# Službeni list L 206/2020

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 206 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 63.30. lipnja 2020. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 206

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 63.30. lipnja 2020.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/890 оd 23. lipnja 2020. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla [Mele del Trentino (ZOZP)] | 1 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/891 оd 26. lipnja 2020. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 447/2014 u pogledu posebnih odredbi za usklađivanje odredbi za provedbu programa prekogranične suradnje koji se financiraju u okviru instrumenta pretpristupne pomoći (IPA) s posebnim mjerama kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 | 3 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/892 оd 29. lipnja 2020. o neproduljenju odobrenja aktivne tvari beta-ciflutrin u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja te o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (
  1
  ) | 5 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/893 оd 29. lipnja 2020. o izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 о utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu određenih odredbi Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Carinskom zakoniku Unije | 8 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/894 оd 29. lipnja 2020. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2019/159 o uvođenju konačnih zaštitnih mjera protiv uvoza određenih proizvoda od čelika | 27 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2020/895 od 25. lipnja 2020. o imenovanju zapovjednika snaga EU-a za vojnu operaciju Europske unije radi doprinošenja odvraćanju od, sprečavanju i suzbijanju djela piratstva i oružane pljačke uz obalu Somalije (Atalanta) i stavljanju izvan snage Odluke (ZVSP) 2020/401 (ATALANTA/2/2020) | 63 |
| | | AKTI KOJE DONOSE TIJELA STVORENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA |
| | * | Odluka br. 1/2020 Odbora Zajednice/Švicarske za unutarnji promet оd 19. lipnja 2020. o usklađivanju Odluke br. 2/2019 s datumima prenošenja direktiva (EU) 2016/797 i (EU) 2016/798 Europskog parlamenta i Vijeća, koji su pomaknuti zbog pandemije bolesti COVID-19 [2020/896] | 65 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/890 оd 23. lipnja 2020. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla [Mele del Trentino (ZOZP)]

1

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/891 оd 26. lipnja 2020. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 447/2014 u pogledu posebnih odredbi za usklađivanje odredbi za provedbu programa prekogranične suradnje koji se financiraju u okviru instrumenta pretpristupne pomoći (IPA) s posebnim mjerama kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19

3

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/892 оd 29. lipnja 2020. o neproduljenju odobrenja aktivne tvari beta-ciflutrin u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja te o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (
  1
  )

1

5

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/893 оd 29. lipnja 2020. o izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 о utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu određenih odredbi Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Carinskom zakoniku Unije

8

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/894 оd 29. lipnja 2020. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2019/159 o uvođenju konačnih zaštitnih mjera protiv uvoza određenih proizvoda od čelika

27

ODLUKE

*

Odluka Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2020/895 od 25. lipnja 2020. o imenovanju zapovjednika snaga EU-a za vojnu operaciju Europske unije radi doprinošenja odvraćanju od, sprečavanju i suzbijanju djela piratstva i oružane pljačke uz obalu Somalije (Atalanta) i stavljanju izvan snage Odluke (ZVSP) 2020/401 (ATALANTA/2/2020)

63

AKTI KOJE DONOSE TIJELA STVORENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

*

Odluka br. 1/2020 Odbora Zajednice/Švicarske za unutarnji promet оd 19. lipnja 2020. o usklađivanju Odluke br. 2/2019 s datumima prenošenja direktiva (EU) 2016/797 i (EU) 2016/798 Europskog parlamenta i Vijeća, koji su pomaknuti zbog pandemije bolesti COVID-19 [2020/896]

65

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 30.6.2020 | HR | Službeni list Europske unije | L 206/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

HR

Službeni list Europske unije

L 206/1

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/890

оd 23. lipnja 2020.

o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla [„Mele del Trentino” (ZOZP)]

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Italije za upis naziva „Mele del Trentino” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Italije za upis naziva „Mele del Trentino” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije (2).

| (2) | Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Mele del Trentino” potrebno je upisati u registar, |
| --- | --- |

(2)

Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Mele del Trentino” potrebno je upisati u registar,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Naziv „Mele del Trentino” (ZOZP) upisuje se u registar.

Naziv iz prvog stavka odnosi se na proizvod iz razreda 1.6. Voće, povrće i žitarice u prirodnom stanju ili prerađeni iz Priloga XI. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 668/2014 (3).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 23. lipnja 2020.

