| (66) | Arra a tényre hivatkozva, hogy a kadmiumnak való kitettség és a kadmium mezőgazdasági talajokba történő bejuttatása Dániában általánosságban alacsonyabb, mint az uniós átlag, a Dán Királyság azon az állásponton van, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések céljának elérése érdekében megtett intézkedések sikeresek. Ezért annak érdekében, hogy a jövőben is biztosítani lehessen az emberi egészség és a környezet védelmét, a Dán Királyság hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a területén fenn kell tartani az (EU) 2019/1009 rendelet értelmében csökkentett kitettségi szintet. A Dán Királyság ezenkívül a Bizottságnak küldött értesítésében elemezte az (EU) 2019/1009 rendelet által 60 mg/kg P2O5 értékben meghatározott határérték nemzeti szinten várható hatásait. Ez a határérték súlyos aggályokat vetett fel az emberi egészség és a környezet védelmét illetően. A Dán Királyság állítása szerint az (EU) 2019/1009 rendelet határértékeinek alkalmazása Dániában a védelmi szint csökkenéséhez vezetne. |
| --- | --- |

(66)

Arra a tényre hivatkozva, hogy a kadmiumnak való kitettség és a kadmium mezőgazdasági talajokba történő bejuttatása Dániában általánosságban alacsonyabb, mint az uniós átlag, a Dán Királyság azon az állásponton van, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések céljának elérése érdekében megtett intézkedések sikeresek. Ezért annak érdekében, hogy a jövőben is biztosítani lehessen az emberi egészség és a környezet védelmét, a Dán Királyság hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a területén fenn kell tartani az (EU) 2019/1009 rendelet értelmében csökkentett kitettségi szintet. A Dán Királyság ezenkívül a Bizottságnak küldött értesítésében elemezte az (EU) 2019/1009 rendelet által 60 mg/kg P2O5 értékben meghatározott határérték nemzeti szinten várható hatásait. Ez a határérték súlyos aggályokat vetett fel az emberi egészség és a környezet védelmét illetően. A Dán Királyság állítása szerint az (EU) 2019/1009 rendelet határértékeinek alkalmazása Dániában a védelmi szint csökkenéséhez vezetne.

2

5

| (67) | Ennek alátámasztására a Dán Királyság az értékelését arra az előrejelzésre alapozza, hogy az (EU) 2019/1009 rendeletben megállapított 60 mg/kg P2O5 határérték alkalmazása ahhoz vezetne, hogy megnövekedne a dán mezőgazdasági földterületekbe juttatott kadmium mennyisége, mivel valószínű, hogy Dániában magasabb kadmiumtartalmú műtrágyák kerülnének forgalomba. |
| --- | --- |

(67)

Ennek alátámasztására a Dán Királyság az értékelését arra az előrejelzésre alapozza, hogy az (EU) 2019/1009 rendeletben megállapított 60 mg/kg P2O5 határérték alkalmazása ahhoz vezetne, hogy megnövekedne a dán mezőgazdasági földterületekbe juttatott kadmium mennyisége, mivel valószínű, hogy Dániában magasabb kadmiumtartalmú műtrágyák kerülnének forgalomba.

2

5

| (68) | A Dán Királyság konkrétan az emberi egészséget érintő, a kadmiumnak az élelmiszereken keresztül való kitettséggel összefüggő kockázatokkal kapcsolatos indokokat ismertet. A Dán Királyság arra hivatkozik, hogy csökkenteni kell a Dániában előállított élelmiszerek kadmiumtartalmát, védelmet biztosítva ezáltal a lakosság kiszolgáltatottabb csoportjai, különösen a gyermekek és a vegetáriánusok számára, akik az általuk fogyasztott élelmiszereken keresztül az egészségügyi határértéket túllépő mennyiségben juttatnak be kadmiumot a szervezetükbe. |
| --- | --- |

(68)

A Dán Királyság konkrétan az emberi egészséget érintő, a kadmiumnak az élelmiszereken keresztül való kitettséggel összefüggő kockázatokkal kapcsolatos indokokat ismertet. A Dán Királyság arra hivatkozik, hogy csökkenteni kell a Dániában előállított élelmiszerek kadmiumtartalmát, védelmet biztosítva ezáltal a lakosság kiszolgáltatottabb csoportjai, különösen a gyermekek és a vegetáriánusok számára, akik az általuk fogyasztott élelmiszereken keresztül az egészségügyi határértéket túllépő mennyiségben juttatnak be kadmiumot a szervezetükbe.

| (69) | Ezen állítás alátámasztásául a Dán Királyság több tudományos tanulmányt említ. Konkrétan az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) tanulmányára (12) hivatkozik a megengedhető heti bevitel tekintetében, és azt a dán Műszaki Egyetem egyik tanulmányával veti össze, és végül arra a következtetésre jut, hogy csökkenteni kell a kadmium élelmiszerekkel történő bevitelét. A dán Műszaki Egyetem által készített tanulmány arra is rávilágít, hogy a gyermekek magas kitettségű csoportnak számítanak, mivel a kisgyermekek átlagos kitettsége meghaladja a megengedhető heti bevitelt. A vegetáriánusok szintén olyan csoportnak minősülnek, akiknek az átlagos lakosságnál jelentősen nagyobb a kadmium-bevitele. A kadmium a legnagyobb mennyiségben gabonafélék és zöldségek fogyasztásával jut a szervezetbe. Az említett csoportok által fogyasztott mennyiségek magas kitettséghez vezetnek. |
| --- | --- |

(69)

Ezen állítás alátámasztásául a Dán Királyság több tudományos tanulmányt említ. Konkrétan az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) tanulmányára (12) hivatkozik a megengedhető heti bevitel tekintetében, és azt a dán Műszaki Egyetem egyik tanulmányával veti össze, és végül arra a következtetésre jut, hogy csökkenteni kell a kadmium élelmiszerekkel történő bevitelét. A dán Műszaki Egyetem által készített tanulmány arra is rávilágít, hogy a gyermekek magas kitettségű csoportnak számítanak, mivel a kisgyermekek átlagos kitettsége meghaladja a megengedhető heti bevitelt. A vegetáriánusok szintén olyan csoportnak minősülnek, akiknek az átlagos lakosságnál jelentősen nagyobb a kadmium-bevitele. A kadmium a legnagyobb mennyiségben gabonafélék és zöldségek fogyasztásával jut a szervezetbe. Az említett csoportok által fogyasztott mennyiségek magas kitettséghez vezetnek.

12

| (70) | Ezenkívül a Dán Királyság élelmiszer-előállítását magas fokú önellátás jellemzi, többek között a gabonafélék, a burgonya és a répa termesztése tekintetében. A dán lakosság kadmiumnak való kitettsége ezért szorosan összefügg a dán mezőgazdasági földterületeken használt kadmium mennyiségével. |
| --- | --- |

(70)

Ezenkívül a Dán Királyság élelmiszer-előállítását magas fokú önellátás jellemzi, többek között a gabonafélék, a burgonya és a répa termesztése tekintetében. A dán lakosság kadmiumnak való kitettsége ezért szorosan összefügg a dán mezőgazdasági földterületeken használt kadmium mennyiségével.

| (71) | Meg kell említeni, hogy Dániában változatosak a talajviszonyok: az ország nyugati részét homokos talajok, míg a keleti részét agyagos talajok jellemzik. A talajviszonyok eredményeként a kadmium talajban való felhalmozódásának mértéke eltérő: a Zealand, Fyn, és Jütland legkeletibb részein található agyagos talajok kadmiumtartalma magasabb, míg a Jütland nyugati részén található homokosabb talajokban általában alacsonyabb a kadmium szintje. Továbbá, a Dán Királyság által benyújtott demográfiai információk azt mutatják, hogy a mezőgazdaság hatékonyságával összefüggő tényezőkkel kapcsolatos, a talajok jellegéből adódó különbségek miatt a mezőgazdasági növénytermesztés azokra a területekre koncentrálódik, ahol az agyagos talajok nagyobb mennyiségű kadmiumot tartalmaznak. |
| --- | --- |

(71)

Meg kell említeni, hogy Dániában változatosak a talajviszonyok: az ország nyugati részét homokos talajok, míg a keleti részét agyagos talajok jellemzik. A talajviszonyok eredményeként a kadmium talajban való felhalmozódásának mértéke eltérő: a Zealand, Fyn, és Jütland legkeletibb részein található agyagos talajok kadmiumtartalma magasabb, míg a Jütland nyugati részén található homokosabb talajokban általában alacsonyabb a kadmium szintje. Továbbá, a Dán Királyság által benyújtott demográfiai információk azt mutatják, hogy a mezőgazdaság hatékonyságával összefüggő tényezőkkel kapcsolatos, a talajok jellegéből adódó különbségek miatt a mezőgazdasági növénytermesztés azokra a területekre koncentrálódik, ahol az agyagos talajok nagyobb mennyiségű kadmiumot tartalmaznak.

| (72) | Egy másik tényező, amely Dánia keleti és nyugati része között változik, az állattenyésztés mértéke, és ebből következően a műtrágya alternatívájaként használt trágya rendelkezésre állása. Az állattenyésztés általánosságban Jütland területén koncentrálódik, míg a haszonállatok nélkül folytatott növénytermesztést pedig leginkább Zealand szigetén végzik. Következésképpen, a dániai talajviszonyok és állattenyésztés földrajzi különbségei azt jelentik, hogy viszonylag nagyobb mennyiségű műtrágyát használnak Dánia keleti részén, ahol a haszonállatok tartása nélküli növénytermesztést folytató mezőgazdasági üzemek elterjedtebbek, és az agyagos talajokban magasabb a kadmium háttér-koncentrációja. A Dán Királyság megjegyzi, hogy 2014-ben a becslések szerint az Európában használt műtrágyák 91 %-a felelt meg a 60 mg Cd/kg P2O5 határértéknek, míg 68 %-a a 40 mg Cd/kg P2O5 határértéknek. Ezért az európai piacon forgalmazott műtrágyák nagy része már megfelel a dán határértéknek. Az elmúlt két évtizedben Dániában használt műtrágyák kadmiumtartalma 10–20 mg Cd/kg P2O5 volt, míg az európai piacon ez az érték a becslések szerint 32–36 mg Cd/kg P2O5 volt. |
| --- | --- |

(72)

Egy másik tényező, amely Dánia keleti és nyugati része között változik, az állattenyésztés mértéke, és ebből következően a műtrágya alternatívájaként használt trágya rendelkezésre állása. Az állattenyésztés általánosságban Jütland területén koncentrálódik, míg a haszonállatok nélkül folytatott növénytermesztést pedig leginkább Zealand szigetén végzik. Következésképpen, a dániai talajviszonyok és állattenyésztés földrajzi különbségei azt jelentik, hogy viszonylag nagyobb mennyiségű műtrágyát használnak Dánia keleti részén, ahol a haszonállatok tartása nélküli növénytermesztést folytató mezőgazdasági üzemek elterjedtebbek, és az agyagos talajokban magasabb a kadmium háttér-koncentrációja. A Dán Királyság megjegyzi, hogy 2014-ben a becslések szerint az Európában használt műtrágyák 91 %-a felelt meg a 60 mg Cd/kg P2O5 határértéknek, míg 68 %-a a 40 mg Cd/kg P2O5 határértéknek. Ezért az európai piacon forgalmazott műtrágyák nagy része már megfelel a dán határértéknek. Az elmúlt két évtizedben Dániában használt műtrágyák kadmiumtartalma 10–20 mg Cd/kg P2O5 volt, míg az európai piacon ez az érték a becslések szerint 32–36 mg Cd/kg P2O5 volt.

2

5

2

5

2

5

2

5

| (73) | Ezenfelül Dánia részesedése az európai műtrágyapiacon 2 és 3 % között van. A Dán Királyság fenntartja, hogy 1998 óta, azaz a kadmiumtartalomra jelenleg alkalmazandó határérték érvénybe lépése óta nem tapasztalt semmilyen problémát az ennek a határértéknek megfelelő műtrágyák ellátásában. |
| --- | --- |

(73)

Ezenfelül Dánia részesedése az európai műtrágyapiacon 2 és 3 % között van. A Dán Királyság fenntartja, hogy 1998 óta, azaz a kadmiumtartalomra jelenleg alkalmazandó határérték érvénybe lépése óta nem tapasztalt semmilyen problémát az ennek a határértéknek megfelelő műtrágyák ellátásában.

| (74) | A bejelentett nemzeti rendelkezések ezenkívül általánosan alkalmazandók: a dán vállalkozásokra és a Dániában való felhasználás céljából műtrágyát értékesítő egyéb vállalkozásokra egyaránt vonatkoznak. Azt is meg kell említeni, hogy Dánia nem rendelkezik foszfáttartalmú kőzetek természetes lelőhelyeivel, így Dániában nem bányásznak foszfáttartalmú kőzeteket. |
| --- | --- |

(74)

A bejelentett nemzeti rendelkezések ezenkívül általánosan alkalmazandók: a dán vállalkozásokra és a Dániában való felhasználás céljából műtrágyát értékesítő egyéb vállalkozásokra egyaránt vonatkoznak. Azt is meg kell említeni, hogy Dánia nem rendelkezik foszfáttartalmú kőzetek természetes lelőhelyeivel, így Dániában nem bányásznak foszfáttartalmú kőzeteket.

| (75) | A Dán Királyság ezenfelül a többi tagállamból behozott műtrágyák mennyiségének az 1988 és 2018 közötti időszakban bekövetkezett folyamatos növekedését igazoló statisztikákat is benyújtott. A Dán Királyság azzal érvel, hogy a fent említett gazdasági adatok alapján a bejelentett nemzeti rendelkezésekben a kadmiumra meghatározott határérték nem akadályozta a többi tagállamból történő behozatal növekedését. Ellenkezőleg, az adatok a különböző tagállamok közötti kereskedelem jelentős fejlődését mutatták. A bejelentett nemzeti rendelkezések ezenkívül a műtrágyák más tagállamokba való kivitelét sem akadályozzák. |
| --- | --- |

(75)

A Dán Királyság ezenfelül a többi tagállamból behozott műtrágyák mennyiségének az 1988 és 2018 közötti időszakban bekövetkezett folyamatos növekedését igazoló statisztikákat is benyújtott. A Dán Királyság azzal érvel, hogy a fent említett gazdasági adatok alapján a bejelentett nemzeti rendelkezésekben a kadmiumra meghatározott határérték nem akadályozta a többi tagállamból történő behozatal növekedését. Ellenkezőleg, az adatok a különböző tagállamok közötti kereskedelem jelentős fejlődését mutatták. A bejelentett nemzeti rendelkezések ezenkívül a műtrágyák más tagállamokba való kivitelét sem akadályozzák.

2.2.2.   A Dán Királyság álláspontjának értékelése

A Dán Királyság álláspontjának értékelése

2.2.2.1.   Indokolás az EUMSZ 36. cikkében említett lényeges követelmények alapján vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelmével kapcsolatosan

Indokolás az EUMSZ 36. cikkében említett lényeges követelmények alapján vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelmével kapcsolatosan

| (76) | A bejelentett nemzeti rendelkezéseknek az a célja, hogy az emberek egészségének és a környezetnek az (EU) 2019/1009 rendeletben meghatározottnál magasabb szintű védelmét érje el a kadmiumnak való kitettség tekintetében, és hogy ezáltal megelőzze a kadmium talajban való további felhalmozódását. E célkitűzést a bejelentett nemzeti rendelkezések hatálya alá tartozó műtrágyák kadmiumtartalmára vonatkozó alacsonyabb maximális határértékek fenntartásával kívánja elérni. |
| --- | --- |

(76)

A bejelentett nemzeti rendelkezéseknek az a célja, hogy az emberek egészségének és a környezetnek az (EU) 2019/1009 rendeletben meghatározottnál magasabb szintű védelmét érje el a kadmiumnak való kitettség tekintetében, és hogy ezáltal megelőzze a kadmium talajban való további felhalmozódását. E célkitűzést a bejelentett nemzeti rendelkezések hatálya alá tartozó műtrágyák kadmiumtartalmára vonatkozó alacsonyabb maximális határértékek fenntartásával kívánja elérni.

| (77) | Ami az emberek egészségének védelmét illeti, megjegyzendő, hogy a kadmium az emberek számára nem létfontosságú, hanem mérgező elem, és a növények vagy állatok számára sincs semmilyen haszna. Konkrétan a kadmium-oxidot az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a 2. kategóriába tartozó rákkeltő anyagként sorolták be (13). |
| --- | --- |

(77)

Ami az emberek egészségének védelmét illeti, megjegyzendő, hogy a kadmium az emberek számára nem létfontosságú, hanem mérgező elem, és a növények vagy állatok számára sincs semmilyen haszna. Konkrétan a kadmium-oxidot az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a 2. kategóriába tartozó rákkeltő anyagként sorolták be (13).

13

| (78) | A kadmium növényekben való jelenléte és az élelmiszerek útján történő kadmiumbevitel végső soron hosszabb távon az emberi egészséget érintő káros hatásokhoz vezethet. Továbbá, miután az emberi testbe bejutott a kadmium, az ténylegesen a szervezetben marad, és az ember élete során felhalmozódik (14). |
| --- | --- |

(78)

A kadmium növényekben való jelenléte és az élelmiszerek útján történő kadmiumbevitel végső soron hosszabb távon az emberi egészséget érintő káros hatásokhoz vezethet. Továbbá, miután az emberi testbe bejutott a kadmium, az ténylegesen a szervezetben marad, és az ember élete során felhalmozódik (14).

14

| (79) | A lakosság kadmiumnak való kitettsége több forrásból ered, ideértve a dohányzást és az élelmiszerfogyasztást. A nemdohányzó lakosság esetében a kadmiumbevitel fő forrásai az élelmiszerek. A kadmium elsősorban a vesére nézve mérgező, de a csontok demineralizációját is előidézheti, és a statisztikák szerint a tüdő, a méhnyálkahártya, a húgyhólyag és a mell rákos megbetegedésének magasabb kockázatával is összefüggésbe hozható (15). |
| --- | --- |

(79)

A lakosság kadmiumnak való kitettsége több forrásból ered, ideértve a dohányzást és az élelmiszerfogyasztást. A nemdohányzó lakosság esetében a kadmiumbevitel fő forrásai az élelmiszerek. A kadmium elsősorban a vesére nézve mérgező, de a csontok demineralizációját is előidézheti, és a statisztikák szerint a tüdő, a méhnyálkahártya, a húgyhólyag és a mell rákos megbetegedésének magasabb kockázatával is összefüggésbe hozható (15).

