# Uradni list L 159/2020

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 159 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6320. maj 2020 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 159

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6320. maj 2020

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (EU) 2020/672 z dne 19. maja 2020 o vzpostavitvi evropskega instrumenta za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) po izbruhu COVID-19 | 1 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (EU) 2020/672 z dne 19. maja 2020 o vzpostavitvi evropskega instrumenta za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) po izbruhu COVID-19

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 20.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 159/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 159/1

---

UREDBA SVETA (EU) 2020/672

z dne 19. maja 2020

o vzpostavitvi evropskega instrumenta za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) po izbruhu COVID-19

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 122 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 122(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) omogoča Svetu, da na predlog Komisije in v duhu solidarnosti med državami članicami odloči o ukrepih, ki so ustrezni za odziv na socialnoekonomske razmere po izbruhu COVID-19. |
| --- | --- |

(1)

Člen 122(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) omogoča Svetu, da na predlog Komisije in v duhu solidarnosti med državami članicami odloči o ukrepih, ki so ustrezni za odziv na socialnoekonomske razmere po izbruhu COVID-19.

| (2) | Člen 122(2) PDEU Svetu omogoča, da državi članici, ki je zaradi izjemnih okoliščin, nad katerimi nima nikakršnega nadzora, v težavah ali ji resno grozijo hude težave, odobri finančno pomoč Unije. |
| --- | --- |

(2)

Člen 122(2) PDEU Svetu omogoča, da državi članici, ki je zaradi izjemnih okoliščin, nad katerimi nima nikakršnega nadzora, v težavah ali ji resno grozijo hude težave, odobri finančno pomoč Unije.

| (3) | Koronavirus 2 hudega akutnega respiratornega sindroma (SARS-CoV-2), ki povzroča koronavirusno bolezen, ki jo je Svetovna zdravstvena organizacija (SZO) poimenovala COVID-19, je nov sev koronavirusa, ki pri ljudeh prej še ni bil odkrit. Izbruh te bolezni se hitro širi po svetu, SZO pa jo je razglasila za pandemijo. Od začetka izbruha COVID-19 v Uniji do 30. marca 2020 je bilo v državah članicah zabeleženih 334 396 primerov okužbe, 22 209 oseb pa je umrlo. |
| --- | --- |

(3)

Koronavirus 2 hudega akutnega respiratornega sindroma (SARS-CoV-2), ki povzroča koronavirusno bolezen, ki jo je Svetovna zdravstvena organizacija (SZO) poimenovala COVID-19, je nov sev koronavirusa, ki pri ljudeh prej še ni bil odkrit. Izbruh te bolezni se hitro širi po svetu, SZO pa jo je razglasila za pandemijo. Od začetka izbruha COVID-19 v Uniji do 30. marca 2020 je bilo v državah članicah zabeleženih 334 396 primerov okužbe, 22 209 oseb pa je umrlo.

| (4) | Države članice so uvedle izredne ukrepe, da bi omejile izbruh COVID-19 in njegove posledice. Verjetnost za nadaljnje širjenje COVID-19 v Uniji je velika. Poleg posledic za javno zdravje z velikim številom smrtnih žrtev ima izbruh COVID-19 zelo velik in moteč vpliv na gospodarske sisteme držav članic, poleg tega povzroča tudi socialne pretrese in povečuje javnofinančne odhodke v vse več državah članicah. |
| --- | --- |

(4)

Države članice so uvedle izredne ukrepe, da bi omejile izbruh COVID-19 in njegove posledice. Verjetnost za nadaljnje širjenje COVID-19 v Uniji je velika. Poleg posledic za javno zdravje z velikim številom smrtnih žrtev ima izbruh COVID-19 zelo velik in moteč vpliv na gospodarske sisteme držav članic, poleg tega povzroča tudi socialne pretrese in povečuje javnofinančne odhodke v vse več državah članicah.

| (5) | Te izjemne razmere, nad katerimi države članice nimajo nadzora in zaradi katerih znaten del njihove delovne sile ne more opravljati svojega dela, so privedle do nenadnega in močnega povečanja javnofinančnih odhodkov držav članic za sheme skrajšanega delovnega časa za zaposlene in podobne ukrepe, zlasti za samozaposlene, pa tudi odhodkov za nekatere ukrepe, povezane z zdravjem, še posebno na delovnih mestih. Da bi ohranili močno ciljno naravnanost instrumenta iz te uredbe in s tem njegovo učinkovitost, lahko ukrepi, povezani z zdravjem, za namene tega instrumenta vključujejo ukrepe, katerih cilj je zmanjšanje nevarnosti pri delu in zagotavljanje zaščite delavcev in samozaposlenih oseb na delovnem mestu ter, kjer je ustrezno, na nekatere druge ukrepe, povezane z zdravjem. Državam članicam je treba olajšati odzivanje na nenadno in močno povečanje javnofinančnih odhodkov, dokler izbruh COVID-19 in njegovi učinki na njihovo delovno silo ne bodo pod nadzorom. |
| --- | --- |