Za Komisiju,

u ime predsjednice,

Janusz WOJCIECHOWSKI

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  
  SL C 72, 5.3.2020., str. 14.

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 668/2014 od 13. lipnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 179, 19.6.2014., str. 36.).

3

---

| 30.6.2020 | HR | Službeni list Europske unije | L 206/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

HR

Službeni list Europske unije

L 206/3

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/891

оd 26. lipnja 2020.

o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 447/2014 u pogledu posebnih odredbi za usklađivanje odredbi za provedbu programa prekogranične suradnje koji se financiraju u okviru instrumenta pretpristupne pomoći (IPA) s posebnim mjerama kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 231/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi instrumenta pretpristupne pomoći (IPA II) (1), a posebno njezin članak 12.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 33. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 447/2014 (2) primjenjuju se pravila iz Uredbe (EU) br. 1303/2013 (3) i Uredbe (EU) br. 1299/2013 (4) Europskog parlamenta i Vijeća primjenjiva na cilj „Europska teritorijalna suradnja”. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 33. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 447/2014 (2) primjenjuju se pravila iz Uredbe (EU) br. 1303/2013 (3) i Uredbe (EU) br. 1299/2013 (4) Europskog parlamenta i Vijeća primjenjiva na cilj „Europska teritorijalna suradnja”.

| (2) | Na provedbu programa prekogranične suradnje u okviru instrumenta pretpristupne pomoći (IPA II) i u okviru cilja „Europska teritorijalna suradnja” na dosad neviđen način utjecale su posljedice pandemije bolesti COVID-19. To je dovelo do izvanredne situacije koja zahtijeva uvođenje posebnih mjera. Te bi mjere trebale omogućiti da programi prekogranične suradnje u okviru instrumenta IPA II brzo te na fleksibilan i djelotvoran način doprinesu novonastalim potrebama u pogledu najizloženijih sektora, kao što su zdravstvo, poduzeća, uključujući mala i srednja poduzeća, i tržište rada, čime bi se poboljšao socioekonomski oporavak u područjima programa. |
| --- | --- |

(2)

Na provedbu programa prekogranične suradnje u okviru instrumenta pretpristupne pomoći (IPA II) i u okviru cilja „Europska teritorijalna suradnja” na dosad neviđen način utjecale su posljedice pandemije bolesti COVID-19. To je dovelo do izvanredne situacije koja zahtijeva uvođenje posebnih mjera. Te bi mjere trebale omogućiti da programi prekogranične suradnje u okviru instrumenta IPA II brzo te na fleksibilan i djelotvoran način doprinesu novonastalim potrebama u pogledu najizloženijih sektora, kao što su zdravstvo, poduzeća, uključujući mala i srednja poduzeća, i tržište rada, čime bi se poboljšao socioekonomski oporavak u područjima programa.

| (3) | Posebne mjere uvedene uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća primjenjuju se na programe prekogranične suradnje u okviru cilja „Europska teritorijalna suradnja” i na programe prekogranične suradnje u okviru instrumenta IPA II ako se u člancima od 33. do 48. Provedbene uredbe (EU) br. 447/2014 upućuje na odredbe izmijenjene uredbama (EU) 2020/460 i (EU) 2020/558. Međutim, primjereno je izmijeniti i određene odredbe Provedbene uredbe (EU) br. 447/2014 koje nisu obuhvaćene tim posebnim mjerama. |
| --- | --- |

(3)

Posebne mjere uvedene uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća primjenjuju se na programe prekogranične suradnje u okviru cilja „Europska teritorijalna suradnja” i na programe prekogranične suradnje u okviru instrumenta IPA II ako se u člancima od 33. do 48. Provedbene uredbe (EU) br. 447/2014 upućuje na odredbe izmijenjene uredbama (EU) 2020/460 i (EU) 2020/558. Međutim, primjereno je izmijeniti i određene odredbe Provedbene uredbe (EU) br. 447/2014 koje nisu obuhvaćene tim posebnim mjerama.

| (4) | Kako bi se smanjilo opterećenje državnih proračuna zbog odgovora na pandemiju bolesti COVID-19, upravljačkim tijelima trebalo bi iznimno omogućiti da zatraže stopu sufinanciranja od 100 % za obračunsku godinu 2020.–2021. u skladu s proračunskim odobrenim sredstvima i ovisno o raspoloživom financiranju. |
| --- | --- |

(4)