15

| (80) | A kadmium károsíthatja a veséket, mivel túlzott mértékű vizeletfehérje-termelődést okoz. A hatás súlyosságát a kadmiumnak való kitettség időtartama és mértéke határozza meg. A kadmiumnak való krónikus kitettség által okozott másik kritikus hatás a csontrendszer károsodása, amelynek esetében a kitettség szintje valamivel nagyobb, mint abban az esetben, amikor a vizeletben lévő fehérjéből korán ki lehet mutatni a kadmiumnak való kitettséget. A főként a májban és a vesékben tárolt kadmium kiválasztása lassú, így az évtizedeken át az emberi testben maradhat. |
| --- | --- |

(80)

A kadmium károsíthatja a veséket, mivel túlzott mértékű vizeletfehérje-termelődést okoz. A hatás súlyosságát a kadmiumnak való kitettség időtartama és mértéke határozza meg. A kadmiumnak való krónikus kitettség által okozott másik kritikus hatás a csontrendszer károsodása, amelynek esetében a kitettség szintje valamivel nagyobb, mint abban az esetben, amikor a vizeletben lévő fehérjéből korán ki lehet mutatni a kadmiumnak való kitettséget. A főként a májban és a vesékben tárolt kadmium kiválasztása lassú, így az évtizedeken át az emberi testben maradhat.

| (81) | Továbbá nem zárhatók ki az egészségügyi kockázatok a dohányzó felnőttek, valamint azok esetében, akiknek vashiányuk van és/vagy ipari létesítmények közelében élnek. (16) |
| --- | --- |

(81)

Továbbá nem zárhatók ki az egészségügyi kockázatok a dohányzó felnőttek, valamint azok esetében, akiknek vashiányuk van és/vagy ipari létesítmények közelében élnek. (16)

16

| (82) | Az emberi egészségre gyakorolt hatásokon túlmenően a Dán Királyság célja a környezet magasabb szintű védelmének elérése. A Dán Királyság fenntartja, hogy a kadmium talajokban való további felhalmozódása negatív hatást gyakorolhat a talajok biológiai sokféleségére, és ily módon a talajfunkciókra (pl. szerves anyagok lebomlása), valamint a talajból való kioldódás útján a talajvíz minőségére. A kadmium toxicitását és felszívódásának mértékét egyaránt a talaj jellemzői befolyásolják. |
| --- | --- |

(82)

Az emberi egészségre gyakorolt hatásokon túlmenően a Dán Királyság célja a környezet magasabb szintű védelmének elérése. A Dán Királyság fenntartja, hogy a kadmium talajokban való további felhalmozódása negatív hatást gyakorolhat a talajok biológiai sokféleségére, és ily módon a talajfunkciókra (pl. szerves anyagok lebomlása), valamint a talajból való kioldódás útján a talajvíz minőségére. A kadmium toxicitását és felszívódásának mértékét egyaránt a talaj jellemzői befolyásolják.

| (83) | A dániai talajviszonyok és állattenyésztés földrajzi különbségei azt eredményezik, hogy viszonylag nagyobb mennyiségű műtrágyát használnak Dánia keleti részén, ahol a haszonállatok tartása nélküli növénytermesztést folytató mezőgazdasági üzemek elterjedtebbek, és az agyagos talajokban magasabb a kadmium háttér-koncentrációja. |
| --- | --- |

(83)

A dániai talajviszonyok és állattenyésztés földrajzi különbségei azt eredményezik, hogy viszonylag nagyobb mennyiségű műtrágyát használnak Dánia keleti részén, ahol a haszonállatok tartása nélküli növénytermesztést folytató mezőgazdasági üzemek elterjedtebbek, és az agyagos talajokban magasabb a kadmium háttér-koncentrációja.

| (84) | A kadmium miatt felmerülő, az emberi egészséget és a környezetet érintő kockázatokkal kapcsolatos aggodalmakat a Tanács már az 1988. január 25-i állásfoglalásában is megemlítette (17). A Tanács hangsúlyozta annak fontosságát, hogy csökkenteni kell az összes forrásból, köztük diffúz forrásokból (pl. légköri lerakódás, foszfáttartalmú műtrágyák, szennyvíziszap stb.) a talajba kerülő kadmium mennyiségét, többek között „a foszfáttartalmú műtrágyák kadmiumtartalmára vonatkozó megfelelő ellenőrző intézkedések révén, amelyek túlzott költségekkel nem járó, megfelelő technológián alapulnak és figyelembe veszik a Közösség különböző régióinak a környezeti feltételeit”. |
| --- | --- |

(84)

A kadmium miatt felmerülő, az emberi egészséget és a környezetet érintő kockázatokkal kapcsolatos aggodalmakat a Tanács már az 1988. január 25-i állásfoglalásában is megemlítette (17). A Tanács hangsúlyozta annak fontosságát, hogy csökkenteni kell az összes forrásból, köztük diffúz forrásokból (pl. légköri lerakódás, foszfáttartalmú műtrágyák, szennyvíziszap stb.) a talajba kerülő kadmium mennyiségét, többek között „a foszfáttartalmú műtrágyák kadmiumtartalmára vonatkozó megfelelő ellenőrző intézkedések révén, amelyek túlzott költségekkel nem járó, megfelelő technológián alapulnak és figyelembe veszik a Közösség különböző régióinak a környezeti feltételeit”.

17

| (85) | Az egészségügyi és környezeti kockázatok tudományos bizottsága 2002-ben megállapította, hogy a 40 mg/kg P2O5 vagy afeletti határérték az EU területén található legtöbb talajban a kadmium felhalmozódásához vezetne. Ezzel szemben a 20 mg/kg P2O5 vagy az alatti határérték esetében az egyéb kadmiumbevitelek figyelmen kívül hagyásával nem kell 100 éves távlatban a talajban való hosszú távú felhalmozódásra számítani. |
| --- | --- |

(85)

Az egészségügyi és környezeti kockázatok tudományos bizottsága 2002-ben megállapította, hogy a 40 mg/kg P2O5 vagy afeletti határérték az EU területén található legtöbb talajban a kadmium felhalmozódásához vezetne. Ezzel szemben a 20 mg/kg P2O5 vagy az alatti határérték esetében az egyéb kadmiumbevitelek figyelmen kívül hagyásával nem kell 100 éves távlatban a talajban való hosszú távú felhalmozódásra számítani.

2

5

2

5

| (86) | Már a 2003/2003/EK rendelet (15) preambulumbekezdése előirányozta, hogy a Bizottság foglalkozni fog az ásványi műtrágyákban véletlenszerűen előforduló kadmiumtartalom kérdésével. |
| --- | --- |

(86)

Már a 2003/2003/EK rendelet (15) preambulumbekezdése előirányozta, hogy a Bizottság foglalkozni fog az ásványi műtrágyákban véletlenszerűen előforduló kadmiumtartalom kérdésével.

| (87) | Az (EU) 2019/1009 rendeletre irányuló javaslatában (18) a Bizottság a hatások értékelésekor rendelkezésre álló tudományos adatok alapján megállapította, hogy a fém formájában megjelenő kadmium és kadmium-oxid általában súlyos kockázatot jelenthet az egészségre és a környezetre nézve. A Bizottság a foszfáttartalmú műtrágyák tekintetében 60 mg/kg P2O5 határérték meghatározását, majd e határértéknek az új rendelet alkalmazásának kezdőnapját követően 12 évvel 20 mg/kg P2O5 értékre történő, fokozatos csökkentését javasolta. |
| --- | --- |

(87)

Az (EU) 2019/1009 rendeletre irányuló javaslatában (18) a Bizottság a hatások értékelésekor rendelkezésre álló tudományos adatok alapján megállapította, hogy a fém formájában megjelenő kadmium és kadmium-oxid általában súlyos kockázatot jelenthet az egészségre és a környezetre nézve. A Bizottság a foszfáttartalmú műtrágyák tekintetében 60 mg/kg P2O5 határérték meghatározását, majd e határértéknek az új rendelet alkalmazásának kezdőnapját követően 12 évvel 20 mg/kg P2O5 értékre történő, fokozatos csökkentését javasolta.

18

2

5

2

5

| (88) | Általános egyetértés van arról is, hogy a műtrágyákban található kadmium a legjelentősebb forrás, ahonnan a kadmium a talajba és az élelmiszerláncba kerül (19). |
| --- | --- |

(88)

Általános egyetértés van arról is, hogy a műtrágyákban található kadmium a legjelentősebb forrás, ahonnan a kadmium a talajba és az élelmiszerláncba kerül (19).

19

| (89) | Az (EU) 2019/1009 rendelet 60 mg/kg P2O5 határértéket szab meg, amely 2022. július 16-tól alkalmazandó. Az európai piacon rendelkezésre álló műtrágyák nagy többsége máris megfelel e határértéknek. Jóllehet e határérték bevezetése a helyes irányba tett lépés, a rendelkezésre álló tudományos adatok alapján nem várható, hogy hosszú távon jelentősen csökkenteni fogja a kadmium talajokban való felhalmozódását. |
| --- | --- |

(89)

Az (EU) 2019/1009 rendelet 60 mg/kg P2O5 határértéket szab meg, amely 2022. július 16-tól alkalmazandó. Az európai piacon rendelkezésre álló műtrágyák nagy többsége máris megfelel e határértéknek. Jóllehet e határérték bevezetése a helyes irányba tett lépés, a rendelkezésre álló tudományos adatok alapján nem várható, hogy hosszú távon jelentősen csökkenteni fogja a kadmium talajokban való felhalmozódását.

2

5

| (90) | A foszfáttartalmú műtrágyákban lévő kadmiumra vonatkozó ambiciózusabb harmonizált határérték jövőbeli szükségességét felismerve az (EU) 2019/1009 rendelet kötelezettségként megszabja a Bizottság számára ezen határértékek újbóli értékelését azzal a céllal, hogy amennyiben megvalósítható, csökkentse azokat. |
| --- | --- |

(90)

A foszfáttartalmú műtrágyákban lévő kadmiumra vonatkozó ambiciózusabb harmonizált határérték jövőbeli szükségességét felismerve az (EU) 2019/1009 rendelet kötelezettségként megszabja a Bizottság számára ezen határértékek újbóli értékelését azzal a céllal, hogy amennyiben megvalósítható, csökkentse azokat.

| (91) | A fentiek alapján úgy kell tekinteni, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezésekben meghatározott felső határértéket az emberi egészség és a környezet védelmének szükségessége indokolja. |
| --- | --- |

(91)

A fentiek alapján úgy kell tekinteni, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezésekben meghatározott felső határértéket az emberi egészség és a környezet védelmének szükségessége indokolja.

2.2.2.2.   A tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés, a kereskedelem rejtett korlátozása és a belső piac működésével szembeni akadályok fenn nem állása

A tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés, a kereskedelem rejtett korlátozása és a belső piac működésével szembeni akadályok fenn nem állása

a)   Az önkényes megkülönböztetés fenn nem állása

| (92) | Az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdése arra kötelezi a Bizottságot, hogy ellenőrizze, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések nem képezik-e önkényes megkülönböztetés eszközét. A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint ahhoz, hogy ne álljon fenn megkülönböztetés, a hasonló helyzetek nem kezelhetők eltérő módon, és az eltérő helyzetek nem kezelhetők egyenlő módon, kivéve, ha ez objektíven indokolt. |
| --- | --- |

(92)

Az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdése arra kötelezi a Bizottságot, hogy ellenőrizze, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések nem képezik-e önkényes megkülönböztetés eszközét. A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint ahhoz, hogy ne álljon fenn megkülönböztetés, a hasonló helyzetek nem kezelhetők eltérő módon, és az eltérő helyzetek nem kezelhetők egyenlő módon, kivéve, ha ez objektíven indokolt.

| (93) | A bejelentett nemzeti rendelkezések a belföldi termékekre és a más tagállamokból behozott termékekre egyaránt alkalmazandók. Ellenkező bizonyíték hiányában az a következtetés vonható le, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések nem tekinthetők önkényes megkülönböztetés eszközeinek. |
| --- | --- |

(93)

A bejelentett nemzeti rendelkezések a belföldi termékekre és a más tagállamokból behozott termékekre egyaránt alkalmazandók. Ellenkező bizonyíték hiányában az a következtetés vonható le, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések nem tekinthetők önkényes megkülönböztetés eszközeinek.

b)   A foszfáttartalmú műtrágyákkal folytatott kereskedelem rejtett korlátozásának fenn nem állása

| (94) | A kereskedelem rejtett korlátozásának fenn nem állásával kapcsolatos feltétel értékelése céljából a Bizottság először is a bejelentett nemzeti rendelkezéseket vizsgálja meg, amennyiben azokra a műtrágyákra alkalmazandók, amelyek tekintetében a Bizottság az értesítést elfogadhatónak ítélte meg, azaz az (EU) 2019/1009 rendeletben meghatározott foszfáttartalmú műtrágyákra. |
| --- | --- |

(94)

A kereskedelem rejtett korlátozásának fenn nem állásával kapcsolatos feltétel értékelése céljából a Bizottság először is a bejelentett nemzeti rendelkezéseket vizsgálja meg, amennyiben azokra a műtrágyákra alkalmazandók, amelyek tekintetében a Bizottság az értesítést elfogadhatónak ítélte meg, azaz az (EU) 2019/1009 rendeletben meghatározott foszfáttartalmú műtrágyákra.

| (95) | Azok a nemzeti rendelkezések, amelyek az uniós jogszabályokhoz képest szigorúbb feltételeket szabnak meg a termékek forgalomba hozatala tekintetében, általában kereskedelmi akadálynak minősülnek. Ennek az az oka, hogy az Unió többi részében jogszerűen forgalomba hozott egyes termékeket a nemzeti rendelkezések következtében várhatóan nem hozzák forgalomba az érintett tagállam piacán. Az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdésében megállapított előfeltételek célja annak megakadályozása, hogy az adott cikk (4) és (5) bekezdésében meghatározott kritériumokon alapuló korlátozásokat indokolatlanul alkalmazzák, és hogy e korlátozások ténylegesen olyan gazdasági intézkedésekként jelenjenek meg, amelyek gátolják adott termékek más tagállamokból történő behozatalát, azaz közvetetten védik a nemzeti termelést (20). |
| --- | --- |

(95)

Azok a nemzeti rendelkezések, amelyek az uniós jogszabályokhoz képest szigorúbb feltételeket szabnak meg a termékek forgalomba hozatala tekintetében, általában kereskedelmi akadálynak minősülnek. Ennek az az oka, hogy az Unió többi részében jogszerűen forgalomba hozott egyes termékeket a nemzeti rendelkezések következtében várhatóan nem hozzák forgalomba az érintett tagállam piacán. Az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdésében megállapított előfeltételek célja annak megakadályozása, hogy az adott cikk (4) és (5) bekezdésében meghatározott kritériumokon alapuló korlátozásokat indokolatlanul alkalmazzák, és hogy e korlátozások ténylegesen olyan gazdasági intézkedésekként jelenjenek meg, amelyek gátolják adott termékek más tagállamokból történő behozatalát, azaz közvetetten védik a nemzeti termelést (20).

20

| (96) | Tekintve, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések a foszfáttartalmú műtrágyák kadmiumtartalma tekintetében szigorúbb határértéket szabnak meg a más tagállamokban letelepedett gazdasági szereplőkre is egy egyébként harmonizált területen, alkalmasak arra, hogy a kereskedelem rejtett korlátozását képezzék, vagy akadályt jelentsenek a belső piac működésében. El kell ismerni azonban, hogy az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy csak a belső piac működését aránytalanul akadályozó nemzeti intézkedések jóváhagyását kell elutasítani (21). |
| --- | --- |

(96)

Tekintve, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések a foszfáttartalmú műtrágyák kadmiumtartalma tekintetében szigorúbb határértéket szabnak meg a más tagállamokban letelepedett gazdasági szereplőkre is egy egyébként harmonizált területen, alkalmasak arra, hogy a kereskedelem rejtett korlátozását képezzék, vagy akadályt jelentsenek a belső piac működésében. El kell ismerni azonban, hogy az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy csak a belső piac működését aránytalanul akadályozó nemzeti intézkedések jóváhagyását kell elutasítani (21).

21

| (97) | Arra utaló bizonyítékok hiányában, hogy ezek a nemzeti rendelkezések ténylegesen a nemzeti termelés védelmére irányuló intézkedésnek minősülnének, megállapítható, hogy e rendelkezések nem képezik a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozását. Ezért már csak azt kell a Bizottságnak mérlegelnie, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések a belső piac működését gátló akadályt képeznek-e. |
| --- | --- |

(97)

Arra utaló bizonyítékok hiányában, hogy ezek a nemzeti rendelkezések ténylegesen a nemzeti termelés védelmére irányuló intézkedésnek minősülnének, megállapítható, hogy e rendelkezések nem képezik a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozását. Ezért már csak azt kell a Bizottságnak mérlegelnie, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések a belső piac működését gátló akadályt képeznek-e.

c)   A foszfáttartalmú műtrágyák belső piacának működését gátló akadályok fenn nem állása

| (98) | A belső piac működését gátló akadályok fenn nem állásával kapcsolatos feltétel értékelése céljából a Bizottság először is a bejelentett nemzeti rendelkezéseket vizsgálja meg, amennyiben azokra a műtrágyákra alkalmazandók, amelyek tekintetében a Bizottság az értesítést elfogadhatónak ítélte meg, azaz az (EU) 2019/1009 rendeletben meghatározott foszfáttartalmú műtrágyákra. |
| --- | --- |

(98)

A belső piac működését gátló akadályok fenn nem állásával kapcsolatos feltétel értékelése céljából a Bizottság először is a bejelentett nemzeti rendelkezéseket vizsgálja meg, amennyiben azokra a műtrágyákra alkalmazandók, amelyek tekintetében a Bizottság az értesítést elfogadhatónak ítélte meg, azaz az (EU) 2019/1009 rendeletben meghatározott foszfáttartalmú műtrágyákra.

| (99) | Az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdése előírja a Bizottságnak annak ellenőrzését, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések fenntartása nem jelent-e akadályt a belső piac működésében. Ez a feltétel nem értelmezhető úgy, hogy eleve kizárja minden olyan nemzeti intézkedés jóváhagyását, amelynek valószínűsíthetően hatása lehet a belső piac működésére. Valójában ugyanis minden olyan nemzeti intézkedés, amely eltér egy, a belső piac létrehozására és működésére irányuló harmonizációs intézkedéstől, lényegében a belső piacot várhatóan érintő intézkedésnek minősül. Következésképp az EUMSZ 114. cikkében megállapított eljárás hasznavehetőségének megőrzése érdekében a belső piac működését gátló akadály fogalmát az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdésével összefüggésben úgy kell érteni, mint a kitűzött célhoz viszonyított aránytalan hatást (22). |
| --- | --- |

(99)

Az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdése előírja a Bizottságnak annak ellenőrzését, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések fenntartása nem jelent-e akadályt a belső piac működésében. Ez a feltétel nem értelmezhető úgy, hogy eleve kizárja minden olyan nemzeti intézkedés jóváhagyását, amelynek valószínűsíthetően hatása lehet a belső piac működésére. Valójában ugyanis minden olyan nemzeti intézkedés, amely eltér egy, a belső piac létrehozására és működésére irányuló harmonizációs intézkedéstől, lényegében a belső piacot várhatóan érintő intézkedésnek minősül. Következésképp az EUMSZ 114. cikkében megállapított eljárás hasznavehetőségének megőrzése érdekében a belső piac működését gátló akadály fogalmát az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdésével összefüggésben úgy kell érteni, mint a kitűzött célhoz viszonyított aránytalan hatást (22).