(5)

Te izjemne razmere, nad katerimi države članice nimajo nadzora in zaradi katerih znaten del njihove delovne sile ne more opravljati svojega dela, so privedle do nenadnega in močnega povečanja javnofinančnih odhodkov držav članic za sheme skrajšanega delovnega časa za zaposlene in podobne ukrepe, zlasti za samozaposlene, pa tudi odhodkov za nekatere ukrepe, povezane z zdravjem, še posebno na delovnih mestih. Da bi ohranili močno ciljno naravnanost instrumenta iz te uredbe in s tem njegovo učinkovitost, lahko ukrepi, povezani z zdravjem, za namene tega instrumenta vključujejo ukrepe, katerih cilj je zmanjšanje nevarnosti pri delu in zagotavljanje zaščite delavcev in samozaposlenih oseb na delovnem mestu ter, kjer je ustrezno, na nekatere druge ukrepe, povezane z zdravjem. Državam članicam je treba olajšati odzivanje na nenadno in močno povečanje javnofinančnih odhodkov, dokler izbruh COVID-19 in njegovi učinki na njihovo delovno silo ne bodo pod nadzorom.

| (6) | Vzpostavitev evropskega instrumenta za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) (v nadaljnjem besedilu: Instrument) po izbruhu COVID-19 bi morala Uniji omogočiti usklajeno, hitro in učinkovito odzivanje na krizo na trgu dela v duhu solidarnosti med državami članicami, s čimer bi se zmanjšal vpliv na zaposlenost za posameznike in najbolj prizadete gospodarske sektorje ter ublažili neposredni učinki teh izjemnih razmer na javnofinančne odhodke držav članic. |
| --- | --- |

(6)

Vzpostavitev evropskega instrumenta za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) (v nadaljnjem besedilu: Instrument) po izbruhu COVID-19 bi morala Uniji omogočiti usklajeno, hitro in učinkovito odzivanje na krizo na trgu dela v duhu solidarnosti med državami članicami, s čimer bi se zmanjšal vpliv na zaposlenost za posameznike in najbolj prizadete gospodarske sektorje ter ublažili neposredni učinki teh izjemnih razmer na javnofinančne odhodke držav članic.

| (7) | Člen 220(1) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (1) določa, da je lahko Unija finančno pomoč državam članicam v obliki posojila. Takšna posojila bi bilo treba odobriti državam članicam, v katerih so se zaradi izbruha COVID-19 od 1. februarja 2020 nenadno in močno povečali dejanski in morda tudi načrtovani javnofinančnih odhodki, povezani z nacionalnimi ukrepi. Ta datum zagotavlja enako obravnavo vseh držav članic in omogoča kritje njihovih dejanskih in morda tudi načrtovanih povečanj porabe v zvezi z učinki na trge dela držav članic, ne glede na to, kdaj je v posamezni državi članici prišlo do izbruha COVID-19. Nacionalni ukrepi, za katere se razume, da so v skladu z ustreznimi načeli temeljnih pravic, bi morali biti neposredno povezani z vzpostavljanjem ali podaljšanjem shem skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi, vključno z ukrepi za samozaposlene, ali z nekaterimi ukrepi, povezanimi z zdravjem. Sheme skrajšanega delovnega časa so javni programi, ki v določenih okoliščinah omogočajo podjetjem, ki se soočajo z gospodarskimi težavami, da začasno zmanjšajo število delovnih ur, ki jih opravljajo njihovi zaposleni, ti pa za neopravljene ure prejmejo javnofinančno dohodkovno podporo.
  Podobne sheme obstajajo tudi za nadomestitev dohodka za samozaposlene. Država članica, ki zaprosi za finančno pomoč, bi morala predložiti dokaze o nenadnem in močnem povečanju dejanskih in morda tudi načrtovanih javnofinančnih odhodkov za sheme skrajšanega delovnega časa ali podobne ukrepe. Če se finančna pomoč odobri za ukrepe, povezane z zdravjem, bi morala država članica, ki zaprosi za finančno pomoč, predložiti tudi dokaze o dejanskih ali načrtovanih odhodkih, povezanih z ustreznimi ukrepi, povezanimi z zdravjem. |
| --- | --- |