Kako bi se smanjilo opterećenje državnih proračuna zbog odgovora na pandemiju bolesti COVID-19, upravljačkim tijelima trebalo bi iznimno omogućiti da zatraže stopu sufinanciranja od 100 % za obračunsku godinu 2020.–2021. u skladu s proračunskim odobrenim sredstvima i ovisno o raspoloživom financiranju.

| (5) | Kako bi odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 bio što fleksibilniji, državama članicama trebalo bi omogućiti veću fleksibilnost u provedbi programâ te uspostaviti pojednostavnjeni postupak za izmjene programa prekogranične suradnje u okviru kojeg ne bi bila potrebna odluka Komisije. Trebalo bi jasno navesti koje informacije o takvim izmjenama treba dostaviti Komisiji. |
| --- | --- |

(5)

Kako bi odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 bio što fleksibilniji, državama članicama trebalo bi omogućiti veću fleksibilnost u provedbi programâ te uspostaviti pojednostavnjeni postupak za izmjene programa prekogranične suradnje u okviru kojeg ne bi bila potrebna odluka Komisije. Trebalo bi jasno navesti koje informacije o takvim izmjenama treba dostaviti Komisiji.

| (6) | S obzirom na hitnost situacije povezane s pandemijom bolesti COVID-19, primjereno je omogućiti brzu primjenu mjera predviđenih ovom Uredbom, koja bi stoga trebala stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

(6)

S obzirom na hitnost situacije povezane s pandemijom bolesti COVID-19, primjereno je omogućiti brzu primjenu mjera predviđenih ovom Uredbom, koja bi stoga trebala stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

| (7) | Provedbenu uredbu (EU) br. 447/2014 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(7)

Provedbenu uredbu (EU) br. 447/2014 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (8) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog Uredbom (EU) br. 231/2014, |
| --- | --- |

(8)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog Uredbom (EU) br. 231/2014,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Provedbena uredba (EU) br. 447/2014 mijenja se kako slijedi:

| 1. | U članku 28. dodaje se novi stavak 2.a:

  „2.a   Odstupajući od stavka 2., na izdatke prijavljene u zahtjevima za plaćanje tijekom obračunske godine koja počinje 1. srpnja 2020., a završava 30. lipnja 2021., može se na zahtjev upravljačkog tijela primijeniti stopa sufinanciranja od 100 % za jednu prioritetnu os ili više njih.
  Zahtjev za izmjenu stope sufinanciranja podnosi se u skladu s postupkom izmjene programa iz članka 31. stavka 5.a te mu se prilaže revidirani program. Stopa sufinanciranja od 100 % primjenjuje se samo ako je Komisija odobrila odgovarajuću izmjenu programa suradnje prije predaje konačnog zahtjeva za međuplaćanje u skladu s člankom 135. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1303/2013.
  Prvog dana obračunske godine koja počinje 1. srpnja 2021. i završava 30. lipnja 2022. stopa sufinanciranja automatski se vraća na razinu na kojoj je bila na dan kad je Komisiji podnesen zahtjev za izmjenu stope sufinanciranja iz drugog podstavka.” |
| --- | --- |

1.

U članku 28. dodaje se novi stavak 2.a:

„2.a   Odstupajući od stavka 2., na izdatke prijavljene u zahtjevima za plaćanje tijekom obračunske godine koja počinje 1. srpnja 2020., a završava 30. lipnja 2021., može se na zahtjev upravljačkog tijela primijeniti stopa sufinanciranja od 100 % za jednu prioritetnu os ili više njih.

Zahtjev za izmjenu stope sufinanciranja podnosi se u skladu s postupkom izmjene programa iz članka 31. stavka 5.a te mu se prilaže revidirani program. Stopa sufinanciranja od 100 % primjenjuje se samo ako je Komisija odobrila odgovarajuću izmjenu programa suradnje prije predaje konačnog zahtjeva za međuplaćanje u skladu s člankom 135. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1303/2013.