22

| (100) | Annak értékelésekor, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések célszerűek és szükségesek-e a céljaik megvalósításához, több tényezőt figyelembe kell venni. A Bizottságnak értékelnie kell, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezésekben megszabott, kadmiumra vonatkozó határértékből származó védelmi szint eléri-e kitűzött célját, azaz védi-e egyrészről az emberek egészségét, másrészről pedig a környezetet. |
| --- | --- |

(100)

Annak értékelésekor, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések célszerűek és szükségesek-e a céljaik megvalósításához, több tényezőt figyelembe kell venni. A Bizottságnak értékelnie kell, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezésekben megszabott, kadmiumra vonatkozó határértékből származó védelmi szint eléri-e kitűzött célját, azaz védi-e egyrészről az emberek egészségét, másrészről pedig a környezetet.

| (101) | A Bizottság először is megállapítja, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezésekben a kadmiumra vonatkozóan meghatározott határérték alacsonyabb, mint az (EU) 2019/1009 rendeletben a foszfáttartalmú műtrágyák kadmiumtartalmára meghatározott határérték. A bejelentett nemzeti rendelkezések ezért az emberi egészség és a környezet magasabb szintű védelmét biztosítják, mint a harmonizációs intézkedés. |
| --- | --- |

(101)

A Bizottság először is megállapítja, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezésekben a kadmiumra vonatkozóan meghatározott határérték alacsonyabb, mint az (EU) 2019/1009 rendeletben a foszfáttartalmú műtrágyák kadmiumtartalmára meghatározott határérték. A bejelentett nemzeti rendelkezések ezért az emberi egészség és a környezet magasabb szintű védelmét biztosítják, mint a harmonizációs intézkedés.

| (102) | A foszfáttartalmú műtrágyákra vonatkozó bejelentett nemzeti rendelkezések arányossága tekintetében a Bizottság az alábbi észrevételeket teszi: |
| --- | --- |

(102)

A foszfáttartalmú műtrágyákra vonatkozó bejelentett nemzeti rendelkezések arányossága tekintetében a Bizottság az alábbi észrevételeket teszi:

| (103) | Először is, a Dán Királyság a kadmiumtartalomra jelenleg alkalmazandó határértéknek megfelelő műtrágyák ellátásában nem tapasztalt semmilyen problémát, ami azt jelenti, hogy a határérték nem képezi a belső piacon történő szabad mozgás akadályát. |
| --- | --- |

(103)

Először is, a Dán Királyság a kadmiumtartalomra jelenleg alkalmazandó határértéknek megfelelő műtrágyák ellátásában nem tapasztalt semmilyen problémát, ami azt jelenti, hogy a határérték nem képezi a belső piacon történő szabad mozgás akadályát.

| (104) | Másodszor, a Dán Királyság arra hivatkozik, hogy csökkenteni kell a Dániában előállított élelmiszerek kadmiumtartalmát, védelmet biztosítva ezáltal a lakosság egyes csoportjai, különösen a gyermekek és a vegetáriánusok számára, akik az általuk fogyasztott élelmiszereken keresztül az egészségügyi határértéket túllépő mennyiségben juttatnak be kadmiumot a szervezetükbe. A Dán Királyság által hivatkozott EFSA-tanulmány (23) rávilágít, hogy a gyermekek magas kitettségű csoportnak számítanak, mivel a kisgyermekek átlagos kitettsége meghaladja a megengedhető heti bevitelt. A vegetáriánusok szintén olyan csoportnak minősülnek, akiknek az átlagos lakosságnál jelentősen nagyobb a kadmium-bevitele (24). |
| --- | --- |

(104)

Másodszor, a Dán Királyság arra hivatkozik, hogy csökkenteni kell a Dániában előállított élelmiszerek kadmiumtartalmát, védelmet biztosítva ezáltal a lakosság egyes csoportjai, különösen a gyermekek és a vegetáriánusok számára, akik az általuk fogyasztott élelmiszereken keresztül az egészségügyi határértéket túllépő mennyiségben juttatnak be kadmiumot a szervezetükbe. A Dán Királyság által hivatkozott EFSA-tanulmány (23) rávilágít, hogy a gyermekek magas kitettségű csoportnak számítanak, mivel a kisgyermekek átlagos kitettsége meghaladja a megengedhető heti bevitelt. A vegetáriánusok szintén olyan csoportnak minősülnek, akiknek az átlagos lakosságnál jelentősen nagyobb a kadmium-bevitele (24).

23

24

| (105) | Ezenfelül az a tény, hogy a kadmiumnak való kitettség és a kadmium mezőgazdasági talajokba történő bejuttatása Dániában általánosságban alacsonyabb, mint az uniós átlag, arra utal, hogy a dániai talajok és a lakosság védelme érdekében megtett intézkedések sikeresek. |
| --- | --- |

(105)

Ezenfelül az a tény, hogy a kadmiumnak való kitettség és a kadmium mezőgazdasági talajokba történő bejuttatása Dániában általánosságban alacsonyabb, mint az uniós átlag, arra utal, hogy a dániai talajok és a lakosság védelme érdekében megtett intézkedések sikeresek.

| (106) | Ami a foszfáttartalmú műtrágyákat illeti, tekintettel a Dán Királyság által felhozott, a talajban lévő kadmiumnak való kitettség csökkentésével kapcsolatos egészségügyi és környezeti előnyökre, és arra a tényre, hogy a jelenleg rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik, hogy a kereskedelem egyáltalán nem érintett, a Bizottság úgy véli, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezéseket fenn lehet tartani az egészség és a környezet védelmével kapcsolatos indokok alapján, tekintettel arra a tényre, hogy azok nem aránytalanok, és ennélfogva nem jelentenek akadályt a belső piac működésében az EUMSZ 114. cikke (6) bekezdésének értelmében. |
| --- | --- |

(106)

Ami a foszfáttartalmú műtrágyákat illeti, tekintettel a Dán Királyság által felhozott, a talajban lévő kadmiumnak való kitettség csökkentésével kapcsolatos egészségügyi és környezeti előnyökre, és arra a tényre, hogy a jelenleg rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik, hogy a kereskedelem egyáltalán nem érintett, a Bizottság úgy véli, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezéseket fenn lehet tartani az egészség és a környezet védelmével kapcsolatos indokok alapján, tekintettel arra a tényre, hogy azok nem aránytalanok, és ennélfogva nem jelentenek akadályt a belső piac működésében az EUMSZ 114. cikke (6) bekezdésének értelmében.

d)   A kereskedelem rejtett korlátozásának és a belső piac működését gátló akadályok fenn nem állása a foszfáttartalmú műtrágyáktól eltérő műtrágyák esetében

| (107) | Az (EU) 2019/1009 rendeletben meghatározott foszfáttartalmú műtrágyákon kívül a bejelentett nemzeti rendelkezések a legalább 2,3–5 tömegszázalék foszfor-pentoxid (P2O5)-egyenértékben számított teljes foszfortartalmú, ásványi foszfát alapú műtrágyákra is vonatkoznak. |
| --- | --- |

(107)

Az (EU) 2019/1009 rendeletben meghatározott foszfáttartalmú műtrágyákon kívül a bejelentett nemzeti rendelkezések a legalább 2,3–5 tömegszázalék foszfor-pentoxid (P2O5)-egyenértékben számított teljes foszfortartalmú, ásványi foszfát alapú műtrágyákra is vonatkoznak.

2

5

| (108) | Annak értékelése céljából, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések az ilyen műtrágyák tekintetében a 114. cikk (6) bekezdése értelmében a kereskedelem rejtett korlátozását képezik-e, vagy akadályozzák-e a belső piac működését, és ezáltal az elérni kívánt célkitűzéshez képest aránytalan hatással járnak-e, a Bizottság megjegyzi, hogy a Dán Királyság megerősítette, hogy az elsődleges problémát az (EU) 2019/1009 rendelet szerinti foszfáttartalmú műtrágyák jelentik, és hogy a dán értesítésben szereplő tudományos értékelés elsődlegesen a foszfáttartalmú műtrágyák egy bizonyos kategóriájára, nevezetesen a magas foszfortartalmú szervetlen ásványi trágyákra koncentrál. |
| --- | --- |

(108)

Annak értékelése céljából, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések az ilyen műtrágyák tekintetében a 114. cikk (6) bekezdése értelmében a kereskedelem rejtett korlátozását képezik-e, vagy akadályozzák-e a belső piac működését, és ezáltal az elérni kívánt célkitűzéshez képest aránytalan hatással járnak-e, a Bizottság megjegyzi, hogy a Dán Királyság megerősítette, hogy az elsődleges problémát az (EU) 2019/1009 rendelet szerinti foszfáttartalmú műtrágyák jelentik, és hogy a dán értesítésben szereplő tudományos értékelés elsődlegesen a foszfáttartalmú műtrágyák egy bizonyos kategóriájára, nevezetesen a magas foszfortartalmú szervetlen ásványi trágyákra koncentrál.

| (109) | Az elérni kívánt cél, azaz az egészség és a környezet védelme tekintetében a Bizottság megjegyzi, hogy amint az a fenti (55) és (56) preambulumbekezdésben szerepel, hogy az egyes termékek pontos összetételének ismerete nélkül csak a foszfáttartalmú műtrágyák esetében lehet összehasonlítani a kadmiumra vonatkozó dán határérték és a harmonizált határérték védelmi jellegét, mivel csak a foszfáttartalmú műtrágyák tekintetében fordul elő, hogy a dán határértéket és az (EU) 2019/1009 rendeletben szereplő határértéket ugyanazon nevező alapján fejezik ki. Más szóval, a foszfáttartalmú műtrágyáktól eltérő műtrágyák esetében nem lehet megállapítani, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések szigorúbbak-e, mint az újonnan bevezetett harmonizációs szabály. Ennélfogva az sem állapítható meg, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések az emberi egészség és a környezet magasabb szintű védelmét biztosítják-e, mint a harmonizációs intézkedés. |
| --- | --- |

(109)

Az elérni kívánt cél, azaz az egészség és a környezet védelme tekintetében a Bizottság megjegyzi, hogy amint az a fenti (55) és (56) preambulumbekezdésben szerepel, hogy az egyes termékek pontos összetételének ismerete nélkül csak a foszfáttartalmú műtrágyák esetében lehet összehasonlítani a kadmiumra vonatkozó dán határérték és a harmonizált határérték védelmi jellegét, mivel csak a foszfáttartalmú műtrágyák tekintetében fordul elő, hogy a dán határértéket és az (EU) 2019/1009 rendeletben szereplő határértéket ugyanazon nevező alapján fejezik ki. Más szóval, a foszfáttartalmú műtrágyáktól eltérő műtrágyák esetében nem lehet megállapítani, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések szigorúbbak-e, mint az újonnan bevezetett harmonizációs szabály. Ennélfogva az sem állapítható meg, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések az emberi egészség és a környezet magasabb szintű védelmét biztosítják-e, mint a harmonizációs intézkedés.

| (110) | Ami a bejelentett nemzeti rendelkezések által a belső piac működésére gyakorolt hatást illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy e rendelkezéseknek az (EU) 2019/1009 rendeletben meghatározott foszfortartalmú műtrágyáktól eltérő, CE-jelöléssel ellátott műtrágyákra történő alkalmazása komoly adminisztratív nehézségeket okozna azoknak a gazdasági szereplőknek, akik műtrágyákat kívánnak forgalomba hozni a dán piacon. A bejelentett nemzeti rendelkezéseknek való megfelelés biztosítása érdekében a gyártóknak nemcsak az (EU) 2019/1009 rendelet, hanem a bejelentett nemzeti rendelkezések szerint is kategorizálniuk kellene az általuk forgalmazott műtrágyákat. Továbbá, ha egy CE-jelöléssel ellátott műtrágya a bejelentett nemzeti rendelkezések szerinti, legalább 2,3 tömegszázalék foszfor-pentoxid (P2O5)-egyenértékben számított teljes foszfortartalmú, ásványi foszfát alapú műtrágyának minősül, azonban nem minősül az (EU) 2019/1009 rendeletben meghatározott foszfáttartalmú műtrágyának, a gyártóknak kétféleképpen kellene kiszámítaniuk a kadmiumtartalmat, egyszer a „kg P2O5” nevezővel a bejelentett nemzeti rendelkezéseknek való megfelelés, egyszer pedig a „kg szárazanyag” nevezővel az (EU) 2019/1009 rendeletnek való megfelelés céljából. |
| --- | --- |

(110)

Ami a bejelentett nemzeti rendelkezések által a belső piac működésére gyakorolt hatást illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy e rendelkezéseknek az (EU) 2019/1009 rendeletben meghatározott foszfortartalmú műtrágyáktól eltérő, CE-jelöléssel ellátott műtrágyákra történő alkalmazása komoly adminisztratív nehézségeket okozna azoknak a gazdasági szereplőknek, akik műtrágyákat kívánnak forgalomba hozni a dán piacon. A bejelentett nemzeti rendelkezéseknek való megfelelés biztosítása érdekében a gyártóknak nemcsak az (EU) 2019/1009 rendelet, hanem a bejelentett nemzeti rendelkezések szerint is kategorizálniuk kellene az általuk forgalmazott műtrágyákat. Továbbá, ha egy CE-jelöléssel ellátott műtrágya a bejelentett nemzeti rendelkezések szerinti, legalább 2,3 tömegszázalék foszfor-pentoxid (P2O5)-egyenértékben számított teljes foszfortartalmú, ásványi foszfát alapú műtrágyának minősül, azonban nem minősül az (EU) 2019/1009 rendeletben meghatározott foszfáttartalmú műtrágyának, a gyártóknak kétféleképpen kellene kiszámítaniuk a kadmiumtartalmat, egyszer a „kg P2O5” nevezővel a bejelentett nemzeti rendelkezéseknek való megfelelés, egyszer pedig a „kg szárazanyag” nevezővel az (EU) 2019/1009 rendeletnek való megfelelés céljából.

2

5

nem

2

5

| (111) | Figyelembe véve a bejelentett nemzeti rendelkezéseknek a foszfáttartalmú műtrágyáktól eltérő műtrágyákra történő alkalmazásával járó jelentős adminisztratív terhet, valamint azt a tényt, hogy nem lehet megállapítani, hogy ezek a rendelkezések magasabb szintű védelmet biztosítanak-e az (EU) 2019/1009 rendeletnél, illetve hogy az ilyen műtrágyák által okozott kadmiumszennyezés a Dán Királyság számára nem vet fel különösebb aggályokat, a Bizottság úgy véli, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések, amennyiben azokat ilyen műtrágyákra alkalmazzák, az elérni kívánt célhoz képest aránytalan hatással lennének a belső piac működésére. |
| --- | --- |

(111)

Figyelembe véve a bejelentett nemzeti rendelkezéseknek a foszfáttartalmú műtrágyáktól eltérő műtrágyákra történő alkalmazásával járó jelentős adminisztratív terhet, valamint azt a tényt, hogy nem lehet megállapítani, hogy ezek a rendelkezések magasabb szintű védelmet biztosítanak-e az (EU) 2019/1009 rendeletnél, illetve hogy az ilyen műtrágyák által okozott kadmiumszennyezés a Dán Királyság számára nem vet fel különösebb aggályokat, a Bizottság úgy véli, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések, amennyiben azokat ilyen műtrágyákra alkalmazzák, az elérni kívánt célhoz képest aránytalan hatással lennének a belső piac működésére.

| (112) | Következésképpen, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések fenntartása az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdése értelmében akadályt jelent a belső piac működése szempontjából, amennyiben azokat a foszfáttartalmú műtrágyáktól eltérő műtrágyákra alkalmazzák. Ezért, és mivel nem szükséges döntést hozni azzal kapcsolatban, hogy az értesítés szóban forgó része elfogadható-e, a bejelentett nemzeti rendelkezéseket el kell utasítani, amennyiben azokat az (EU) 2019/1009 rendeletben meghatározott foszfáttartalmú műtrágyáktól eltérő műtrágyákra alkalmazzák. |
| --- | --- |

(112)

Következésképpen, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések fenntartása az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdése értelmében akadályt jelent a belső piac működése szempontjából, amennyiben azokat a foszfáttartalmú műtrágyáktól eltérő műtrágyákra alkalmazzák. Ezért, és mivel nem szükséges döntést hozni azzal kapcsolatban, hogy az értesítés szóban forgó része elfogadható-e, a bejelentett nemzeti rendelkezéseket el kell utasítani, amennyiben azokat az (EU) 2019/1009 rendeletben meghatározott foszfáttartalmú műtrágyáktól eltérő műtrágyákra alkalmazzák.

2.2.2.3.   Időbeli korlátozás

Időbeli korlátozás

| (113) | Annak biztosítása érdekében, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések és a belső piac működését gátló potenciális akadály a Dán Királyság által elérni kívánt célok eléréséhez szigorúan szükséges mértékre korlátozódjanak, a nemzeti eltérést időben korlátozni kell. Az eltérés szükségtelenné válhat, ha a jövőben a harmonizált határértéket a dán határértékkel egyező vagy az alatti szintben szabják meg. |
| --- | --- |

(113)

Annak biztosítása érdekében, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések és a belső piac működését gátló potenciális akadály a Dán Királyság által elérni kívánt célok eléréséhez szigorúan szükséges mértékre korlátozódjanak, a nemzeti eltérést időben korlátozni kell. Az eltérés szükségtelenné válhat, ha a jövőben a harmonizált határértéket a dán határértékkel egyező vagy az alatti szintben szabják meg.

| (114) | A harmonizált határérték csak a Bizottság javaslatán alapuló európai parlamenti és tanácsi határozattal szabható meg a dán határértékkel egyező vagy az alatti szintben, például az (EU) 2019/1009 rendelet 49. cikkének b) pontjában említett felülvizsgálat keretében. Ezért azt az időszakot, amelyre az eltérést engedélyezik, nem helyénvaló egy bizonyos dátumig tartó időszakra korlátozni, hanem azt hozzá kell igazítani a társjogalkotók jövőbeli döntéséhez. |
| --- | --- |

(114)

A harmonizált határérték csak a Bizottság javaslatán alapuló európai parlamenti és tanácsi határozattal szabható meg a dán határértékkel egyező vagy az alatti szintben, például az (EU) 2019/1009 rendelet 49. cikkének b) pontjában említett felülvizsgálat keretében. Ezért azt az időszakot, amelyre az eltérést engedélyezik, nem helyénvaló egy bizonyos dátumig tartó időszakra korlátozni, hanem azt hozzá kell igazítani a társjogalkotók jövőbeli döntéséhez.

például

| (115) | Ez összhangban lenne az (EU) 2019/1009 rendelet 3. cikkének (2) bekezdésével, amely meghatározza, hogy az EUMSZ 114. cikke (4) bekezdésének megfelelően a kadmiumtartalom tekintetében a 2003/2003/EK rendelettől való eltérések tovább alkalmazhatók addig, amíg uniós szinten a foszfáttartalmú műtrágyák kadmiumtartalmára vonatkozóan olyan harmonizált határértékek nem kerülnek bevezetésre, amelyek megegyeznek a nemzeti határértékekkel vagy azoknál alacsonyabbak. |
| --- | --- |

(115)

Ez összhangban lenne az (EU) 2019/1009 rendelet 3. cikkének (2) bekezdésével, amely meghatározza, hogy az EUMSZ 114. cikke (4) bekezdésének megfelelően a kadmiumtartalom tekintetében a 2003/2003/EK rendelettől való eltérések tovább alkalmazhatók addig, amíg uniós szinten a foszfáttartalmú műtrágyák kadmiumtartalmára vonatkozóan olyan harmonizált határértékek nem kerülnek bevezetésre, amelyek megegyeznek a nemzeti határértékekkel vagy azoknál alacsonyabbak.

| (116) | Ez a határozat addig alkalmazandó, amíg uniós szinten olyan felülvizsgált harmonizált határérték nem kerül bevezetésre, amely megegyezik a dán határértékkel vagy annál alacsonyabb. |
| --- | --- |

(116)

Ez a határozat addig alkalmazandó, amíg uniós szinten olyan felülvizsgált harmonizált határérték nem kerül bevezetésre, amely megegyezik a dán határértékkel vagy annál alacsonyabb.