(7)

Člen 220(1) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (1) določa, da je lahko Unija finančno pomoč državam članicam v obliki posojila. Takšna posojila bi bilo treba odobriti državam članicam, v katerih so se zaradi izbruha COVID-19 od 1. februarja 2020 nenadno in močno povečali dejanski in morda tudi načrtovani javnofinančnih odhodki, povezani z nacionalnimi ukrepi. Ta datum zagotavlja enako obravnavo vseh držav članic in omogoča kritje njihovih dejanskih in morda tudi načrtovanih povečanj porabe v zvezi z učinki na trge dela držav članic, ne glede na to, kdaj je v posamezni državi članici prišlo do izbruha COVID-19. Nacionalni ukrepi, za katere se razume, da so v skladu z ustreznimi načeli temeljnih pravic, bi morali biti neposredno povezani z vzpostavljanjem ali podaljšanjem shem skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi, vključno z ukrepi za samozaposlene, ali z nekaterimi ukrepi, povezanimi z zdravjem. Sheme skrajšanega delovnega časa so javni programi, ki v določenih okoliščinah omogočajo podjetjem, ki se soočajo z gospodarskimi težavami, da začasno zmanjšajo število delovnih ur, ki jih opravljajo njihovi zaposleni, ti pa za neopravljene ure prejmejo javnofinančno dohodkovno podporo.

Podobne sheme obstajajo tudi za nadomestitev dohodka za samozaposlene. Država članica, ki zaprosi za finančno pomoč, bi morala predložiti dokaze o nenadnem in močnem povečanju dejanskih in morda tudi načrtovanih javnofinančnih odhodkov za sheme skrajšanega delovnega časa ali podobne ukrepe. Če se finančna pomoč odobri za ukrepe, povezane z zdravjem, bi morala država članica, ki zaprosi za finančno pomoč, predložiti tudi dokaze o dejanskih ali načrtovanih odhodkih, povezanih z ustreznimi ukrepi, povezanimi z zdravjem.

| (8) | Da bi se prizadetim državam članicam zagotovila zadostna finančna sredstva pod ugodnimi pogoji, da se jim omogoči obravnavanje posledic izbruha COVID-19 na njihovih trgih dela, bi morale biti dejavnosti Unije v zvezi z najemanjem in dajanjem posojil v okviru Instrumenta dovolj obsežne. Finančno pomoč, ki jo odobri Unija v obliki posojil, bi bilo zato treba financirati z uporabo mednarodnih kapitalskih trgov. |
| --- | --- |

(8)

Da bi se prizadetim državam članicam zagotovila zadostna finančna sredstva pod ugodnimi pogoji, da se jim omogoči obravnavanje posledic izbruha COVID-19 na njihovih trgih dela, bi morale biti dejavnosti Unije v zvezi z najemanjem in dajanjem posojil v okviru Instrumenta dovolj obsežne. Finančno pomoč, ki jo odobri Unija v obliki posojil, bi bilo zato treba financirati z uporabo mednarodnih kapitalskih trgov.

| (9) | Izbruh COVID-19 ima zelo velik in moteč vpliv na gospodarski sistem vsake države članice. Zato so potrebni skupni prispevki držav članic v obliki jamstev, ki podpirajo posojila iz proračuna Unije. Takšna jamstva so potrebna, da bi Unija lahko odobrila zadostna posojila državam članicam za podporo politikam trga dela, ki so pod največjim pritiskom. Da bi bila pogojna obveznost, ki izhaja iz teh posojil, združljiva z veljavnim večletnim finančnim okvirom in zgornjimi mejami lastnih sredstev, bi morala biti jamstva, ki jih zagotovijo države članice, nepreklicna, brezpogojna in na zahtevo, trdnost sistema pa bi bilo treba okrepiti z dodatnimi varovali. V skladu z dopolnilno vlogo takšnih jamstev in brez poseganja v to, da so nepreklicna, brezpogojna in na zahtevo, naj bi Komisija pred unovčitvijo jamstev, ki jih zagotovijo države članice, črpala iz kritja, razpoložljivega za odobritve plačil v okviru zgornje meje lastnih sredstev, in sicer v obsegu, ki je po njenem mnenju vzdržen, med drugim ob upoštevanju skupnih pogojnih obveznosti Unije, vključno v okviru aranžmaja za plačilne bilance, ustanovljenega z Uredbo Sveta (ES) št. 332/2002 (2). Komisija bi morala ob zadevni unovčitvi jamstev obvestiti države članice o obsegu sredstev, ki so bila izčrpana iz razpoložljivega kritja. Potrebo po jamstvih, ki jih zagotovijo države članice, je mogoče pregledati, če je dosežen dogovor o spremembi zgornje meje lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(9)

Izbruh COVID-19 ima zelo velik in moteč vpliv na gospodarski sistem vsake države članice. Zato so potrebni skupni prispevki držav članic v obliki jamstev, ki podpirajo posojila iz proračuna Unije. Takšna jamstva so potrebna, da bi Unija lahko odobrila zadostna posojila državam članicam za podporo politikam trga dela, ki so pod največjim pritiskom. Da bi bila pogojna obveznost, ki izhaja iz teh posojil, združljiva z veljavnim večletnim finančnim okvirom in zgornjimi mejami lastnih sredstev, bi morala biti jamstva, ki jih zagotovijo države članice, nepreklicna, brezpogojna in na zahtevo, trdnost sistema pa bi bilo treba okrepiti z dodatnimi varovali. V skladu z dopolnilno vlogo takšnih jamstev in brez poseganja v to, da so nepreklicna, brezpogojna in na zahtevo, naj bi Komisija pred unovčitvijo jamstev, ki jih zagotovijo države članice, črpala iz kritja, razpoložljivega za odobritve plačil v okviru zgornje meje lastnih sredstev, in sicer v obsegu, ki je po njenem mnenju vzdržen, med drugim ob upoštevanju skupnih pogojnih obveznosti Unije, vključno v okviru aranžmaja za plačilne bilance, ustanovljenega z Uredbo Sveta (ES) št. 332/2002 (2). Komisija bi morala ob zadevni unovčitvi jamstev obvestiti države članice o obsegu sredstev, ki so bila izčrpana iz razpoložljivega kritja. Potrebo po jamstvih, ki jih zagotovijo države članice, je mogoče pregledati, če je dosežen dogovor o spremembi zgornje meje lastnih sredstev.

| (10) | Dodatna varovala za večjo trdnost sistema bi morala zajemati konservativno finančno upravljanje, največjo letno izpostavljenost in zadostno razpršenost posojilnega portfelja. |
| --- | --- |

(10)

Dodatna varovala za večjo trdnost sistema bi morala zajemati konservativno finančno upravljanje, največjo letno izpostavljenost in zadostno razpršenost posojilnega portfelja.

| (11) | Posojila, odobrena v okviru Instrumenta, bi morala pomeniti finančno pomoč v smislu člena 220 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046. V skladu s točko (g) člena 282(3) navedene uredbe se bo člen 220 navedene uredbe za posojila, odobrena v okviru Instrumenta, uporabljal šele od datuma začetka uporabe večletnega finančnega okvira za obdobje po letu 2020. Vendar pa je primerno, da se zahteve iz člena 220(5) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 uporabljajo za najemanje in dajanje posojil v okviru Instrumenta od začetka veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

(11)

Posojila, odobrena v okviru Instrumenta, bi morala pomeniti finančno pomoč v smislu člena 220 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046. V skladu s točko (g) člena 282(3) navedene uredbe se bo člen 220 navedene uredbe za posojila, odobrena v okviru Instrumenta, uporabljal šele od datuma začetka uporabe večletnega finančnega okvira za obdobje po letu 2020. Vendar pa je primerno, da se zahteve iz člena 220(5) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 uporabljajo za najemanje in dajanje posojil v okviru Instrumenta od začetka veljavnosti te uredbe.

| (12) | Da bi bila pogojna obveznost, ki izhaja iz posojil, odobrenih v okviru Instrumenta, združljiva z veljavnim večletnim finančnim okvirom in zgornjimi mejami lastnih sredstev, je treba določiti bonitetna pravila, vključno z možnostjo obnovitve posojil, najetih v imenu Unije. |
| --- | --- |

(12)

Da bi bila pogojna obveznost, ki izhaja iz posojil, odobrenih v okviru Instrumenta, združljiva z veljavnim večletnim finančnim okvirom in zgornjimi mejami lastnih sredstev, je treba določiti bonitetna pravila, vključno z možnostjo obnovitve posojil, najetih v imenu Unije.