3.   KÖVETKEZTETÉSEK

KÖVETKEZTETÉSEK

| (117) | Az előzőek fényében azt a következtetést kell levonni, hogy az (EU) 2019/1009 rendelettől eltérő nemzeti jogszabályok fenntartására vonatkozó, a Dán Királyság által 2020. január 27-én benyújtott kérelem elfogadható, amennyiben az az (EU) 2019/1009 rendeletben meghatározott foszfáttartalmú műtrágyákra vonatkozik. |
| --- | --- |

(117)

Az előzőek fényében azt a következtetést kell levonni, hogy az (EU) 2019/1009 rendelettől eltérő nemzeti jogszabályok fenntartására vonatkozó, a Dán Királyság által 2020. január 27-én benyújtott kérelem elfogadható, amennyiben az az (EU) 2019/1009 rendeletben meghatározott foszfáttartalmú műtrágyákra vonatkozik.

| (118) | Továbbá, amennyiben az (EU) 2019/1009 rendeletben meghatározott foszfáttartalmú műtrágyákra alkalmazandók, a Bizottság megállapítja, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések:






  — | az emberi egészség és a környezet védelmének követelményét kielégítik, |
| --- | --- | --- |

(118)

Továbbá, amennyiben az (EU) 2019/1009 rendeletben meghatározott foszfáttartalmú műtrágyákra alkalmazandók, a Bizottság megállapítja, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések:

—

az emberi egészség és a környezet védelmének követelményét kielégítik,

| — | arányosak az elérni kívánt céllal, |
| --- | --- |

—

arányosak az elérni kívánt céllal,

| — | nem képezik önkényes megkülönböztetés eszközét, |
| --- | --- |

—

nem képezik önkényes megkülönböztetés eszközét,

| — | nem képezik a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozását. |
| --- | --- |

—

nem képezik a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozását.

| (119) | A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések jóváhagyhatók, amennyiben a fent említett műtrágyákra vonatkoznak. |
| --- | --- |

(119)

A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések jóváhagyhatók, amennyiben a fent említett műtrágyákra vonatkoznak.

| (120) | Azonban, amennyiben a bejelentett nemzeti rendelkezések az (EU) 2019/1009 rendeletben meghatározott foszfortartalmú műtrágyáktól eltérő műtrágyákra vonatkoznak, a Bizottság megállapítja, hogy a rendelkezések az elérni kívánt célkitűzéshez képest aránytalan hatást gyakorolnának a belső piac működésére. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy az intézkedést el kell utasítani, amennyiben a fent említett műtrágyákra vonatkozik, |
| --- | --- |

(120)

Azonban, amennyiben a bejelentett nemzeti rendelkezések az (EU) 2019/1009 rendeletben meghatározott foszfortartalmú műtrágyáktól eltérő műtrágyákra vonatkoznak, a Bizottság megállapítja, hogy a rendelkezések az elérni kívánt célkitűzéshez képest aránytalan hatást gyakorolnának a belső piac működésére. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy az intézkedést el kell utasítani, amennyiben a fent említett műtrágyákra vonatkozik,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Bizottság jóváhagyja a Dán Királyság által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikkének (4) bekezdése alapján bejelentett rendelkezéseket, amelyek a foszfáttartalmú műtrágyák kadmiumtartalmát illetően eltérnek az (EU) 2019/1009 rendelettől, nevezetesen a 48 mg/kg, P2O5 határértéket meghaladó kadmiumtartalmú műtrágyák dán piacon való forgalomba hozatalának tilalmát, amennyiben az érintett rendelkezéseket az (EU) 2019/1009 rendelet I. melléklete 1.B. funkció szerinti termékkategóriájának 3. pontja a)ii. alpontjában, valamint 1.C.I. funkció szerinti termékkategóriájának 2. pontja a)ii. alpontjában említett foszfáttartalmú műtrágyákra alkalmazzák, amíg a dán határértékkel megegyező vagy annál alacsonyabb felülvizsgált harmonizált határérték nem kerül uniós szinten bevezetésre.

2. cikk

A Dán Királyság által bejelentett nemzeti rendelkezések elutasításra kerülnek, amennyiben az (EU) 2019/1009 rendelet I. melléklete 1.B. funkció szerinti termékkategóriájának 3. pontja a)ii. alpontjában, valamint 1.C.I. funkció szerinti termékkategóriájának 2. pontja a)ii. alpontjában meghatározott foszfáttartalmú műtrágyáktól eltérő műtrágyákra vonatkoznak.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Dán Királyság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2020. július 27-én.

a Bizottság részéről

Thierry BRETON

a Bizottság tagja

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1009 rendelete (2019. június 5.) az uniós termésnövelő anyagok forgalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról, az 1069/2009/EK és az 1107/2009/EK rendelet módosításáról, valamint a 2003/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 170., 2019.6.25., 1. o.).

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/2003/EK rendelete (2003. október 13.) a műtrágyákról (HL L 304., 2003.11.21., 1. o.).

2

(3)  Lásd a Bizottság 2006. január 3-i határozatait: a Svéd Királyság által az EK-Szerződés 95. cikkének (4) bekezdése értelmében bejelentett, a műtrágyák megengedett legnagyobb kadmiumtartalmára irányadó nemzeti rendelkezésekről szóló 2006/347/EK határozat (HL L 129., 2006.5.17., 19. o.), (41) preambulumbekezdés; a Finn Köztársaság által az EK-Szerződés 95. cikkének (4) bekezdése értelmében bejelentett, a műtrágyák megengedett legnagyobb kadmiumtartalmára irányadó nemzeti rendelkezésekről szóló 2006/348/EK határozat (HL L 129., 2006.5.17., 25. o.), (40) preambulumbekezdés, valamint az Osztrák Köztársaság által az EK-Szerződés 95. cikkének (4) bekezdése értelmében bejelentett, a műtrágyák megengedett legnagyobb kadmiumtartalmára irányadó nemzeti rendelkezésekről szóló 2006/349/EK határozat (HL L 129., 2006.5.17., 31. o.).

3

(4)  Különösen az Európai Közösséget létrehozó szerződés 95. cikke (korábbi 100a. cikk) (Egységes szerkezetbe foglalt változat, 2002.) (HL C 325., 2002.12.24., 33. o.).

4

(5)  A Tanács 83/189/EGK irányelve (1983. március 28.) a műszaki szabványok és szabályok területén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról (HL L 109., 1983.4.26., 8. o.).

5

(6)  
  HL C 124., 2020.4.17., 19. o.

6

(7)  C-41/93. sz., Francia Köztársaság kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügy, 23–30. pont.

7

(8)  A Tanács 76/116/EGK irányelve (1975. december 18.) a műtrágyákra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 24., 1976.1.30., 21. o.).

8

(9)  Lásd a C-360/14 P. sz. Németország kontra Európai Bizottság ügyet.

9

(10)  C-3/00. sz. Dánia kontra Bizottság ügy, 58. pont. További megerősítés a következőkben: a T-234/04. sz. Holland Királyság kontra Bizottság ügy, 58. pont; a T 366/03. és T-235/04. sz. Land Oberösterreich és Ausztria kontra Bizottság egyesített ügyek, 62. pont, valamint a C-512/99. sz. Németország kontra Bizottság ügy, 41. pont.

10

(11)  Lásd a bizottsági javaslatot kísérő hatásvizsgálatot, amely kifejezetten a kadmiumra vonatkozó határértékkel foglalkozott (SWD(2016) 64 final, 2/2. RÉSZ); https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/10102/2016/EN/SWD-2016-64-F1-EN-MAIN-PART-2.PDF; lásd különösen az 5., 6., 25., 28., 29. és 32. oldalt és az I. mellékletet.

11

(12)  Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság élelmiszerláncban előforduló szennyező anyagokkal foglalkozó tudományos testületének az Európai Bizottság kérésére készített, az élelmiszerekben előforduló kadmiumra vonatkozó szakvéleménye. EFSA Journal, 2009, 980, 1. o.

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 1272/2008/EK rendelete (2008. december 16.) az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 353., 2008.12.31., 1. o.).

13

(14)  Lásd az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság „Cadmium dietary exposure in the European population of 2012” (Az európai népesség élelmiszerek útján történő kadmiumbevitele, 2012.) című tudományos jelentését, amelyet az alábbi oldalon tettek közzé: https://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/scientific_output/files/main_documents/2551.pdf, (EFSA Journal 2012;10(1)).

14

(15)  EFSA Journal 2012;10(1).

15

(16)  A kadmiumról és a kadmium-oxidról szóló uniós kockázatértékelési jelentés, lásd: SWD(2016) 64 final, 11. o.

16

(17)  
  HL C 30., 1988.2.4., 1. o.

17

(18)  COM/2016/0157 final – 2016/084 (COD).

18

(19)  Lásd a következő tanulmányt: „
  Revisiting and updating the effect of phosphate fertilizers to cadmium accumulation in European agricultural soils
  ” (A foszfáttartalmú műtrágyák által a kadmium európai mezőgazdasági talajokban való felhalmozódására gyakorolt hatásának újbóli vizsgálata és naprakész elemzése), Erik Smolders & Laetitia Six, készült a Fertilizers Europe megbízásából 2013-ban, közzétéve az alábbi linken: http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/environmental_risks/docs/scher_o_168_rd_en.pdf

19

Revisiting and updating the effect of phosphate fertilizers to cadmium accumulation in European agricultural soils

(20)  A Bizottság határozata (2018. május 8.) a nitrit egyes húskészítményekhez történő hozzáadásával kapcsolatban Dánia által bejelentett nemzeti rendelkezésekről (C/2018/2721), (54) preambulumbekezdés (HL L 118., 2018.5.14., 7. o.); a Bizottság határozata (2006. január 3.) a Finn Köztársaság által az EK-Szerződés 95. cikkének (4) bekezdése értelmében bejelentett, a műtrágyák megengedett legnagyobb kadmiumtartalmára irányadó nemzeti rendelkezésekről, (2006/348/EK), (40) preambulumbekezdés (HL L 129., 2006.5.17., 25. o.); a Bizottság határozata (2006. január 3.) a Svéd Királyság által az EK-Szerződés 95. cikkének (4) bekezdése értelmében bejelentett, a műtrágyák megengedett legnagyobb kadmiumtartalmára irányadó nemzeti rendelkezésekről (2006/347/EK), (41) preambulumbekezdés (HL L 129., 2006.5.17., 19. o.); a Bizottság határozata (2006. január 3.) az Osztrák Köztársaság által az EK-Szerződés 95. cikkének (4) bekezdése értelmében bejelentett, a műtrágyák megengedett legnagyobb kadmiumtartalmára irányadó nemzeti rendelkezésekről (2006/349/EK), (41) preambulumbekezdés (HL L 129., 2006.5.17., 31. o.).

20

(21)  A Bizottság határozata (2018. május 8.) a nitrit egyes húskészítményekhez történő hozzáadásával kapcsolatban Dánia által bejelentett nemzeti rendelkezésekről (C/2018/2721), (55) preambulumbekezdés; a Bizottság határozata (2006. január 3.) a Finn Köztársaság által az EK-Szerződés 95. cikkének (4) bekezdése értelmében bejelentett, a műtrágyák megengedett legnagyobb kadmiumtartalmára irányadó nemzeti rendelkezésekről, (2006/348/EK), (42) preambulumbekezdés; a Bizottság határozata (2006. január 3.) a Svéd Királyság által az EK-Szerződés 95. cikkének (4) bekezdése értelmében bejelentett, a műtrágyák megengedett legnagyobb kadmiumtartalmára irányadó nemzeti rendelkezésekről (2006/347/EK), (43) preambulumbekezdés; a Bizottság határozata (2006. január 3.) az Osztrák Köztársaság által az EK-Szerződés 95. cikkének (4) bekezdése értelmében bejelentett, a műtrágyák megengedett legnagyobb kadmiumtartalmára irányadó nemzeti rendelkezésekről (2006/349/EK), (43) preambulumbekezdés.

21

(22)  A Bizottság határozata (2018. május 8.) a nitrit egyes húskészítményekhez történő hozzáadásával kapcsolatban Dánia által bejelentett nemzeti rendelkezésekről (C/2018/2721), (55) preambulumbekezdés; a Bizottság határozata (2006. január 3.) a Finn Köztársaság által az EK-Szerződés 95. cikkének (4) bekezdése értelmében bejelentett, a műtrágyák megengedett legnagyobb kadmiumtartalmára irányadó nemzeti rendelkezésekről, (2006/348/EK), (42) preambulumbekezdés; a Bizottság határozata (2006. január 3.) a Svéd Királyság által az EK-Szerződés 95. cikkének (4) bekezdése értelmében bejelentett, a műtrágyák megengedett legnagyobb kadmiumtartalmára irányadó nemzeti rendelkezésekről (2006/347/EK), (43) preambulumbekezdés; a Bizottság határozata (2006. január 3.) az Osztrák Köztársaság által az EK-Szerződés 95. cikkének (4) bekezdése értelmében bejelentett, a műtrágyák megengedett legnagyobb kadmiumtartalmára irányadó nemzeti rendelkezésekről (2006/349/EK), (43) preambulumbekezdés.

22

(23)  Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság élelmiszerláncban előforduló szennyező anyagokkal foglalkozó tudományos testületének az Európai Bizottság kérésére készített, az élelmiszerekben előforduló kadmiumra vonatkozó szakvéleménye. EFSA Journal 2009, 980, 1. o.

23

(24)  Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság élelmiszerláncban előforduló szennyező anyagokkal foglalkozó tudományos testületének az Európai Bizottság kérésére készített, az élelmiszerekben előforduló kadmiumra vonatkozó szakvéleménye. EFSA Journal 2009, 980, 1. o.

24

---

| 2020.8.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 259/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.8.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 259/29

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1179 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2020. augusztus 6.)

a 2009/177/EK határozat I. mellékletének a finnországi Åland tartomány járványügyi helyzetének a pisztrángok vírusos vérfertőzésére (VHS) vonatkozó felügyeleti program tekintetében, Észtország járványügyi helyzetének a pisztrángok vírusos vérfertőzésére (VHS) és a pisztrángfélék fertőző vérképzőszervi elhalására (IHN) vonatkozó felügyeleti és felszámolási program tekintetében, Horvátország járványügyi helyzetének a koiherpeszvírus betegségre (KHV) tekintetében, valamint az Egyesült Királyság egyes területei járványügyi helyzetének a Bonamia ostreae-fertőzés tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2020) 5303. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a tenyésztett víziállatokra és az azokból származó termékekre vonatkozó állategészségügyi követelményekről és a víziállatokban előforduló egyes betegségek megelőzéséről és az azok elleni védekezésről szóló, 2006. október 24-i 2006/88/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 44. cikke (1) és (2) bekezdésére, valamint 53. cikke (3) bekezdésére, összefüggésben a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből való kilépéséről szóló megállapodás (2) 131. cikkével,

mivel:

| (1) | A 2009/177/EK bizottsági határozat (3) I. melléklete meghatározza azon tagállamok, övezetek és területi egységek jegyzékét, amelyekre a 2006/88/EK irányelv IV. mellékletének II. részében felsorolt egyes betegségek tekintetében jóváhagyott felügyeleti vagy felszámolási programok vonatkoznak, vagy amelyeket e betegségektől mentesnek nyilvánítottak. |
| --- | --- |

(1)

A 2009/177/EK bizottsági határozat (3) I. melléklete meghatározza azon tagállamok, övezetek és területi egységek jegyzékét, amelyekre a 2006/88/EK irányelv IV. mellékletének II. részében felsorolt egyes betegségek tekintetében jóváhagyott felügyeleti vagy felszámolási programok vonatkoznak, vagy amelyeket e betegségektől mentesnek nyilvánítottak.

| (2) | Finnország illetékes hatósága tájékoztatta a Bizottságot, hogy a pisztrángok vírusos vérfertőzésére (VHS) irányuló, folyamatban lévő program keretében Åland tartományban végrehajtott valamennyi felszámolási intézkedést, és megkezdte az ezt követő felügyeleti intézkedéseket annak érdekében, hogy e tartományt betegségtől mentes területnek nyilvánítsák. Ezért Åland tartományt törölni kell a 2009/177/EK határozat I. mellékletének B. részéből, és ehelyett fel kell venni az említett melléklet A. részébe olyan területként, amelyre jóváhagyott felügyeleti program vonatkozik. |
| --- | --- |

(2)

Finnország illetékes hatósága tájékoztatta a Bizottságot, hogy a pisztrángok vírusos vérfertőzésére (VHS) irányuló, folyamatban lévő program keretében Åland tartományban végrehajtott valamennyi felszámolási intézkedést, és megkezdte az ezt követő felügyeleti intézkedéseket annak érdekében, hogy e tartományt betegségtől mentes területnek nyilvánítsák. Ezért Åland tartományt törölni kell a 2009/177/EK határozat I. mellékletének B. részéből, és ehelyett fel kell venni az említett melléklet A. részébe olyan területként, amelyre jóváhagyott felügyeleti program vonatkozik.

| (3) | Észtország illetékes hatósága a pisztrángok vírusos vérfertőzésére (VHS) és a fertőző vérképzőszervi elhalásra (IHN) vonatkozó felügyeleti és felszámolási programot nyújtott be a Bizottsághoz jóváhagyásra, és kérte, hogy a program hatálya alá tartozó területeket vegyék fel a 2009/177/EK határozat I. mellékletébe. |
| --- | --- |

(3)

Észtország illetékes hatósága a pisztrángok vírusos vérfertőzésére (VHS) és a fertőző vérképzőszervi elhalásra (IHN) vonatkozó felügyeleti és felszámolási programot nyújtott be a Bizottsághoz jóváhagyásra, és kérte, hogy a program hatálya alá tartozó területeket vegyék fel a 2009/177/EK határozat I. mellékletébe.

| (4) | Észtország azon területét, amely a pisztrángok vírusos vérfertőzésére (VHS) és a fertőző vérképzőszervi elhalásra (IHN) vonatkozó felügyeleti intézkedések hatálya alá tartozik, fel kell tüntetni a 2009/177/EK határozat I. mellékletének A. részében, míg egy a fertőző vérképzőszervi elhalással (IHN) fertőzött és a betegség felszámolását célzó intézkedések hatálya alá tartozó területi egységet fel kell venni a 2009/177/EK határozat I. mellékletének B. részébe. |
| --- | --- |

(4)

Észtország azon területét, amely a pisztrángok vírusos vérfertőzésére (VHS) és a fertőző vérképzőszervi elhalásra (IHN) vonatkozó felügyeleti intézkedések hatálya alá tartozik, fel kell tüntetni a 2009/177/EK határozat I. mellékletének A. részében, míg egy a fertőző vérképzőszervi elhalással (IHN) fertőzött és a betegség felszámolását célzó intézkedések hatálya alá tartozó területi egységet fel kell venni a 2009/177/EK határozat I. mellékletének B. részébe.

| (5) | Horvátország területének nagy része a 2009/177/EK határozat I. mellékletének C. részében a koiherpeszvírustól (KHV) mentesnek nyilvánított területként szerepel. Horvátország illetékes hatósága a KHV több, a jelenleg jegyzékbe vett földrajzi területen történő kitöréséről tájékoztatta a Bizottságot és jelezte, hogy a KHV-betegségtől mentes státuszt vissza kell vonni. Horvátországot ezért törölni kell az említett jegyzékből. |
| --- | --- |

(5)

Horvátország területének nagy része a 2009/177/EK határozat I. mellékletének C. részében a koiherpeszvírustól (KHV) mentesnek nyilvánított területként szerepel. Horvátország illetékes hatósága a KHV több, a jelenleg jegyzékbe vett földrajzi területen történő kitöréséről tájékoztatta a Bizottságot és jelezte, hogy a KHV-betegségtől mentes státuszt vissza kell vonni. Horvátországot ezért törölni kell az említett jegyzékből.

| (6) | A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás 127. cikkének (1) bekezdésével összhangban a szóban forgó megállapodásban előírt átmeneti időszak alatt az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban az uniós jog alkalmazandó. Az átmeneti időszak 2020. december 31-én ér véget. |
| --- | --- |

(6)

A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás 127. cikkének (1) bekezdésével összhangban a szóban forgó megállapodásban előírt átmeneti időszak alatt az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban az uniós jog alkalmazandó. Az átmeneti időszak 2020. december 31-én ér véget.

| (7) | Az Egyesült Királyság illetékes hatósága a Bonamia ostreae-fertőzés több, a területén történő kitöréséről tájékoztatta a Bizottságot, beleértve olyan területeket is, amelyek jelenleg a 2009/177/EK határozat I. mellékletének C. részében az említett betegségtől mentesnek nyilvánított területekként szerepelnek, és jelezte, hogy e területek tekintetében vissza kell vonni a Bonamia ostreae-fertőzéstől mentes státuszt. E területeket ezért törölni kell az említett jegyzékből. |
| --- | --- |

(7)

Az Egyesült Királyság illetékes hatósága a Bonamia ostreae-fertőzés több, a területén történő kitöréséről tájékoztatta a Bizottságot, beleértve olyan területeket is, amelyek jelenleg a 2009/177/EK határozat I. mellékletének C. részében az említett betegségtől mentesnek nyilvánított területekként szerepelnek, és jelezte, hogy e területek tekintetében vissza kell vonni a Bonamia ostreae-fertőzéstől mentes státuszt. E területeket ezért törölni kell az említett jegyzékből.

| (8) | A 2009/177/EK határozat I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(8)

A 2009/177/EK határozat I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (9) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2009/177/EK határozat I. melléklete A. részének táblázatában a pisztrángok vírusos vérfertőzésére (VHS) és a pisztrángfélék fertőző vérképzőszervi elhalására (IHN) vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

| Betegség | Tagállam | ISO-kód | A felügyeleti program földrajzi határai (tagállam, övezet vagy területi egység) |
| --- | --- | --- | --- |
| „Pisztrángok vírusos vérfertőzése (VHS) | Észtország | EE | A teljes terület |
| Finnország | FI | Åland tartomány |
| Fertőző vérképzőszervi elhalás (IHN) | Észtország | EE | A teljes terület, kivéve a Neli Elementi OÜ halgazdaságot magában foglaló területi egységet (jóváhagyási szám: 05/VV/KK01)” |

Betegség

Tagállam

ISO-kód

A felügyeleti program földrajzi határai (tagállam, övezet vagy területi egység)

„Pisztrángok vírusos vérfertőzése (VHS)

Észtország

EE

A teljes terület

Finnország

FI

Åland tartomány

Fertőző vérképzőszervi elhalás (IHN)

Észtország

EE

A teljes terület, kivéve a Neli Elementi OÜ halgazdaságot magában foglaló területi egységet (jóváhagyási szám: 05/VV/KK01)”

2. cikk

A 2009/177/EK határozat I. mellékletének B. része a következőképpen módosul:

| 1. | A pisztrángok vírusos vérfertőzésére (VHS) vonatkozó sorból el kell hagyni a Finnországra vonatkozó bejegyzést. |
| --- | --- |

1.