| (13) | Odločitve o odobritvi finančne pomoči na podlagi te uredbe zaradi svojih specifičnih finančnih posledic zahtevajo uporabo izvedbenih pooblastil, ki bi jih bilo treba podeliti Svetu. Pri odločanju o znesku posojila bi moral Svet na predlog Komisije preučiti obstoječe in pričakovane potrebe države članice prosilke, pa tudi prošnje za finančno pomoč na podlagi te uredbe , ki so jih druge države članice že predložile ali jih nameravajo predložiti, ter pri tem upoštevati načela enake obravnave, solidarnosti, sorazmernosti in preglednosti ter na način, ki v celoti spoštuje pristojnosti držav članic. |
| --- | --- |

(13)

Odločitve o odobritvi finančne pomoči na podlagi te uredbe zaradi svojih specifičnih finančnih posledic zahtevajo uporabo izvedbenih pooblastil, ki bi jih bilo treba podeliti Svetu. Pri odločanju o znesku posojila bi moral Svet na predlog Komisije preučiti obstoječe in pričakovane potrebe države članice prosilke, pa tudi prošnje za finančno pomoč na podlagi te uredbe , ki so jih druge države članice že predložile ali jih nameravajo predložiti, ter pri tem upoštevati načela enake obravnave, solidarnosti, sorazmernosti in preglednosti ter na način, ki v celoti spoštuje pristojnosti držav članic.

| (14) | Člen 143(1) Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (3) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu) omejuje odgovornost Združenega kraljestva za njegov delež pogojnih finančnih obveznosti Unije na tiste pogojne finančne obveznosti Unije, ki izhajajo iz finančnih poslov, ki jih je Unija sklenila pred datumom začetka veljavnosti Sporazuma o izstopu. Vsaka pogojna finančna obveznost Unije, ki bi izhajala iz finančne pomoči na podlagi te uredbe, bi bila poznejša od datuma začetka veljavnosti Sporazuma o izstopu. Zato Združeno kraljestvo ne bi smelo sodelovati pri finančni pomoči na podlagi te uredbe. |
| --- | --- |

(14)

Člen 143(1) Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (3) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu) omejuje odgovornost Združenega kraljestva za njegov delež pogojnih finančnih obveznosti Unije na tiste pogojne finančne obveznosti Unije, ki izhajajo iz finančnih poslov, ki jih je Unija sklenila pred datumom začetka veljavnosti Sporazuma o izstopu. Vsaka pogojna finančna obveznost Unije, ki bi izhajala iz finančne pomoči na podlagi te uredbe, bi bila poznejša od datuma začetka veljavnosti Sporazuma o izstopu. Zato Združeno kraljestvo ne bi smelo sodelovati pri finančni pomoči na podlagi te uredbe.

| (15) | Ker ima Instrument začasno naravo, da se odzove na izbruh COVID-19, bi morala Komisija vsakih šest mesecev oceniti, ali izjemne okoliščine, ki povzročajo resne gospodarske motnje v državah članicah, še vedno obstajajo, in poročati Svetu. V skladu s pravno podlago za sprejetje te uredbe finančna pomoč po premostitvi izrednih razmer zaradi COVID-19 ne bi smela biti več na voljo na podlagi te uredbe. Zato je ustrezno, da se razpoložljivost Instrumenta časovno omeji. Svet bi moral biti pooblaščen, da na predlog Komisije podaljša obdobje razpoložljivosti Instrumenta, kadar izjemni dogodki, ki upravičujejo uporabo te uredbe, še vedno obstajajo. |
| --- | --- |

(15)

Ker ima Instrument začasno naravo, da se odzove na izbruh COVID-19, bi morala Komisija vsakih šest mesecev oceniti, ali izjemne okoliščine, ki povzročajo resne gospodarske motnje v državah članicah, še vedno obstajajo, in poročati Svetu. V skladu s pravno podlago za sprejetje te uredbe finančna pomoč po premostitvi izrednih razmer zaradi COVID-19 ne bi smela biti več na voljo na podlagi te uredbe. Zato je ustrezno, da se razpoložljivost Instrumenta časovno omeji. Svet bi moral biti pooblaščen, da na predlog Komisije podaljša obdobje razpoložljivosti Instrumenta, kadar izjemni dogodki, ki upravičujejo uporabo te uredbe, še vedno obstajajo.

| (16) | Evropska centralna banka je svoje mnenje predložila dne 8. maja 2020. |
| --- | --- |

(16)

Evropska centralna banka je svoje mnenje predložila dne 8. maja 2020.

| (17) | Zaradi posledic izbruha COVID-19 in potrebe po nujnem odzivu nanje bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(17)

Zaradi posledic izbruha COVID-19 in potrebe po nujnem odzivu nanje bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   Za obravnavanje posledic izbruha COVID-19 in odzivanje na njegove socialnoekonomske posledice ta uredba vzpostavlja evropski instrument za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) (v nadaljnjem besedilu: Instrument).

2.   Ta uredba določa pogoje in postopke, ki Uniji omogočajo zagotavljanje finančne pomoči državi članici, ki se zaradi izbruha COVID-19 sooča z resnimi gospodarskimi motnjami ali jo takšne motnje resno ogrožajo, in sicer v prvi vrsti za financiranje shem skrajšanega delovnega časa ali podobnih ukrepov za zaščito zaposlenih in samozaposlenih, da se tako zmanjša obseg brezposelnosti in izgube dohodka, poleg tega pa tudi za financiranje nekaterih ukrepov, povezanih z zdravjem, zlasti na delovnem mestu.

Člen 2

Dopolnilna narava Instrumenta

Instrument dopolnjuje nacionalne ukrepe, ki jih sprejmejo prizadete države članice, in sicer tako, da tem državam članicam zagotavlja finančno pomoč za obvladovanje nenadnega in močnega povečanja dejanskih in morda tudi načrtovanih javnofinančnih odhodkov, namenjenih ublažitvi neposrednih ekonomskih, socialnih in z zdravjem povezanih učinkov izjemnih okoliščin, ki jih je povzročil izbruh COVID-19.

Člen 3

Pogoji za uporabo Instrumenta

1.   Država članica lahko zaprosi za finančno pomoč Unije v okviru Instrumenta (v nadaljnjem besedilu: finančna pomoč), če so se njeni dejanski in morda tudi načrtovani javnofinančni odhodki od 1. februarja 2020 nenadno in močno povečali zaradi nacionalnih ukrepov, ki so neposredno povezani s shemami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi za obravnavanje socialnoekonomskih učinkov izjemnih okoliščin, ki jih je povzročil izbruh COVID-19.

2.   Države članice upravičenke uporabijo finančno pomoč v prvi vrsti za podporo svojim shemam skrajšanega delovnega časa ali podobnim ukrepom in, kjer je ustrezno, za podporo ustreznim ukrepom, povezanim z zdravjem.

Člen 4

Oblika finančne pomoči

Finančna pomoč je v obliki posojila, ki ga Unija odobri zadevni državi članici. V ta namen in v skladu z izvedbenim sklepom Sveta, sprejetim na podlagi člena 6(1), se na Komisijo prenese pooblastilo, da na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah najema posojila v imenu Unije v najugodnejšem času, da tako optimizira stroške financiranja in ohrani svoj ugled izdajatelja Unije na teh trgih.

Člen 5

Najvišji znesek finančne pomoči

Najvišji znesek finančne pomoči ne sme preseči 100 000 000 000 EUR za vse države članice.

Člen 6

Postopek za prošnjo za finančno pomoč

1.   Finančna pomoč se da na voljo z izvedbenim sklepom Sveta, ki se sprejme na podlagi predloga Komisije.

2.   Preden Komisija predloži predlog Svetu, se brez nepotrebnega odlašanja posvetuje z zadevno državo članico, da bi preverila nenadno in močno povečanje dejanskih in morda tudi načrtovanih javnofinančnih odhodkov, neposredno povezanih s shemami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi, ter, kjer je ustrezno, z ustreznimi ukrepi, povezanimi z zdravjem, ki so povezani z izjemnimi okoliščinami, ki jih je povzročil izbruh COVID-19, v državi članici, ki zaprosi za finančno pomoč. V ta namen zadevna država članica Komisiji predloži ustrezne dokaze. Poleg tega Komisija preveri skladnost z bonitetnimi pravili iz člena 9.

3.   Izvedbeni sklep Sveta iz odstavka 1 vsebuje:

| (a) | znesek posojila, največjo povprečno zapadlost posojila, formulo za izračun cene posojila, največje število obrokov, obdobje razpoložljivosti posojila in druga podrobna pravila, potrebna za odobritev finančne pomoči; |
| --- | --- |

(a)

znesek posojila, največjo povprečno zapadlost posojila, formulo za izračun cene posojila, največje število obrokov, obdobje razpoložljivosti posojila in druga podrobna pravila, potrebna za odobritev finančne pomoči;

| (b) | oceno, ali država članica izpolnjuje pogoje iz člena 3, in |
| --- | --- |

(b)

oceno, ali država članica izpolnjuje pogoje iz člena 3, in

| (c) | opis nacionalne sheme oziroma shem skrajšanega delovnega časa ali podobnih ukrepov in, kjer je ustrezno, ustreznih ukrepov, povezanih z zdravjem, ki jih je mogoče financirati. |
| --- | --- |

(c)

opis nacionalne sheme oziroma shem skrajšanega delovnega časa ali podobnih ukrepov in, kjer je ustrezno, ustreznih ukrepov, povezanih z zdravjem, ki jih je mogoče financirati.