A pisztrángok vírusos vérfertőzésére (VHS) vonatkozó sorból el kell hagyni a Finnországra vonatkozó bejegyzést.

| 2. | A fertőző vérképzőszervi elhalásra (IHN) vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:








  Betegség | Tagállam | ISO-kód | A felszámolási program által érintett terület földrajzi határai (tagállam, övezet vagy területi egység) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „Fertőző vérképzőszervi elhalás (IHN) | Észtország | EE | A Neli Elementi OÜ halgazdaságot magában foglaló területi egység (jóváhagyási szám: 05/VV/KK01)” |

2.

A fertőző vérképzőszervi elhalásra (IHN) vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

Betegség

Tagállam

ISO-kód

A felszámolási program által érintett terület földrajzi határai (tagállam, övezet vagy területi egység)

„Fertőző vérképzőszervi elhalás (IHN)

Észtország

EE

A Neli Elementi OÜ halgazdaságot magában foglaló területi egység (jóváhagyási szám: 05/VV/KK01)”

3. cikk

A 2009/177/EK határozat I. mellékletének C. részében a koiherpeszvírusra (KHV) vonatkozó sorból el kell hagyni a Horvátországra vonatkozó bejegyzést.

4. cikk

A 2009/177/EK határozat I. mellékletének C. részében a „
  Bonamia ostreae-fertőzés” sorban az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzés „A betegségtől mentes terület földrajzi határai (tagállam, övezet vagy területi egység)” című oszlopában a következőképpen módosul:

| 1. | Nagy-Britanniára vonatkozóan a kivételek a következő 7. ponttal egészülnek ki: „Dornoch Firth, az árapályos vizeknek az NH808873-tól NH835857-ig húzódó vonaltól (Ordnance Survey 1:50 000 léptékű Landranger sorozatának koordinátája) nyugatra eső területe a legmagasabb vízállás átlagos szintjét jelző pontig.” |
| --- | --- |

1.

Nagy-Britanniára vonatkozóan a kivételek a következő 7. ponttal egészülnek ki: „Dornoch Firth, az árapályos vizeknek az NH808873-tól NH835857-ig húzódó vonaltól (Ordnance Survey 1:50 000 léptékű Landranger sorozatának koordinátája) nyugatra eső területe a legmagasabb vízállás átlagos szintjét jelző pontig.”

| 2. | Nagy-Britanniára vonatkozóan a kivételek a következő 8. ponttal egészülnek ki: „Lynn of Lorn, Loch Creran és Loch Etive, a Lismore-szigettől délkeletre eső tengervizeknek az NM873391 ponttól (Ordnance Survey 1:50 000 léptékű Landranger sorozatának koordinátája) számított 7 258 méter sugarú körön belül eső területe, beleértve a Loch Etive és Loch Creran árapályos vizeit a legmagasabb vízállás átlagos szintjét jelző pontig.” |
| --- | --- |

2.

Nagy-Britanniára vonatkozóan a kivételek a következő 8. ponttal egészülnek ki: „Lynn of Lorn, Loch Creran és Loch Etive, a Lismore-szigettől délkeletre eső tengervizeknek az NM873391 ponttól (Ordnance Survey 1:50 000 léptékű Landranger sorozatának koordinátája) számított 7 258 méter sugarú körön belül eső területe, beleértve a Loch Etive és Loch Creran árapályos vizeit a legmagasabb vízállás átlagos szintjét jelző pontig.”

| 3. | A következő szövegrészt el kell hagyni: „Jersey állam part menti területe: a terület a Jersey-szigeten mért legmagasabb vízállás átlagos szintjét jelző pont, illetve a Jersey-szigeten mért legalacsonyabb vízállás átlagos szintjétől három tengeri mérföldre meghúzott képzeletbeli vonal között elterülő, csak dagálykor elárasztott és közvetlen parti terület. Az övezet a Normann-Breton-öbölben, a La Manche-csatorna déli oldalán helyezkedik el.” |
| --- | --- |

3.

A következő szövegrészt el kell hagyni: „Jersey állam part menti területe: a terület a Jersey-szigeten mért legmagasabb vízállás átlagos szintjét jelző pont, illetve a Jersey-szigeten mért legalacsonyabb vízállás átlagos szintjétől három tengeri mérföldre meghúzott képzeletbeli vonal között elterülő, csak dagálykor elárasztott és közvetlen parti terület. Az övezet a Normann-Breton-öbölben, a La Manche-csatorna déli oldalán helyezkedik el.”

5. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2020. augusztus 6-án.

a Bizottság részéről

Sztella KIRIAKÍDISZ

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 328., 2006.11.24., 14. o.

1

(2)  
  HL L 29., 2020.1.31., 7. o.

2

(3)  A Bizottság 2009/177/EK határozata (2008. október 31.) a 2006/88/EK tanácsi irányelvnek a felügyeleti és felszámolási programok, valamint a tagállamok, övezetek és területi egységek betegségtől mentes minősítése tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 63., 2009.3.7., 15. o.).

3

---

BELSŐ SZABÁLYZATOK ÉS ELJÁRÁSI SZABÁLYZATOK

| 2020.8.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 259/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.8.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 259/32

---

A KÖZÖSSÉGI NÖVÉNYFAJTA-HIVATAL IGAZGATÁSI TANÁCSÁNAK HATÁROZATA

(2020. április 1.)

a Közösségi Növényfajta-hivatal működésének keretében történő személyesadat-feldolgozással kapcsolatban az érintettek egyes jogainak korlátozására vonatkozó belső szabályokról

A KÖZÖSSÉGI NÖVÉNYFAJTA-HIVATAL IGAZGATÁSI TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. október 23-i (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 25. cikkére,

tekintettel a közösségi növényfajta-oltalmi jogokról és a Közösségi Növényfajta-hivatal (CPVO) létrehozásáról szóló, 1994. július 27-i 2100/94/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 36. cikkére,

tekintettel az európai adatvédelmi biztossal 2019. december 18-án folytatott konzultációra,

a személyzeti bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A Közösségi Növényfajta-hivatal (a továbbiakban: Hivatal) tevékenységét a 2100/94/EK rendeletnek megfelelően végzi. |
| --- | --- |

(1)

A Közösségi Növényfajta-hivatal (a továbbiakban: Hivatal) tevékenységét a 2100/94/EK rendeletnek megfelelően végzi.

| (2) | Az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkének (1) bekezdésével összhangban a rendelet 14–22., 35. és 36. cikkének alkalmazása, továbbá – a 14–22. cikkben meghatározott jogokat és kötelezettségeket illető rendelkezései tekintetében – a 4. cikk alkalmazása a Hivatal által elfogadott belső szabályok alapján korlátozható, amennyiben e korlátozások nem a Szerződések alapján elfogadott jogi aktusokon alapulnak. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkének (1) bekezdésével összhangban a rendelet 14–22., 35. és 36. cikkének alkalmazása, továbbá – a 14–22. cikkben meghatározott jogokat és kötelezettségeket illető rendelkezései tekintetében – a 4. cikk alkalmazása a Hivatal által elfogadott belső szabályok alapján korlátozható, amennyiben e korlátozások nem a Szerződések alapján elfogadott jogi aktusokon alapulnak.

| (3) | Ezek a belső szabályok – beleértve a korlátozás szükségességének és arányosságának értékelésére vonatkozó rendelkezéseket is – nem alkalmazhatók, amennyiben a Szerződések alapján elfogadott valamely jogi aktus korlátozza az érintettek jogait. |
| --- | --- |

(3)

Ezek a belső szabályok – beleértve a korlátozás szükségességének és arányosságának értékelésére vonatkozó rendelkezéseket is – nem alkalmazhatók, amennyiben a Szerződések alapján elfogadott valamely jogi aktus korlátozza az érintettek jogait.

| (4) | Amennyiben a Hivatal az érintettek (EU) 2018/1725 rendelet szerinti jogaira tekintettel végzi feladatait, vizsgálnia kell, hogy alkalmazandó-e az említett rendeletben meghatározott valamely mentesség. |
| --- | --- |

(4)

Amennyiben a Hivatal az érintettek (EU) 2018/1725 rendelet szerinti jogaira tekintettel végzi feladatait, vizsgálnia kell, hogy alkalmazandó-e az említett rendeletben meghatározott valamely mentesség.

| (5) | A Hivatal az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkével összhangban adminisztratív működése keretében köteles lehet az érintettek jogainak korlátozására. |
| --- | --- |

(5)

A Hivatal az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkével összhangban adminisztratív működése keretében köteles lehet az érintettek jogainak korlátozására.

| (6) | Az elnök által képviselt Hivatal jár el adatkezelőként függetlenül attól, hogy a Hivatalon belül az adatkezelői feladatkört átruházzák-e annak érdekében, hogy tükrözze a konkrét személyesadat-kezelési műveletekért való operatív felelősséget. |
| --- | --- |

(6)

Az elnök által képviselt Hivatal jár el adatkezelőként függetlenül attól, hogy a Hivatalon belül az adatkezelői feladatkört átruházzák-e annak érdekében, hogy tükrözze a konkrét személyesadat-kezelési műveletekért való operatív felelősséget.

| (7) | A személyes adatokat biztonságos elektronikus környezetben vagy papír alapon tárolják, ami megakadályozza az adatokhoz való jogosulatlan hozzáférést vagy az adatok illetéktelenek számára történő továbbítását. A kezelt személyes adatokat a Hivatal adatvédelmi tájékoztatóiban, adatvédelmi nyilatkozataiban vagy nyilvántartásában meghatározott ideig őrzik meg |
| --- | --- |

(7)

A személyes adatokat biztonságos elektronikus környezetben vagy papír alapon tárolják, ami megakadályozza az adatokhoz való jogosulatlan hozzáférést vagy az adatok illetéktelenek számára történő továbbítását. A kezelt személyes adatokat a Hivatal adatvédelmi tájékoztatóiban, adatvédelmi nyilatkozataiban vagy nyilvántartásában meghatározott ideig őrzik meg

| (8) | Ezeket a belső szabályokat az igazgatási vizsgálatok, a fegyelmi eljárások, a visszaélések bejelentésével kapcsolatos eljárások, a zaklatás kezelésére irányuló (hivatalos és nem hivatalos) eljárások, a panaszok és az egészségügyi adatok kezelése, a belső ellenőrzések lefolytatása, az adatvédelmi tisztviselő által az (EU) 2018/1725 rendelet 45. cikkének (2) bekezdésével összhangban folytatott vizsgálatok, valamint a belső vagy külső fél (például CERT-EU) részvételével folytatott informatikai biztonsági vizsgálatok keretében a Hivatal által végzett valamennyi adatkezelési műveletre alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(8)

Ezeket a belső szabályokat az igazgatási vizsgálatok, a fegyelmi eljárások, a visszaélések bejelentésével kapcsolatos eljárások, a zaklatás kezelésére irányuló (hivatalos és nem hivatalos) eljárások, a panaszok és az egészségügyi adatok kezelése, a belső ellenőrzések lefolytatása, az adatvédelmi tisztviselő által az (EU) 2018/1725 rendelet 45. cikkének (2) bekezdésével összhangban folytatott vizsgálatok, valamint a belső vagy külső fél (például CERT-EU) részvételével folytatott informatikai biztonsági vizsgálatok keretében a Hivatal által végzett valamennyi adatkezelési műveletre alkalmazni kell.

| (9) | Azokban az esetekben, amikor ezek a belső szabályok alkalmazandók, a Hivatalnak meg kell indokolnia, hogy a korlátozások miért feltétlenül szükségesek és arányosak egy demokratikus társadalomban, és mennyiben tartják tiszteletben az alapvető jogok és szabadságok lényeges tartalmát. |
| --- | --- |

(9)

Azokban az esetekben, amikor ezek a belső szabályok alkalmazandók, a Hivatalnak meg kell indokolnia, hogy a korlátozások miért feltétlenül szükségesek és arányosak egy demokratikus társadalomban, és mennyiben tartják tiszteletben az alapvető jogok és szabadságok lényeges tartalmát.

| (10) | E kereteken belül a Hivatal köteles a fenti eljárások során a lehető legnagyobb mértékben tiszteletben tartani az érintettek alapvető jogait, különösen az (EU) 2018/1725 rendeletben meghatározott tájékoztatáshoz, hozzáféréshez és helyesbítéshez, valamint törléshez való jogot, az adatkezelés korlátozásához való jogot, az adatvédelmi incidens érintettel való közléséhez fűződő jogot és a hírközlés bizalmas jellegét. |
| --- | --- |

(10)

E kereteken belül a Hivatal köteles a fenti eljárások során a lehető legnagyobb mértékben tiszteletben tartani az érintettek alapvető jogait, különösen az (EU) 2018/1725 rendeletben meghatározott tájékoztatáshoz, hozzáféréshez és helyesbítéshez, valamint törléshez való jogot, az adatkezelés korlátozásához való jogot, az adatvédelmi incidens érintettel való közléséhez fűződő jogot és a hírközlés bizalmas jellegét.

| (11) | A Hivatalnak rendszeresen figyelemmel kell kísérnie, hogy a korlátozást indokló feltételek fennállnak-e, és ha már nem, akkor fel kell oldania a korlátozást. |
| --- | --- |

(11)

A Hivatalnak rendszeresen figyelemmel kell kísérnie, hogy a korlátozást indokló feltételek fennállnak-e, és ha már nem, akkor fel kell oldania a korlátozást.

| (12) | Az adatkezelőnek tájékoztatnia kell az adatvédelmi tisztviselőt az érintettek jogaira vonatkozó minden korlátozás alkalmazásáról, a korlátozás feloldásáról vagy felülvizsgálatáról, |
| --- | --- |

(12)

Az adatkezelőnek tájékoztatnia kell az adatvédelmi tisztviselőt az érintettek jogaira vonatkozó minden korlátozás alkalmazásáról, a korlátozás feloldásáról vagy felülvizsgálatáról,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez a határozat az azokra a feltételekre vonatkozó szabályokat állapítja meg, amelyek mellett a Hivatal a (2) bekezdésben meghatározott adatkezelési műveletei keretében – az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkével összhangban – korlátozhatja az említett rendelet 4., 14–21., 35. és 36. cikkében rögzített jogok alkalmazását.

(2)   A Hivatal adminisztratív működése keretében ez a határozat a Hivatal által a következő célokból végzett személyesadat-kezelésre alkalmazandó: igazgatási vizsgálatok, fegyelmi eljárások, visszaélések bejelentésével kapcsolatos eljárások, zaklatás kezelésére irányuló (hivatalos és nem hivatalos) eljárások, panaszok kezelése, egészségügyi adatok és/vagy akták kezelése, belső ellenőrzések lefolytatása, az adatvédelmi tisztviselő által az (EU) 2018/1725 rendelet 45. cikkének (2) bekezdésével összhangban folytatott vizsgálatok, valamint a belső vagy külső fél (például CERT-EU) részvételével folytatott informatikai biztonsági vizsgálatok.

Ez a határozat alkalmazandó a fent említett eljárások megindulása előtt, ezen eljárások során és az ezen eljárások eredményeinek nyomon követése során a Hivatal által kezdeményezett és végzett adatkezelési műveletekre. Ezenkívül alkalmazandó a Hivatal által saját igazgatási eljárásain kívül az OLAF, a tagállamok illetékes hatóságai és/vagy más illetékes hatóságok részére nyújtott támogatásra és együttműködésre.

(3)   Az érintett adatkategóriák a tényszerű adatok („objektív adatok”, mint a személyazonosító adatok, az elérhetőségi adatok, a szakmai adatok, a részletes igazgatási adatok, a meghatározott forrásokból származó adatok, az elektronikus hírközlési és a forgalmi adatok) és/vagy a véleményeken alapuló adatok (az üggyel kapcsolatos „szubjektív” adatok, mint például az indokolás, a viselkedési adatok, az értékelésre, a teljesítményre és a magatartásra vonatkozó adatok, valamint az eljárás vagy tevékenység tárgyára vonatkozó vagy azzal kapcsolatban előterjesztett adatok).

(4)   Amennyiben a Hivatal az érintettek (EU) 2018/1725 rendelet szerinti jogaira tekintettel végzi feladatait, vizsgálnia kell, hogy alkalmazandó-e az említett rendeletben meghatározott valamely mentesség.

(5)   Az e határozatban meghatározott feltételek alapján a korlátozások az alábbi jogokra vonatkozhatnak: az érintettek tájékoztatása, a hozzáféréshez, a helyesbítéshez, a törléshez, az adatkezelés korlátozásához és az adatvédelmi incidens érintettel való közléséhez fűződő jog, valamint a hírközlés bizalmas jellege.

2. cikk

Az adatkezelő meghatározása és biztosítékok

(1)   A Hivatal a visszaélés, a jogosulatlan hozzáférés vagy továbbítás megelőzése érdekében a következő biztosítékokat alakítja ki:

| a) | a papíralapú dokumentumokat biztonságos szekrényekben kell tárolni, és azokhoz kizárólag az arra jogosult személyzet férhet hozzá; |
| --- | --- |

a)

a papíralapú dokumentumokat biztonságos szekrényekben kell tárolni, és azokhoz kizárólag az arra jogosult személyzet férhet hozzá;

| b) | minden elektronikus adatot a Hivatal biztonsági előírásainak megfelelően biztonságos informatikai alkalmazásban, valamint egyedi elektronikus mappákban kell tárolni, amelyekhez kizárólag az arra jogosult személyzet férhet hozzá. A megfelelő hozzáférési szinteket egyedileg kell meghatározni; |
| --- | --- |

b)

minden elektronikus adatot a Hivatal biztonsági előírásainak megfelelően biztonságos informatikai alkalmazásban, valamint egyedi elektronikus mappákban kell tárolni, amelyekhez kizárólag az arra jogosult személyzet férhet hozzá. A megfelelő hozzáférési szinteket egyedileg kell meghatározni;

| c) | az informatikai rendszereknek és adatbázisaiknak a felhasználók személyazonosságának egységes belépési eljárással működő rendszerben történő ellenőrzésére szolgáló, a felhasználó azonosítójához és jelszavához automatikusan kapcsolódó mechanizmusokkal kell rendelkezniük. A végfelhasználói fiókoknak egyedinek, személyesnek és nem átruházhatónak kell lenniük, a felhasználói fiókok megosztása szigorúan tilos. Az elektronikus nyilvántartásokat biztonságosan kell kezelni, hogy megvédjék a bennük tárolt adatok bizalmasságát és titkosságát; |
| --- | --- |

c)

az informatikai rendszereknek és adatbázisaiknak a felhasználók személyazonosságának egységes belépési eljárással működő rendszerben történő ellenőrzésére szolgáló, a felhasználó azonosítójához és jelszavához automatikusan kapcsolódó mechanizmusokkal kell rendelkezniük. A végfelhasználói fiókoknak egyedinek, személyesnek és nem átruházhatónak kell lenniük, a felhasználói fiókok megosztása szigorúan tilos. Az elektronikus nyilvántartásokat biztonságosan kell kezelni, hogy megvédjék a bennük tárolt adatok bizalmasságát és titkosságát;

| d) | az adatokhoz hozzáférő minden személyt titoktartási kötelezettség terhel. |
| --- | --- |

d)

az adatokhoz hozzáférő minden személyt titoktartási kötelezettség terhel.

(2)   Az adatkezelési műveletek tekintetében az adatkezelő a Hivatal, amelyet az elnök képvisel, aki az adatkezelői feladatkört átruházhatja. Az érintetteket a Hivatal honlapján és/vagy az intraneten közzétett adatvédelmi tájékoztatók vagy nyilvántartás útján tájékoztatni kell az átruházott hatáskörben eljáró adatkezelőről.

(3)   Az 1. cikk (3) bekezdésében említett személyes adatok megőrzési ideje nem lehet hosszabb a 3. cikk (1) bekezdésében említett adatvédelmi tájékoztatókban, adatvédelmi nyilatkozatokban vagy nyilvántartásban meghatározott időszaknál. A megőrzési időszak végén az üggyel kapcsolatos információkat – így a személyes adatokat is – törlik, anonimizálják vagy átadják a levéltárnak.

(4)   Amikor a Hivatal korlátozás alkalmazásáról dönt, az érintett jogait és szabadságait érintő kockázatot mérlegeli többek között a többi érintett jogait és szabadságait érintő kockázattal, valamint az adatkezelési művelet célja akadályozásának kockázatával szemben. Az érintett jogait és szabadságait érintő kockázatok elsősorban, de nem kizárólag, a jó hírnévvel kapcsolatos kockázatokat, valamint a védelemhez és a meghallgatáshoz való joggal kapcsolatos kockázatokat jelentik.

3. cikk

Korlátozások

(1)   A Hivatal honlapján és/vagy az intraneten adatvédelmi tájékoztatókat, adatvédelmi nyilatkozatokat és/vagy az (EU) 2018/1725 rendelet 31. cikke értelmében vett nyilvántartást tesz közzé, amelyekben tájékoztatja az érintetteket a személyes adataik kezelésével járó tevékenységeiről, valamint egy adott eljárás keretében fennálló jogaikról, az e jogok esetleges korlátozására vonatkozó információkat is ideértve. A tájékoztatás kiterjed arra, hogy mely jogok korlátozhatók, valamint a korlátozás okaira és lehetséges időtartamára.

(2)   A (3) bekezdés rendelkezéseinek sérelme nélkül a Hivatal adott esetben biztosítja, hogy az érintetteket megfelelő formátumban, egyedileg tájékoztassák. A Hivatal ezenkívül egyedileg tájékoztathatja az érintetteket a jelenlegi vagy jövőbeli korlátozásokkal kapcsolatos jogaikról.

(3)   A Hivatal által kezdeményezett bármely korlátozás csak az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkének (1) bekezdésében felsorolt célok védelme érdekében alkalmazható:

| a) | a tagállamok nemzetbiztonsága, közbiztonsága vagy honvédelme; |
| --- | --- |

a)

a tagállamok nemzetbiztonsága, közbiztonsága vagy honvédelme;

| b) | bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése és a vádeljárás lefolytatása, illetve büntetőjogi szankciók végrehajtása, beleértve a közbiztonságot fenyegető veszélyekkel szembeni védelmet és e veszélyek megelőzését; |
| --- | --- |

b)

bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése és a vádeljárás lefolytatása, illetve büntetőjogi szankciók végrehajtása, beleértve a közbiztonságot fenyegető veszélyekkel szembeni védelmet és e veszélyek megelőzését;

| c) | az Unió vagy valamely tagállam egyéb fontos, általános közérdekű célkitűzései, különösen az Unió közös kül- és biztonságpolitikai célkitűzései vagy az Unió vagy valamely tagállam fontos gazdasági vagy pénzügyi érdeke, beleértve a monetáris, a költségvetési és az adózási kérdéseket, a népegészségügyet és a szociális biztonságot; |
| --- | --- |

c)

az Unió vagy valamely tagállam egyéb fontos, általános közérdekű célkitűzései, különösen az Unió közös kül- és biztonságpolitikai célkitűzései vagy az Unió vagy valamely tagállam fontos gazdasági vagy pénzügyi érdeke, beleértve a monetáris, a költségvetési és az adózási kérdéseket, a népegészségügyet és a szociális biztonságot;

| d) | az uniós intézmények és szervek belső biztonsága, beleértve az elektronikus hírközlési hálózatokat is; |
| --- | --- |

d)

az uniós intézmények és szervek belső biztonsága, beleértve az elektronikus hírközlési hálózatokat is;

| e) | a bírói függetlenség és a bírósági eljárások védelme; |
| --- | --- |

e)

a bírói függetlenség és a bírósági eljárások védelme;

| f) | a szabályozott foglalkozások esetében az etikai vétségek megelőzése, kivizsgálása, felderítése és az ezekkel kapcsolatos eljárások lefolytatása; |
| --- | --- |

f)

a szabályozott foglalkozások esetében az etikai vétségek megelőzése, kivizsgálása, felderítése és az ezekkel kapcsolatos eljárások lefolytatása;

| g) | az a), b) és c) pontban említett esetekben – akár alkalmanként – a közhatalmi feladatok ellátásához kapcsolódó ellenőrzési, vizsgálati vagy szabályozási tevékenység; |
| --- | --- |

g)

az a), b) és c) pontban említett esetekben – akár alkalmanként – a közhatalmi feladatok ellátásához kapcsolódó ellenőrzési, vizsgálati vagy szabályozási tevékenység;

| h) | az érintett védelme vagy mások jogainak és szabadságainak védelme; |
| --- | --- |

h)

az érintett védelme vagy mások jogainak és szabadságainak védelme;

| i) | polgári jogi követelések érvényesítése. |
| --- | --- |

i)

polgári jogi követelések érvényesítése.

(4)   Így különösen, amikor a Hivatal:

| a) | az igazgatási vizsgálatok és fegyelmi eljárások keretében érvényesít korlátozást, a korlátozások az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), e), g) és h) pontján alapulhatnak; |
| --- | --- |

a)

az igazgatási vizsgálatok és fegyelmi eljárások keretében érvényesít korlátozást, a korlátozások az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), e), g) és h) pontján alapulhatnak;

| b) | a visszaélés bejelentésével kapcsolatos eljárások keretében érvényesít korlátozást, a korlátozások az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének h) pontján alapulhatnak; |
| --- | --- |

b)

a visszaélés bejelentésével kapcsolatos eljárások keretében érvényesít korlátozást, a korlátozások az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének h) pontján alapulhatnak;

| c) | a zaklatás kezelésére irányuló (hivatalos és nem hivatalos) eljárások keretében érvényesít korlátozást, a korlátozások az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének h) pontján alapulhatnak; |
| --- | --- |

c)

a zaklatás kezelésére irányuló (hivatalos és nem hivatalos) eljárások keretében érvényesít korlátozást, a korlátozások az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének h) pontján alapulhatnak;

| d) | a panaszok kezelése keretében érvényesít korlátozást, a korlátozások az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), e), g) és h) pontján alapulhatnak; |
| --- | --- |

d)

a panaszok kezelése keretében érvényesít korlátozást, a korlátozások az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), e), g) és h) pontján alapulhatnak;

| e) | az egészségügyi adatok kezelése keretében érvényesít korlátozást, a korlátozások az ((EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének h) pontján alapulhatnak; |
| --- | --- |

e)

az egészségügyi adatok kezelése keretében érvényesít korlátozást, a korlátozások az ((EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének h) pontján alapulhatnak;

| f) | a belső ellenőrzések keretében érvényesít korlátozást, a korlátozások az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), g) és h) pontján alapulhatnak; |
| --- | --- |

f)

a belső ellenőrzések keretében érvényesít korlátozást, a korlátozások az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), g) és h) pontján alapulhatnak;

| g) | az adatvédelmi tisztviselő által az (EU) 2018/1725 rendelet 45. cikkének (2) bekezdésével összhangban végzett vizsgálatok keretében érvényesít korlátozást, a korlátozások az ((EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), g) és h) pontján alapulhatnak; |
| --- | --- |

g)

az adatvédelmi tisztviselő által az (EU) 2018/1725 rendelet 45. cikkének (2) bekezdésével összhangban végzett vizsgálatok keretében érvényesít korlátozást, a korlátozások az ((EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), g) és h) pontján alapulhatnak;

| h) | a belső vagy külső fél (például CERT-EU) részvételével folytatott informatikai biztonsági vizsgálatok keretében érvényesít korlátozást, a korlátozások az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), d), g) és h) pontján alapulhatnak. |
| --- | --- |

h)

a belső vagy külső fél (például CERT-EU) részvételével folytatott informatikai biztonsági vizsgálatok keretében érvényesít korlátozást, a korlátozások az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), d), g) és h) pontján alapulhatnak.

(5)   Minden korlátozásnak szükségesnek és arányosnak kell lennie, figyelembe véve az érintettek jogaira és szabadságaira nézve fennálló kockázatokat, és tiszteletben kell tartania az alapvető jogok és szabadságok lényeges tartalmát egy demokratikus társadalomban.

Ha korlátozás alkalmazását mérlegelik, a jelen szabályok alapján szükségességi és arányossági vizsgálatot kell végezni. A vizsgálatot elszámoltathatósági okokból – eseti alapon – belső értékelő feljegyzés útján dokumentálni kell. A vizsgálatot korlátozás alkalmazásának felülvizsgálata keretében is le kell folytatni.

A korlátozásokat fel kell oldani, ha az azokat indokoló körülmények már nem állnak fenn, különösen abban az esetben, ha úgy ítélik meg, hogy a korlátozott jog gyakorlása már nem lehetetlenítené el a megállapított korlátozás hatását, vagy nem érintené hátrányosan más érintettek jogait vagy szabadságait.

(6)   A Hivatalt ezenkívül felkérhetik az érintettek személyes adatainak bizottsági szolgálatokkal vagy más uniós intézményekkel, szervekkel és hivatalokkal, a tagállamok illetékes hatóságaival vagy harmadik országok más illetékes hatóságaival vagy nemzetközi szervezetekkel történő cseréjére, többek között az alábbi esetekben:

| a) | ha ezen érintettek kötelezettségeit és jogainak gyakorlását a bizottsági szolgálatok vagy más uniós intézmények, szervek és hivatalok az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkében említett egyéb jogi aktusok alapján, vagy ez utóbbi rendelet IX. fejezete vagy más uniós intézmények, szervek és hivatalok alapító aktusai szerint korlátozzák; |
| --- | --- |

a)

ha ezen érintettek kötelezettségeit és jogainak gyakorlását a bizottsági szolgálatok vagy más uniós intézmények, szervek és hivatalok az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkében említett egyéb jogi aktusok alapján, vagy ez utóbbi rendelet IX. fejezete vagy más uniós intézmények, szervek és hivatalok alapító aktusai szerint korlátozzák;

| b) | ha ezen érintettek kötelezettségeit és jogainak gyakorlását a tagállamok illetékes hatóságai az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 23. cikkében említett jogi aktusok, vagy az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) 13. cikkének (3) bekezdését, 15. cikkének (3) bekezdését vagy 16. cikkének (3) bekezdését átültető nemzeti intézkedések alapján korlátozzák. |
| --- | --- |

b)

ha ezen érintettek kötelezettségeit és jogainak gyakorlását a tagállamok illetékes hatóságai az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 23. cikkében említett jogi aktusok, vagy az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) 13. cikkének (3) bekezdését, 15. cikkének (3) bekezdését vagy 16. cikkének (3) bekezdését átültető nemzeti intézkedések alapján korlátozzák.

Amennyiben a személyes adatok cseréjét más hatóság kezdeményezi, a Hivatal nem alkalmaz korlátozást, és a Hivatal az üggyel kapcsolatos információkat, a személyes adatokat is beleértve, a kért adatok e hatóság részére történő továbbításakor törli vagy anonimizálja.

(7)   A korlátozásokra vonatkozó feljegyzéseket és adott esetben az alapul szolgáló ténybeli és jogi vonatkozásokat tartalmazó dokumentumokat kérésre az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére bocsátják.

4. cikk

Az adatvédelmi tisztviselő általi felülvizsgálat

(1)   A Hivatal indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja a Hivatal adatvédelmi tisztviselőjét minden olyan esetben, amikor az adatkezelő e határozattal összhangban korlátozza az érintettek jogainak alkalmazását, feloldja a korlátozást vagy felülvizsgálja annak időtartamát. Az adatkezelő hozzáférést biztosít az adatvédelmi tisztviselőnek a korlátozás szükségességére és arányosságára vonatkozó értékelést tartalmazó feljegyzéshez, és dokumentálja az adatvédelmi tisztviselő tájékoztatásának időpontját a feljegyzésben.

(2)   Az adatvédelmi tisztviselő írásban felkérheti az adatkezelőt a korlátozások alkalmazásának felülvizsgálatára. Az adatkezelő írásban tájékoztatja az adatvédelmi tisztviselőt a kért felülvizsgálat eredményéről.

(3)   Az adatvédelmi tisztviselő korlátozási eljárásban való részvételét – az információcserét is ideértve – megfelelő módon dokumentálni kell.

5. cikk

Az érintett tájékoztatása

(1)   Kellően indokolt esetekben, továbbá az e határozatban meghatározott feltételek mellett, amennyiben szükséges és arányos, az adatkezelő az e határozat 1. cikkének (2) bekezdésében megjelölt adatkezelési műveletekkel összefüggésben korlátozhatja a tájékoztatást. Így különösen, a tájékoztatást el lehet halasztani, el lehet hagyni vagy meg lehet tagadni, ha az ellehetetlenítené az adatkezelési művelet hatását.

(2)   Amennyiben a Hivatal teljes egészében vagy részlegesen korlátozza az (1) bekezdésben említett tájékoztatást, belső értékelő feljegyzésben rögzíti a korlátozás indokait, beleértve a korlátozás szükségességének és arányosságának értékelését, valamint időtartamát.

(3)   Az (1) bekezdésben említett korlátozás addig marad hatályban, amíg az azt indokoló okok fennállnak.

Amennyiben a korlátozás indokai már nem állnak fenn, a Hivatal tájékoztatja az érintettet a korlátozás alkalmazásának fő okairól. Ezzel egyidejűleg a Hivatal tájékoztatja az érintettet arról, hogy panaszt nyújthat be az európai adatvédelmi biztoshoz, vagy bírósági jogorvoslatért az Európai Unió Bíróságához fordulhat.

(4)   A Hivatal legalább évente, valamint az adott eljárás lezárultakor felülvizsgálja a korlátozás alkalmazását. Ezt követően az adatkezelő évente ellenőrzi a korlátozás fenntartásának szükségességét

6. cikk

Az érintett hozzáféréshez, helyesbítéshez, törléshez és az adatkezelés korlátozásához való joga

(1)   Kellően indokolt esetekben, továbbá az e határozatban meghatározott feltételek mellett, amennyiben szükséges és arányos, az adatkezelő az e határozat 1. cikkének (2) bekezdésében megjelölt adatkezelési műveletekkel összefüggésben korlátozhatja a hozzáféréshez, helyesbítéshez, törléshez, valamint az adatkezelés korlátozásához való jogot. A jelen 6. cikk rendelkezései nem alkalmazandók az egészségügyi aktákhoz és/vagy adatokhoz való hozzáférésre, erre vonatkozóan az alábbi 7. cikk kifejezetten külön szabályokat állapít meg.

(2)   Amennyiben az érintett egy vagy több konkrét üggyel összefüggésben kezelt személyes adatai vagy egy konkrét adatkezelési művelet tekintetében kéri a hozzáféréshez, helyesbítéshez, törléshez, valamint az adatkezelés korlátozásához való joga gyakorlását, a Hivatal a kérelem értékelését kizárólag a szóban forgó személyes adatokra korlátozza.

(3)   Amennyiben a Hivatal teljes egészében vagy részlegesen korlátozza a hozzáféréshez, helyesbítéshez, törléshez, valamint az adatkezelés korlátozásához való jogot, a következő intézkedéseket teszi:

| a) | a kérelemre adott válaszában tájékoztatja az érintettet az alkalmazott korlátozásról és a korlátozás fő okairól, valamint arról, hogy panaszt nyújthat be az európai adatvédelmi biztoshoz, illetve bírósági jogorvoslatért az Európai Unió Bíróságához fordulhat; |
| --- | --- |

a)

a kérelemre adott válaszában tájékoztatja az érintettet az alkalmazott korlátozásról és a korlátozás fő okairól, valamint arról, hogy panaszt nyújthat be az európai adatvédelmi biztoshoz, illetve bírósági jogorvoslatért az Európai Unió Bíróságához fordulhat;

| b) | belső értékelő feljegyzésben rögzíti a korlátozás indokait, beleértve a korlátozás szükségességének és arányosságának értékelését, valamint időtartamát. |
| --- | --- |

b)

belső értékelő feljegyzésben rögzíti a korlátozás indokait, beleértve a korlátozás szükségességének és arányosságának értékelését, valamint időtartamát.

Az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkének (8) bekezdésével összhangban az a) pontban említett tájékoztatást el lehet halasztani, el lehet hagyni vagy meg lehet tagadni, ha az ellehetetlenítené a korlátozás hatását.

(4)   A Hivatal legalább évente, valamint az adott eljárás lezárultakor felülvizsgálja az érintettek jogait érintő korlátozás alkalmazását. Ezt követően az adatkezelő az érintettek kérelmére felülvizsgálja a korlátozás fenntartásának szükségességét.

7. cikk

Az egészségügyi adatokhoz és/vagy aktákhoz való hozzáférési jog

(1)   Az érintetteknek az egészségügyi adataikhoz és/vagy aktájukhoz való hozzáférési jogának korlátozásához külön rendelkezésekre van szükség, amelyeket e cikk állapít meg.

(2)   Az e cikk alábbi bekezdéseire figyelemmel a Hivatal korlátozhatja az érintettek azon jogát, hogy közvetlenül hozzáférjenek a Hivatal által kezelt, rájuk vonatkozó pszichológiai vagy pszichiátriai jellegű személyes egészségügyi adatokhoz és/vagy aktához, abban az esetben, ha az ilyen adatokhoz való hozzáférés valószínűleg kockázatot jelentene az érintett egészségére. E korlátozás arányos azzal, amely az érintett védelméhez feltétlenül szükséges.