4.   Svet pri sprejemanju izvedbenega sklepa iz odstavka 1 upošteva obstoječe in pričakovane potrebe države članice prosilke ter prošnje za finančno pomoč na podlagi te uredbe, ki so jih že predložile ali jih nameravajo predložiti druge države članice, ter pri tem spoštuje načela enake obravnave, solidarnosti, sorazmernosti in preglednosti.

Člen 7

Izplačevanje posojila, odobrenega v okviru Instrumenta

Posojilo, odobreno v okviru Instrumenta (v nadaljnjem besedilu: posojilo), se izplačuje obročno.

Člen 8

Najemanje in dajanje posojil

1.   Najemanja in dajanja posojil v okviru Instrumenta se izvajajo v eurih.

2.   Značilnosti posojila se določijo v sporazumu o posojilu, ki ga skleneta država članica upravičenka in Komisija (v nadaljnjem besedilu: sporazum o posojilu). Takšen sporazum vsebuje določbe iz člena 220(5) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046.

3.   Na prošnjo države članice upravičenke in kadar okoliščine dovoljujejo ugodnejšo obrestno mero posojila, lahko Komisija refinancira vsa ali del svojih prvotnih posojil ali prestrukturira ustrezne finančne pogoje.

4.   Ekonomsko-finančni odbor je redno obveščen o refinanciranju ali prestrukturiranju iz odstavka 3.

Člen 9

Bonitetna pravila, ki se uporabljajo za portfelj posojil

1.   Delež posojil, odobrenih trem državam članicam, ki predstavljajo največji delež odobrenih posojil, ne sme preseči 60 odstotkov najvišjega zneska iz člena 5.

2.   Zneski, ki jih dolguje Unija v danem letu, ne smejo preseči 10 odstotkov najvišjega zneska iz člena 5.

3.   Komisija lahko po potrebi obnovi povezana posojila, najeta v imenu Unije.

Člen 10

Upravljanje posojil

1.   Komisija določi potrebne ureditve za upravljanje posojil z Evropsko centralno banko.

2.   Država članica upravičenka pri svoji nacionalni centralni banki odpre poseben račun za upravljanje prejete finančne pomoči. Poleg tega glavnico in zapadle obresti v okviru sporazuma o posojilu prenese na račun pri Evropskem sistemu centralnih bank 20 delovnih dni TARGET2 pred ustreznim rokom za plačilo.

Člen 11

Prispevki držav članic k Instrumentu v obliki jamstev

1.   Države članice lahko prispevajo k Instrumentu tako, da posredno jamčijo za tveganje, ki ga nosi Unija.

2.   Prispevki držav članic se zagotovijo v obliki jamstev, ki so nepreklicna, brezpogojna in na zahtevo.

3.   Komisija z državo članico, ki prispeva k Instrumentu, sklene sporazum o jamstvih, ki so nepreklicna, brezpogojna in na zahtevo, iz odstavka 2. V takšnem sporazumu so določeni plačilni pogoji.

4.   Unovčenje jamstev, ki jih zagotovijo države članice, je sorazmerno z relativnim deležem vsake države članice v bruto nacionalnem dohodku Unije iz člena 12(1). Kadar država članica celotnega ali delnega unovčenja ne izvede pravočasno, ima Komisija pravico, da za kritje ustreznega dela zadevne državne članice dodatno unovči jamstva drugih držav članic. Takšno unovčenje se izvede sorazmerno z relativnim deležem vsake druge države članice v bruto nacionalnem dohodku Unije iz člena 12(1), kot je prilagojen brez upoštevanja relativnega deleža zadevne države članice. Država članica, ki ni izvedla unovčenja, ga je še vedno obvezana izvesti. Druge države članice prejmejo za dodatne prispevke povračilo iz zneskov, ki jih Komisija izterja od zadevne države članice. Jamstvo vsake države članice, ki se unovči, je v vsakem primeru omejeno s skupnim zneskom jamstva, ki ga je ta država članica prispevala v skladu s sporazumom iz odstavka 3.

5.   Preden Komisija unovči jamstva, ki jih zagotovijo države članice, se od nje pričakuje, da po lastni presoji in v okviru odgovornosti, ki jo ima kot institucija Unije, pristojna za izvrševanje splošnega proračuna Unije v skladu s členom 317 PDEU, preuči obseg črpanja sredstev iz kritja, razpoložljivega za odobritve plačil v okviru zgornje meje lastnih sredstev, pri čemer presodi, kakšen obseg je vzdržen, med drugim ob upoštevanju skupnih pogojnih obveznosti Unije, vključno v okviru aranžmaja za plačilne bilance, ustanovljenega z Uredbo Sveta (ES) št. 332/2002, ter vzdržnosti splošnega proračuna Unije. Ta preučitev ne vpliva na to, da so jamstva, zagotovljena na podlagi odstavka 2, nepreklicna, brezpogojna in na zahtevo. Komisija ob unovčitvi jamstev obvesti države članice o obsegu sredstev, ki so bila črpana iz kritja v okviru zgornje meje.

6.   Zneski, ki izhajajo iz unovčenja jamstev iz odstavka 2, predstavljajo zunanje namenske prejemke za Instrument v skladu s členom 21(5) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046.

Člen 12

Razpoložljivost Instrumenta

1.   Instrument postane razpoložljiv šele, ko vse države članice prispevajo v Instrument v skladu s členom 11 v znesku, ki predstavlja vsaj 25 odstotkov najvišjega zneska iz člena 5, pod pogojem, da relativni deleži prispevkov posameznih držav članic v skupnem znesku prispevkov držav članic ustrezajo relativnim deležem držav članic v skupnem bruto nacionalnem dohodku Unije, kot izhaja iz stolpca (1) tabele 3 v delu A („Uvod in financiranje splošnega proračuna“) v prihodkovnem delu proračuna za leto 2020, določenem v splošnem proračunu Unije za proračunsko leto 2020, kot je bil sprejet 27. novembra 2019 (4).

2.   Komisija obvesti Svet, ko Instrument postane razpoložljiv.

3.   Obdobje razpoložljivosti Instrumenta, v katerem se lahko sprejme sklep iz člena 6(1), se konča 31. decembra 2022.

4.   Kadar Komisija v poročilu iz člena 14 ugotovi, da hude gospodarske motnje, ki jih je povzročil izbruh COVID-19 in ki vplivajo na financiranje ukrepov iz člena 1, še vedno obstajajo, se lahko Svet na predlog Komisije odloči, da podaljša obdobje razpoložljivosti Instrumenta, vsakič za dodatno obdobje šest mesecev.

Člen 13

Kontrola in revizija

1.   Sporazum o posojilu vsebuje potrebne določbe o kontroli in revizijah, kot določa člen 220(5) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046.

2.   Če prošnja za finančno pomoč, predložena v skladu s členom 3(1), v celoti ali delno temelji na načrtovanih javnofinančnih odhodkih, država članica upravičenka vsakih šest mesecev obvesti Komisijo o izvrševanju takšnih načrtovanih javnofinančnih odhodkov.

Člen 14

Poročanje

1.   Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-finančnemu odboru in Odboru za zaposlovanje v šestih mesecih po dnevu, ko Instrument v skladu s členom 12 postane razpoložljiv, in nato vsakih šest mesecev v okviru člena 250 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 posreduje poročilo o uporabi finančne pomoči, vključno z neporavnanimi zneski in veljavnim načrtom odplačevanja v okviru Instrumenta, ter o nadaljevanju izjemnih okoliščin, ki upravičujejo uporabo te uredbe.

2.   Po potrebi se poročilu iz odstavka 1 Komisije priloži predlog izvedbenega sklepa Sveta o podaljšanju obdobja razpoložljivosti Instrumenta iz člena 12(4).

Člen 15

Uporaba

1.   Ta uredba se ne uporablja za Združeno kraljestvo ali v njem.

2.   Sklicevanja na države članice v tej uredbi se ne razumejo, kot da vključujejo Združeno kraljestvo.

Člen 16

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. maja 2020

Za Svet

Predsednik

G. GRLIĆ RADMAN

---

(1)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic (UL L 53, 23.2.2002, str. 1).

2

(3)  
  UL L 29, 31.1.2020, str. 7.

3

(4)  Dokončno sprejetje (EU, Euratom) 2020/227 splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2020 (UL L 57, 27.2.2020, str. 1).

4

---