(3)   A (2) bekezdésben említett információkhoz való hozzáférést az érintett választása szerinti orvos részére biztosítják.

(4)   Ilyen esetekben az érintett kérésére az Egészségügyi Szolgálat megtéríti az érintett számára az egészségügyi adatokhoz és/vagy aktához hozzáférő orvossal folytatott konzultáció díjának a közös betegségbiztosítási rendszer által vissza nem térített részét. A megtérítés összege nem haladhatja meg az orvosi költségek visszatérítésére vonatkozó általános végrehajtási rendelkezésekben (5) meghatározott felső korlát és a közös betegségbiztosítási rendszer által az említett szabályok alapján az érintettnek visszatérített összeg közötti különbséget

(5)   Az Egészségügyi Szolgálat általi megtérítés feltétele, hogy még nem adtak hozzáférést ugyanazon adatokhoz és/vagy aktához

(6)   Az e cikk alábbi bekezdéseire figyelemmel a Hivatal eseti alapon korlátozhatja az érintett jogát arra, hogy hozzáférjen a Hivatal birtokában levő személyes egészségügyi adataihoz és/vagy aktájához, különösen akkor, ha e jog gyakorlása hátrányosan befolyásolná az érintett vagy más érintettek jogait és szabadságát.

(7)   Amennyiben az érintett egy vagy több konkrét üggyel összefüggésben kezelt személyes adatai vagy egy konkrét adatkezelési művelet tekintetében kéri a hozzáféréshez való joga gyakorlását, a Hivatal a kérelem értékelését kizárólag a szóban forgó személyes adatokra korlátozza

(8)   Amennyiben a Hivatal teljes egészében vagy részlegesen korlátozza a személyes egészségügyi adatokhoz és/vagy aktához az érintett általi hozzáféréshez való jogot, a következő intézkedéseket teszi:

| a) | a kérelemre adott válaszában tájékoztatja az érintettet az alkalmazott korlátozásról és a korlátozás fő okairól, valamint arról, hogy panaszt nyújthat be az európai adatvédelmi biztoshoz, illetve bírósági jogorvoslatért az Európai Unió Bíróságához fordulhat; |
| --- | --- |

a)

a kérelemre adott válaszában tájékoztatja az érintettet az alkalmazott korlátozásról és a korlátozás fő okairól, valamint arról, hogy panaszt nyújthat be az európai adatvédelmi biztoshoz, illetve bírósági jogorvoslatért az Európai Unió Bíróságához fordulhat;

| b) | belső értékelő feljegyzésben rögzíti a korlátozás indokait, beleértve a korlátozás szükségességének és arányosságának értékelését, valamint időtartamát, feltüntetve különösen azt, hogy a jog gyakorlása milyen módon veszélyeztetné az érintett egészségét, illetve hogyan érintené hátrányosan az érintett vagy más érintettek jogait és szabadságát. |
| --- | --- |

b)

belső értékelő feljegyzésben rögzíti a korlátozás indokait, beleértve a korlátozás szükségességének és arányosságának értékelését, valamint időtartamát, feltüntetve különösen azt, hogy a jog gyakorlása milyen módon veszélyeztetné az érintett egészségét, illetve hogyan érintené hátrányosan az érintett vagy más érintettek jogait és szabadságát.

Az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkének (8) bekezdésével összhangban az a) pontban említett tájékoztatást el lehet halasztani, el lehet hagyni vagy meg lehet tagadni, ha az ellehetetlenítené a korlátozás hatását.

(9)   A fenti (2) és (6) bekezdésben említett korlátozás addig marad hatályban, amíg az azt indokoló okok fennállnak. Amennyiben a korlátozás okai már nem állnak fenn, az adatkezelő az érintettek kérelmére felülvizsgálja a korlátozás fenntartásának szükségességét.

8. cikk

Az adatvédelmi incidens közlése az érintettel és az elektronikus hírközlés bizalmas jellege

(1)   Kellően indokolt esetekben, továbbá az e határozatban meghatározott feltételek mellett, amennyiben szükséges és megfelelő, az adatkezelő az e határozat 1. cikkének (2) bekezdésében megjelölt adatkezelési műveletekkel összefüggésben korlátozhatja az adatvédelmi incidens közléséhez való jogot. E jog azonban nem korlátozható a zaklatás kezelésére irányuló eljárásokkal összefüggésben.

(2)   Kellően indokolt esetekben, továbbá az e határozatban meghatározott feltételek mellett, amennyiben szükséges és megfelelő, az adatkezelő az e határozat 1. cikkének (2) bekezdésében megjelölt adatkezelési műveletekkel összefüggésben korlátozhatja az elektronikus hírközlés bizalmas jellegéhez fűződő jogot.

(3)   A jelen határozat 5. cikkének (2), (3) és (4) bekezdése alkalmazandó, amennyiben a Hivatal korlátozza az (EU) 2018/1725 rendelet 35., illetve 36. cikkében említett adatvédelmi incidens érintettel való közlését, illetve az elektronikus hírközlés bizalmas jellegét.

9. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Kelt Angersben, 2020. április 1-jén.

a Közösségi Növényfajta-hivatal részéről

Bistra PAVLOVSKA

az igazgatási tanács elnöke

---

(1)  
  HL L 295., 2018.11.21., 39. o.

1

(2)  
  HL L 227., 1994.9.1., 1. o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/680 irányelve (2016. április 27) a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről (HL L 119., 2016.5.4., 89. o.).

4

(5)  A Bizottság C(2007) 3195 határozata (2007. július 2.) az orvosi költségek visszatérítésére vonatkozó általános végrehajtási rendelkezések megállapításáról.

5

---

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 2020.8.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 259/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.8.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 259/40

---

AZ EU–MEXIKÓ VEGYES TANÁCS 1/2020 HATÁROZATA

(2020. július 31.)

a 2/2000 sz. határozat módosításáról [2020/1180]

A VEGYES TANÁCS,

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és annak tagállamai, másrészről a Mexikói Egyesült Államok közötti gazdasági partnerségi, politikai koordinációs és együttműködési megállapodásra (1) (a továbbiakban: globális megállapodás) és különösen annak 5. és 10. cikkére, összefüggésben annak 47. cikkével,

mivel:

| (1) | A Horvát Köztársaság (a továbbiakban: Horvátország) Európai Unióhoz történő, 2013. július 1-jei csatlakozását követően 2018. november 27-én Brüsszelben aláírták a globális megállapodás harmadik kiegészítő jegyzőkönyvét, és az 2020. március 1-je óta alkalmazandó. |
| --- | --- |

(1)

A Horvát Köztársaság (a továbbiakban: Horvátország) Európai Unióhoz történő, 2013. július 1-jei csatlakozását követően 2018. november 27-én Brüsszelben aláírták a globális megállapodás harmadik kiegészítő jegyzőkönyvét, és az 2020. március 1-je óta alkalmazandó.

| (2) | Fentiekre tekintettel, attól az időponttól számított hatállyal, amikor Horvátország csatlakozott a globális megállapodáshoz, szükséges a 3/2004 (2) és a 2/2008 (3) határozattal módosított, az árukereskedelemről, a származási bizonyítványról és a kormányzati beszerzésekről szóló 2/2000 (4) sz. határozat egyes rendelkezéseinek kiigazítása, |
| --- | --- |

(2)

Fentiekre tekintettel, attól az időponttól számított hatállyal, amikor Horvátország csatlakozott a globális megállapodáshoz, szükséges a 3/2004 (2) és a 2/2008 (3) határozattal módosított, az árukereskedelemről, a származási bizonyítványról és a kormányzati beszerzésekről szóló 2/2000 (4) sz. határozat egyes rendelkezéseinek kiigazítása,

| (3) | A globális megállapodás 5., 6., 7., 10. és 47. cikke felhatalmazza a globális megállapodás 45. cikkével létrehozott Vegyes Tanácsot, hogy határozatokat fogadjon el a globális megállapodás célkitűzésének elérése érdekében és különösen meghatározza az árukereskedelemmel, a származási bizonyítvánnyal és a kormányzati beszerzésekkel kapcsolatos megfelelő intézkedéseket és azok ütemezését, |
| --- | --- |

(3)

A globális megállapodás 5., 6., 7., 10. és 47. cikke felhatalmazza a globális megállapodás 45. cikkével létrehozott Vegyes Tanácsot, hogy határozatokat fogadjon el a globális megállapodás célkitűzésének elérése érdekében és különösen meghatározza az árukereskedelemmel, a származási bizonyítvánnyal és a kormányzati beszerzésekkel kapcsolatos megfelelő intézkedéseket és azok ütemezését,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A 2/2000 sz. határozat I. melléklete az e határozat I. mellékletében foglaltak szerint módosul.

(2)   Ez a cikk nem érinti a 2/2000 sz. határozat 10. cikkében foglalt felülvizsgálati záradékot.

2. cikk

A 2/2000 sz. határozat 17. cikkének (4) bekezdése és 18. cikkének (2) bekezdése, valamint III. mellékletének IV. függeléke az e határozat II. mellékletében foglaltak szerint módosul.

3. cikk

(1)   A 2/2000 sz. határozat VI. melléklete B. részének megfelelő szakaszai kiegészülnek Horvátország ezen határozat III. mellékletében felsorolt szerveinek listájával.

(2)   A 2/2000 sz. határozat XIII. mellékletének B. része kiegészül Horvátország ezen határozat IV. mellékletében felsorolt kiadványainak listájával.

4. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Ezt a határozatot attól a naptól kell alkalmazni, amelyen Horvátország csatlakozott a globális megállapodáshoz.

Kelt Brüsszelben, 2020. július 31-én.

a Vegyes Tanács részéről

az elnök

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  HL L 276., 2000.10.28., 45. o.

1

(2)  EU–Mexikó vegyes tanács 3/2004 határozata (2004. július 29.) a 2000. március 23-i 2/2000 vegyes tanácsi határozat módosításáról (HL L 293., 2004.9.16., 15. o.).

2

(3)  Az EU–Mexikó vegyes tanács 2/2008 határozata (2008. július 25.) a 3/2004 vegyes tanácsi határozattal módosított 2/2000 vegyes tanácsi határozat módosításáról (HL L 198., 2008.7.26., 55. o.).

3

(4)  Az EK–Mexikó Vegyes Tanács 2/2000 sz. határozata (2000. március 23.) (HL L 157., 2000.6.30., 10. o.).

4

---

I. MELLÉKLET

A KÖZÖSSÉG VÁMLEBONTÁSI MENETRENDJE

A 2/2000 sz. határozat I. melléklete a következőkkel egészül ki:

| „KN-kód | Megnevezés | Az éves vámkontingens mennyisége | Vámkontingens szerinti vámtétel |
| --- | --- | --- | --- |
| „0803 00 19 | Banán frissen (a plantain kivételével) | 2 010 tonna (*1) | 70 EUR/tonna ”. |

„KN-kód

Megnevezés

Az éves vámkontingens mennyisége

Vámkontingens szerinti vámtétel

„0803 00 19

Banán frissen (a plantain kivételével)

2 010 tonna (*1)

70 EUR/tonna ”.

---

(*1)  Ezt az éves vámkontingenst minden naptári évben a január 1-jétől december 31-ig tartó időszakra kell megnyitni. Az első alkalommal azonban e határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésétől számított harmadik napon kell alkalmazni.”

*1

Európai Unió Hivatalos Lapjában

---

II. MELLÉKLET

A 2/2000 HATÁROZAT III. MELLÉKLETÉBEN FOGLALT IGAZGATÁSI MEGJEGYZÉSEK ÉS „SZÁMLANYILATKOZAT” AZ ÚJ NYELVEKEN

A 2/2000 sz. határozat III. melléklete következőképpen módosul:

| (1) | 17. cikkének (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(4)   A visszamenőleges hatállyal kiállított EUR.1 szállítási bizonyítványt az alábbi megjegyzések egyikével kell ellátni: | BG »ИЗДАДЕН ВПОСЛЕДСТВИЕ« |
| --- | --- | --- |

(1)

17. cikkének (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A visszamenőleges hatállyal kiállított EUR.1 szállítási bizonyítványt az alábbi megjegyzések egyikével kell ellátni:

BG »ИЗДАДЕН ВПОСЛЕДСТВИЕ«

| | ES »EXPEDIDO A POSTERIORI« |
| --- | --- |

ES »EXPEDIDO A POSTERIORI«

| | CS »VYSTAVENO DODATEČNĚ« |
| --- | --- |

CS »VYSTAVENO DODATEČNĚ«

| | DA »UDSTEDT EFTERFØLGENDE« |
| --- | --- |

DA »UDSTEDT EFTERFØLGENDE«

| | DE »NACHTRÄGLICH AUSGESTELLT« |
| --- | --- |

DE »NACHTRÄGLICH AUSGESTELLT«

| | ET »VÄLJA ANTUD TAGASIULATUVALT« |
| --- | --- |

ET »VÄLJA ANTUD TAGASIULATUVALT«

| | EL »ΕΚΔΟΘΕΝ ΕΚ ΤΩΝ ΥΣΤΕΡΩΝ« |
| --- | --- |

EL »ΕΚΔΟΘΕΝ ΕΚ ΤΩΝ ΥΣΤΕΡΩΝ«

| | EN »ISSUED RETROSPECTIVELY« |
| --- | --- |

EN »ISSUED RETROSPECTIVELY«

| | FR »DÉLIVRÉ A POSTERIORI« |
| --- | --- |

FR »DÉLIVRÉ A POSTERIORI«

| | HR »NAKNADNO IZDANO« |
| --- | --- |

HR »NAKNADNO IZDANO«

| | IT »RILASCIATO A POSTERIORI« |
| --- | --- |

IT »RILASCIATO A POSTERIORI«

| | LV »IZSNIEGTS RETROSPEKTĪVI« |
| --- | --- |

LV »IZSNIEGTS RETROSPEKTĪVI«

| | LT »RETROSPEKTYVUSIS IŠDAVIMAS« |
| --- | --- |

LT »RETROSPEKTYVUSIS IŠDAVIMAS«

| | HU »KIADVA VISSZAMENŐLEGES HATÁLLYAL« |
| --- | --- |

HU »KIADVA VISSZAMENŐLEGES HATÁLLYAL«

| | MT »MAHRUG RETROSPETTIVAMENT« |
| --- | --- |

MT »MAHRUG RETROSPETTIVAMENT«

| | NL »AFGEGEVEN A POSTERIORI« |
| --- | --- |

NL »AFGEGEVEN A POSTERIORI«

| | PL »WYSTAWIONE RETROSPEKTYWNIE« |
| --- | --- |

PL »WYSTAWIONE RETROSPEKTYWNIE«

| | PT »EMITIDO A POSTERIORI« |
| --- | --- |

PT »EMITIDO A POSTERIORI«

| | RO »EMIS A POSTERIORI« |
| --- | --- |

RO »EMIS A POSTERIORI«

| | SK »VYDANÉ DODATOČNE« |
| --- | --- |

SK »VYDANÉ DODATOČNE«

| | SL »IZDANO NAKNADNO« |
| --- | --- |

SL »IZDANO NAKNADNO«

| | FI »ANNETTU JÄLKIKÄTEEN« |
| --- | --- |

FI »ANNETTU JÄLKIKÄTEEN«

| | SV »UTFÄRDAT I EFTERHAND«
  ” |
| --- | --- |

SV »UTFÄRDAT I EFTERHAND«
  ”

| (2) | A 18. cikkének (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  »(2)   Az (1) bekezdés szerint kiállított másodlatot az alábbi szöveg egyikével kell ellátni: | BG »ДУБЛИКАТ« |
| --- | --- | --- |

(2)

A 18. cikkének (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

»(2)   Az (1) bekezdés szerint kiállított másodlatot az alábbi szöveg egyikével kell ellátni:

BG »ДУБЛИКАТ«

| | ES »DUPLICADO« |
| --- | --- |

ES »DUPLICADO«

| | CS »DUPLIKÁT« |
| --- | --- |

CS »DUPLIKÁT«

| | DA »DUPLIKAT« |
| --- | --- |

DA »DUPLIKAT«

| | DE »DUPLIKAT« |
| --- | --- |

DE »DUPLIKAT«

| | ET »DUPLIKAAT« |
| --- | --- |

ET »DUPLIKAAT«

| | EL »ΑΝΤΙΓΡΑΦΟ« |
| --- | --- |

EL »ΑΝΤΙΓΡΑΦΟ«

| | EN »DUPLICATE« |
| --- | --- |

EN »DUPLICATE«

| | FR »DUPLICATA« |
| --- | --- |

FR »DUPLICATA«

| | HR »DUPLIKAT« |
| --- | --- |

HR »DUPLIKAT«

| | IT »DUPLICATO« |
| --- | --- |

IT »DUPLICATO«

| | LV »DUBLIKĀTS« |
| --- | --- |

LV »DUBLIKĀTS«

| | LT »DUBLIKATAS« |
| --- | --- |

LT »DUBLIKATAS«

| | HU »MÁSODLAT« |
| --- | --- |

HU »MÁSODLAT«

| | MT »DUPLIKAT« |
| --- | --- |

MT »DUPLIKAT«

| | NL »DUPLICAAT« |
| --- | --- |

NL »DUPLICAAT«

| | PL »DUPLIKAT« |
| --- | --- |

PL »DUPLIKAT«

| | PT »SEGUNDA VIA« |
| --- | --- |

PT »SEGUNDA VIA«

| | RO »DUPLICAT« |
| --- | --- |

RO »DUPLICAT«

| | SK »DUPLIKÁT« |
| --- | --- |

SK »DUPLIKÁT«

| | SL »DVOJNIK« |
| --- | --- |

SL »DVOJNIK«

| | FI »KAKSOISKAPPALE« |
| --- | --- |

FI »KAKSOISKAPPALE«

| | SV »DUPLIKAT«
  «; |
| --- | --- |

SV »DUPLIKAT«
  «;

| (3) | A IV. függeléke a francia változatot követően a következőkkel egészül ki:

  „a horvát változat
  Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ... (1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (2) preferencijalnog podrijetla.

  (1)  Ha a számlanyilatkozatot a melléklet 21. cikke szerinti elfogadott exportőr készíti, ide kell beírni az elfogadott exportőr engedélyének számát. Amennyiben a számlanyilatkozatot nem elfogadott exportőr állítja ki, a zárójelbe tett szavakat ki kell hagyni, vagy a helyet üresen kell hagyni."


  (2)  A termék származását kell feltüntetni. Ha a számlanyilatkozat részben vagy egészben Ceuta és Melilla-ból származó termékekre vonatkozik e melléklet 37. cikke értelmében, az exportőr a nyilatkozatot tartalmazó dokumentumon a »CM« jelzéssel köteles ezt világosan feltüntetni.”
  " |
| --- | --- |

(3)

A IV. függeléke a francia változatot követően a következőkkel egészül ki:

„a horvát változat

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ... (1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (2) preferencijalnog podrijetla.

1

2

(1)  Ha a számlanyilatkozatot a melléklet 21. cikke szerinti elfogadott exportőr készíti, ide kell beírni az elfogadott exportőr engedélyének számát. Amennyiben a számlanyilatkozatot nem elfogadott exportőr állítja ki, a zárójelbe tett szavakat ki kell hagyni, vagy a helyet üresen kell hagyni."

1

(2)  A termék származását kell feltüntetni. Ha a számlanyilatkozat részben vagy egészben Ceuta és Melilla-ból származó termékekre vonatkozik e melléklet 37. cikke értelmében, az exportőr a nyilatkozatot tartalmazó dokumentumon a »CM« jelzéssel köteles ezt világosan feltüntetni.”
  "

2

---

(1)  Ha a számlanyilatkozatot a melléklet 21. cikke szerinti elfogadott exportőr készíti, ide kell beírni az elfogadott exportőr engedélyének számát. Amennyiben a számlanyilatkozatot nem elfogadott exportőr állítja ki, a zárójelbe tett szavakat ki kell hagyni, vagy a helyet üresen kell hagyni.

1

(2)  A termék származását kell feltüntetni. Ha a számlanyilatkozat részben vagy egészben Ceuta és Melilla-ból származó termékekre vonatkozik e melléklet 37. cikke értelmében, az exportőr a nyilatkozatot tartalmazó dokumentumon a »CM« jelzéssel köteles ezt világosan feltüntetni.”
  «

2

---

III. MELLÉKLET

KÖZPONTI KORMÁNYZATI SZERVEK

(1)

„AC – Horvátország

| 1. | Horvát Parlament | Hrvatski Sabor |
| --- | --- | --- |
| 2. | A Horvát Köztársaság elnöke | Predsjednik Republike Hrvatske |
| 3. | A Horvát Köztársaság elnökének hivatala | Ured predsjednika Republike Hrvatske |
| 4. | A Horvát Köztársaság elnökének hivatala a hivatali idő lejárta után | Ured predsjednika Republike Hrvatske po prestanku obnašanja dužnosti |
| 5. | A Horvát Köztársaság kormánya | Vlada Republike Hrvatske |
| 6. | A Horvát Köztársaság kormányának hivatalai | uredi Vlade Republike Hrvatske |
| 7. | Gazdasági Minisztérium (Ministry of Economy) | Ministarstvo gospodarstva |
| 8. | Regionális Fejlesztések és Uniós Támogatások Minisztériuma | Ministarstvo regionalnoga razvoja i fondova Europske unije |
| 9. | Pénzügyminisztérium (Ministry of Finance) | Ministarstvo financija |
| 10. | Védelmi Minisztérium | Ministarstvo obrane |
| 11. | Kül- és Európai Ügyek Minisztériuma | Ministarstvo vanjskih i europskih poslova |
| 12. | Belügyminisztérium | Ministarstvo unutarnjih poslova |
| 13. | Igazságügyi Minisztérium | Ministarstvo pravosuđa |
| 14. | Közigazgatási Minisztérium | Ministarstvo uprave |
| 15. | Vállalkozásügyi és Kézműipari Minisztérium | Ministarstvo poduzetništva i obrta |
| 16. | Munkaügyi és a Nyugdíjrendszerért Felelős Minisztérium | Ministarstvo rada i mirovinskoga sustava |
| 17. | Tengerügyi, Közlekedési és Infrastrukturális Minisztérium | Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture |
| 18. | Mezőgazdasági Minisztérium | Ministarstvo poljoprivrede |
| 19. | Turisztikai Minisztérium | Ministarstvo turizma |
| 20. | Környezet- és Természetvédelmi Minisztérium | Ministarstvo zaštite okoliša i prirode |
| 21. | Építésügyi és Területtervezési Minisztérium | Ministarstvo graditeljstva i prostornoga uređenja |
| 22. | Veteránügyi Minisztérium | Ministarstvo branitelja |
| 23. | Szociálpolitikai és Ifjúsági Minisztérium | Ministarstvo socijalne politike i mladih |
| 24. | Egészségügyi Minisztérium | Ministarstvo zdravlja |
| 25. | Tudományos, Oktatási és Sportminisztérium | Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta |
| 26. | Kulturális Minisztérium | Ministarstvo kulture |
| 27. | Közigazgatási szervek | državne upravne organizacije |
| 28. | Megyei szintű közigazgatási hivatalok | uredi državne uprave u županijama |
| 29. | a Horvát Köztársaság Alkotmánybírósága | Ustavni sud Republike Hrvatske |
| 30. | A Horvát Köztársaság Legfelsőbb Bírósága | Vrhovni sud Republike Hrvatske |
| 31. | Bíróságok | sudovi |
| 32. | Állami Igazságügyi Tanács | Državno sudbeno vijeće |
| 33. | Államügyészi hivatalok | državna odvjetništva |
| 34. | Államügyészi Tanács | Državno odvjetničko vijeće |
| 35. | Ombudsmani hivatalok | pravobraniteljstva |
| 36. | A közbeszerzési eljárások felügyeletével megbízott állami bizottság | Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave |
| 37. | Horvát Nemzeti Bank | Hrvatska narodna banka |
| 38. | Állami ügynökségek és hivatalok | državne agencije i uredi |
| 39. | Állami Számvevőszék | Državni ured za reviziju” |

1.

Horvát Parlament

Hrvatski Sabor

2.

A Horvát Köztársaság elnöke

Predsjednik Republike Hrvatske

3.

A Horvát Köztársaság elnökének hivatala

Ured predsjednika Republike Hrvatske

4.

A Horvát Köztársaság elnökének hivatala a hivatali idő lejárta után

Ured predsjednika Republike Hrvatske po prestanku obnašanja dužnosti

5.

A Horvát Köztársaság kormánya

Vlada Republike Hrvatske

6.

A Horvát Köztársaság kormányának hivatalai

uredi Vlade Republike Hrvatske

7.

Gazdasági Minisztérium (Ministry of Economy)

Ministarstvo gospodarstva

8.

Regionális Fejlesztések és Uniós Támogatások Minisztériuma

Ministarstvo regionalnoga razvoja i fondova Europske unije

9.

Pénzügyminisztérium (Ministry of Finance)

Ministarstvo financija

10.

Védelmi Minisztérium

Ministarstvo obrane

11.

Kül- és Európai Ügyek Minisztériuma

Ministarstvo vanjskih i europskih poslova

12.

Belügyminisztérium

Ministarstvo unutarnjih poslova

13.

Igazságügyi Minisztérium

Ministarstvo pravosuđa

14.

Közigazgatási Minisztérium

Ministarstvo uprave

15.

Vállalkozásügyi és Kézműipari Minisztérium

Ministarstvo poduzetništva i obrta

16.

Munkaügyi és a Nyugdíjrendszerért Felelős Minisztérium

Ministarstvo rada i mirovinskoga sustava

17.

Tengerügyi, Közlekedési és Infrastrukturális Minisztérium

Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture

18.

Mezőgazdasági Minisztérium

Ministarstvo poljoprivrede

19.

Turisztikai Minisztérium

Ministarstvo turizma

20.

Környezet- és Természetvédelmi Minisztérium

Ministarstvo zaštite okoliša i prirode

21.

Építésügyi és Területtervezési Minisztérium

Ministarstvo graditeljstva i prostornoga uređenja

22.

Veteránügyi Minisztérium

Ministarstvo branitelja

23.

Szociálpolitikai és Ifjúsági Minisztérium

Ministarstvo socijalne politike i mladih

24.

Egészségügyi Minisztérium

Ministarstvo zdravlja

25.

Tudományos, Oktatási és Sportminisztérium

Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta

26.

Kulturális Minisztérium

Ministarstvo kulture

27.

Közigazgatási szervek

državne upravne organizacije

28.

Megyei szintű közigazgatási hivatalok

uredi državne uprave u županijama

29.

a Horvát Köztársaság Alkotmánybírósága

Ustavni sud Republike Hrvatske

30.

A Horvát Köztársaság Legfelsőbb Bírósága

Vrhovni sud Republike Hrvatske

31.

Bíróságok

sudovi

32.

Állami Igazságügyi Tanács

Državno sudbeno vijeće

33.

Államügyészi hivatalok

državna odvjetništva

34.

Államügyészi Tanács

Državno odvjetničko vijeće

35.

Ombudsmani hivatalok

pravobraniteljstva

36.

A közbeszerzési eljárások felügyeletével megbízott állami bizottság

Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave

37.

Horvát Nemzeti Bank

Hrvatska narodna banka

38.

Állami ügynökségek és hivatalok

državne agencije i uredi

39.

Állami Számvevőszék

Državni ured za reviziju”

(2)

| „a) | I. MELLÉKLET

  „IVÓVÍZ ELŐÁLLÍTÁSA, SZÁLLÍTÁSA VAGY ELOSZTÁSA”:


  „HORVÁTORSZÁG
  Közvállalkozások, amelyek a Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11, 83/13, 143/13 i 13/14) (közbeszerzési törvény, Hivatalos Közlöny, 90/11, 83/13, 143/13 és 13/14) 6. cikkében említett ajánlatkérő szervek, és meghatározott szabályoknak megfelelően a lakosság számára nyújtott, ivóvíz előállításával, szállításával és elosztásával kapcsolatos szolgáltatás céljára rögzített hálózatokat építenek (bocsátanak rendelkezésre) vagy üzemeltetnek és rögzített hálózatokon ivóvizet szolgáltatnak, úgymint azok a szervek, amelyeket a helyi önkormányzatok az ivóvízre vonatkozó törvény (Hivatalos Közlöny, 153/09, 63/11, 130/11, 53/13 és 14/14) alapján, ivóvíz-szolgáltatással és vízelvezetéssel foglalkozó közszolgáltatóként hoztak létre.”; |
| --- | --- |

„a)

I. MELLÉKLET

„IVÓVÍZ ELŐÁLLÍTÁSA, SZÁLLÍTÁSA VAGY ELOSZTÁSA”:

„HORVÁTORSZÁG

Közvállalkozások, amelyek a Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11, 83/13, 143/13 i 13/14) (közbeszerzési törvény, Hivatalos Közlöny, 90/11, 83/13, 143/13 és 13/14) 6. cikkében említett ajánlatkérő szervek, és meghatározott szabályoknak megfelelően a lakosság számára nyújtott, ivóvíz előállításával, szállításával és elosztásával kapcsolatos szolgáltatás céljára rögzített hálózatokat építenek (bocsátanak rendelkezésre) vagy üzemeltetnek és rögzített hálózatokon ivóvizet szolgáltatnak, úgymint azok a szervek, amelyeket a helyi önkormányzatok az ivóvízre vonatkozó törvény (Hivatalos Közlöny, 153/09, 63/11, 130/11, 53/13 és 14/14) alapján, ivóvíz-szolgáltatással és vízelvezetéssel foglalkozó közszolgáltatóként hoztak létre.”;

| b) | II. MELLÉKLET

  „VILLAMOS ENERGIA ELŐÁLLÍTÁSA, SZÁLLÍTÁSA VAGY ELOSZTÁSA”:


  „HORVÁTORSZÁG
  Közvállalkozások, amelyek a Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11, 83/13, 143/13 i 13/14) (közbeszerzési törvény, Hivatalos Közlöny, 90/11, 83/13, 143/13 és 13/14) 6. cikkében említett ajánlatkérő szervek, és meghatározott szabályoknak megfelelően a lakosság számára nyújtott, villamos energia előállításával, szállításával és elosztásával kapcsolatos szolgáltatás céljára rögzített hálózatokat építenek (bocsátanak rendelkezésre) vagy üzemeltetnek és rögzített hálózatokon villamos energiát szolgáltatnak, úgymint azok a szervek, amelyek az említett tevékenységekben az energiatörvénnyel (Hivatalos Közlöny, 120/12 és 14/14) összhangban kiadott, energiával kapcsolatos tevékenységek ellátására vonatkozó engedély birtokában vesznek részt.”; |
| --- | --- |

b)

II. MELLÉKLET

„VILLAMOS ENERGIA ELŐÁLLÍTÁSA, SZÁLLÍTÁSA VAGY ELOSZTÁSA”:

„HORVÁTORSZÁG

Közvállalkozások, amelyek a Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11, 83/13, 143/13 i 13/14) (közbeszerzési törvény, Hivatalos Közlöny, 90/11, 83/13, 143/13 és 13/14) 6. cikkében említett ajánlatkérő szervek, és meghatározott szabályoknak megfelelően a lakosság számára nyújtott, villamos energia előállításával, szállításával és elosztásával kapcsolatos szolgáltatás céljára rögzített hálózatokat építenek (bocsátanak rendelkezésre) vagy üzemeltetnek és rögzített hálózatokon villamos energiát szolgáltatnak, úgymint azok a szervek, amelyek az említett tevékenységekben az energiatörvénnyel (Hivatalos Közlöny, 120/12 és 14/14) összhangban kiadott, energiával kapcsolatos tevékenységek ellátására vonatkozó engedély birtokában vesznek részt.”;

| c) | VII. MELLÉKLET:

  „AJÁNLATKÉRŐ SZERVEK A VÁROSI VASÚTI SZOLGÁLTATÁSOK, VILLAMOSSAL, TROLIBUSSZAL VAGY AUTÓBUSSZAL VÉGZETT SZOLGÁLTATÁSOK TERÜLETÉN”:


  „HORVÁTORSZÁG
  Közvállalkozások, amelyek a Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11, 83/13, 143/13 i 13/14) (közbeszerzési törvény, Hivatalos Közlöny, 90/11, 83/13, 143/13 és 13/14) 6. cikkében említett ajánlatkérő szervek, és meghatározott szabályoknak megfelelően a városi vasúttal, automatizált rendszerekkel, villamossal, autóbusszal, trolibusszal vagy drótkötélpályán történő közlekedés terén a lakosság számára szolgáltatást nyújtó hálózatokat bocsátanak rendelkezésre vagy üzemeltetnek, úgymint azok a szervek, amelyek az említett tevékenységeket közszolgáltatásként látják el a közszolgáltatási törvénnyel (Hivatalos Közlöny, 36/95, 70/97, 128/99, 57/00, 129/00, 59/01, 26/03, 82/04, 110/04, 178/04, 38/09, 79/09, 153/09, 49/11, 84/11, 90/11, 144/12, 94/13, 153/13 és 147/14) összhangban.”; |
| --- | --- |

c)

VII. MELLÉKLET:

„AJÁNLATKÉRŐ SZERVEK A VÁROSI VASÚTI SZOLGÁLTATÁSOK, VILLAMOSSAL, TROLIBUSSZAL VAGY AUTÓBUSSZAL VÉGZETT SZOLGÁLTATÁSOK TERÜLETÉN”:

„HORVÁTORSZÁG

Közvállalkozások, amelyek a Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11, 83/13, 143/13 i 13/14) (közbeszerzési törvény, Hivatalos Közlöny, 90/11, 83/13, 143/13 és 13/14) 6. cikkében említett ajánlatkérő szervek, és meghatározott szabályoknak megfelelően a városi vasúttal, automatizált rendszerekkel, villamossal, autóbusszal, trolibusszal vagy drótkötélpályán történő közlekedés terén a lakosság számára szolgáltatást nyújtó hálózatokat bocsátanak rendelkezésre vagy üzemeltetnek, úgymint azok a szervek, amelyek az említett tevékenységeket közszolgáltatásként látják el a közszolgáltatási törvénnyel (Hivatalos Közlöny, 36/95, 70/97, 128/99, 57/00, 129/00, 59/01, 26/03, 82/04, 110/04, 178/04, 38/09, 79/09, 153/09, 49/11, 84/11, 90/11, 144/12, 94/13, 153/13 és 147/14) összhangban.”;

| d) | VIII. MELLÉKLET

  „AJÁNLATKÉRŐK A REPÜLŐTÉRI LÉTESÍTMÉNYEK TERÜLETÉN”:


  „HORVÁTORSZÁG
  Közvállalkozások, amelyek a Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11, 83/13, 143/13 i 13/14) (közbeszerzési törvény, Hivatalos Közlöny, 90/11, 83/13, 143/13 és 13/14) 6. cikkében említett ajánlatkérő szervek, és meghatározott szabályoknak megfelelően valamely földrajzi területnek repülőterek és egyéb terminálberendezések légi fuvarozók részére történő rendelkezésre bocsátása céljából történő hasznosításával foglalkoznak, úgymint azok a szervek, amelyek az említett tevékenységekben a repülőterekről szóló törvénnyel (Hivatalos Közlöny, 19/98 és 14/11) összhangban kiadott engedély birtokában vesznek részt.”; |
| --- | --- |

d)

VIII. MELLÉKLET

„AJÁNLATKÉRŐK A REPÜLŐTÉRI LÉTESÍTMÉNYEK TERÜLETÉN”:

„HORVÁTORSZÁG

Közvállalkozások, amelyek a Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11, 83/13, 143/13 i 13/14) (közbeszerzési törvény, Hivatalos Közlöny, 90/11, 83/13, 143/13 és 13/14) 6. cikkében említett ajánlatkérő szervek, és meghatározott szabályoknak megfelelően valamely földrajzi területnek repülőterek és egyéb terminálberendezések légi fuvarozók részére történő rendelkezésre bocsátása céljából történő hasznosításával foglalkoznak, úgymint azok a szervek, amelyek az említett tevékenységekben a repülőterekről szóló törvénnyel (Hivatalos Közlöny, 19/98 és 14/11) összhangban kiadott engedély birtokában vesznek részt.”;

| e) | IX. MELLÉKLET

  „AJÁNLATKÉRŐK A TENGERI VAGY BELVÍZI KIKÖTŐI VAGY EGYÉB TERMINÁL LÉTESÍTMÉNYEK TERÜLETÉN”:


  „HORVÁTORSZÁG
  Közvállalkozások, amelyek a Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11, 83/13, 143/13 i 13/14) (közbeszerzési törvény, Hivatalos Közlöny, 90/11, 83/13, 143/13 és 13/14) 6. cikkében említett ajánlatkérő szervek, és meghatározott szabályoknak megfelelően valamely földrajzi területnek tengeri vagy folyami kikötő vagy más terminállétesítmény tengeri vagy folyami fuvarozók részére történő rendelkezésre bocsátása céljából történő hasznosításával foglalkoznak, úgymint azok a szervek, amelyek az említett tevékenységekben a tengerészeti ügyekről és tengeri kikötőkről szóló törvénnyel (Hivatalos Közlöny, 158/03, 100/04, 141/06 és 38/09) összhangban kiadott engedély birtokában vesznek részt.”.


  ” |
| --- | --- |

e)

IX. MELLÉKLET

„AJÁNLATKÉRŐK A TENGERI VAGY BELVÍZI KIKÖTŐI VAGY EGYÉB TERMINÁL LÉTESÍTMÉNYEK TERÜLETÉN”:

„HORVÁTORSZÁG

Közvállalkozások, amelyek a Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11, 83/13, 143/13 i 13/14) (közbeszerzési törvény, Hivatalos Közlöny, 90/11, 83/13, 143/13 és 13/14) 6. cikkében említett ajánlatkérő szervek, és meghatározott szabályoknak megfelelően valamely földrajzi területnek tengeri vagy folyami kikötő vagy más terminállétesítmény tengeri vagy folyami fuvarozók részére történő rendelkezésre bocsátása céljából történő hasznosításával foglalkoznak, úgymint azok a szervek, amelyek az említett tevékenységekben a tengerészeti ügyekről és tengeri kikötőkről szóló törvénnyel (Hivatalos Közlöny, 158/03, 100/04, 141/06 és 38/09) összhangban kiadott engedély birtokában vesznek részt.”.

---

IV. MELLÉKLET

KIADVÁNYOK

A 2/2000 sz. határozat XIII. mellékletének B része az alábbiakkal egészül ki:

„Horvátország

Értesítések:

| — | Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
| --- | --- |

—

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

| — | Narodne Novine (Hivatalos Közlöny) |
| --- | --- |

—

Narodne Novine (Hivatalos Közlöny)

| — | a Horvát Köztársaság Közbeszerzési Adatbázisa (https://eojn.nn.hr/Oglasnik/clanak/electronic-public-procurement-of-the-republic-of-croatia/0/81/)”. |
| --- | --- |

—

a Horvát Köztársaság Közbeszerzési Adatbázisa (https://eojn.nn.hr/Oglasnik/clanak/electronic-public-procurement-of-the-republic-of-croatia/0/81/)”.

---