Prvog dana obračunske godine koja počinje 1. srpnja 2021. i završava 30. lipnja 2022. stopa sufinanciranja automatski se vraća na razinu na kojoj je bila na dan kad je Komisiji podnesen zahtjev za izmjenu stope sufinanciranja iz drugog podstavka.”

| 2. | U članku 31. dodaje se novi stavak 5.a:

  „5.a   Odstupajući od stavka 5., za programe prekogranične suradnje iz članka 27. točke (a), upravljačko tijelo može tijekom programskog razdoblja nekom drugom prioritetu istog programa prenijeti iznos od najviše 8 % sredstava koja su prioritetu dodijeljena od 1. veljače 2020., ali ne veći od 4 % proračuna programa. Takvi prijenosi ne utječu na prethodne godine.
  Smatra se da nisu znatni i ne zahtijevaju odluku Komisije o izmjeni programa. Međutim, moraju ispunjavati sve regulatorne zahtjeve i zajednički odbor za praćenje mora ih unaprijed odobriti. Država članica dužna je Komisiji dostaviti revidirani financijski plan.
  Stavci 2. i 3. ne primjenjuju se na izmjene programa u skladu s ovim stavkom.” |
| --- | --- |

2.

U članku 31. dodaje se novi stavak 5.a:

„5.a   Odstupajući od stavka 5., za programe prekogranične suradnje iz članka 27. točke (a), upravljačko tijelo može tijekom programskog razdoblja nekom drugom prioritetu istog programa prenijeti iznos od najviše 8 % sredstava koja su prioritetu dodijeljena od 1. veljače 2020., ali ne veći od 4 % proračuna programa. Takvi prijenosi ne utječu na prethodne godine.

Smatra se da nisu znatni i ne zahtijevaju odluku Komisije o izmjeni programa. Međutim, moraju ispunjavati sve regulatorne zahtjeve i zajednički odbor za praćenje mora ih unaprijed odobriti. Država članica dužna je Komisiji dostaviti revidirani financijski plan.

Stavci 2. i 3. ne primjenjuju se na izmjene programa u skladu s ovim stavkom.”

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 26. lipnja 2020.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 77, 15.3.2014., str. 11.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 447/2014 оd 2. svibnja 2014. o posebnim pravilima primjene Uredbe (EU) br. 231/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi instrumenta pretpristupne pomoći (IPA II) (SL L 132, 3.5.2014., str. 32.).

2

(3)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

3

(4)  Uredba (EU) br. 1299/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o posebnim odredbama za potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj cilju „Europska teritorijalna suradnja” (SL L 347, 20.12.2013., str. 259.).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 1301/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

6

---

| 30.6.2020 | HR | Službeni list Europske unije | L 206/5 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

HR

Službeni list Europske unije

L 206/5

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/892

оd 29. lipnja 2020.

o neproduljenju odobrenja aktivne tvari beta-ciflutrin u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja te o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (1), a posebno njezin članak 20. stavak 1. i članak 78. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Direktivom Komisije 2003/31/EZ (2) beta-ciflutrin uvršten je u Prilog I. Direktivi Vijeća 91/414/EEZ (3) kao aktivna tvar. |
| --- | --- |

(1)

Direktivom Komisije 2003/31/EZ (2) beta-ciflutrin uvršten je u Prilog I. Direktivi Vijeća 91/414/EEZ (3) kao aktivna tvar.

| (2) | Aktivne tvari uvrštene u Prilog I. Direktivi 91/414/EEZ smatraju se odobrenima u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 te su uvrštene u dio A Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (4). |
| --- | --- |

(2)

Aktivne tvari uvrštene u Prilog I. Direktivi 91/414/EEZ smatraju se odobrenima u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 te su uvrštene u dio A Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (4).

| (3) | Odobrenje aktivne tvari beta-ciflutrin, kako je navedena u dijelu A Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011, istječe 31. listopada 2020. |
| --- | --- |

(3)

Odobrenje aktivne tvari beta-ciflutrin, kako je navedena u dijelu A Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011, istječe 31. listopada 2020.

| (4) | Zahtjev za produljenje odobrenja aktivne tvari beta-ciflutrin podnesen je u skladu s člankom 1. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 844/2012 (5) u roku predviđenom tim člankom. |
| --- | --- |

(4)

Zahtjev za produljenje odobrenja aktivne tvari beta-ciflutrin podnesen je u skladu s člankom 1. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 844/2012 (5) u roku predviđenom tim člankom.

| (5) | Podnositelji zahtjeva dostavili su dopunsku dokumentaciju u skladu sa zahtjevima iz članka 6. Provedbene uredbe (EU) br. 844/2012. Država članica izvjestiteljica utvrdila je da je zahtjev potpun. |
| --- | --- |

(5)

Podnositelji zahtjeva dostavili su dopunsku dokumentaciju u skladu sa zahtjevima iz članka 6. Provedbene uredbe (EU) br. 844/2012. Država članica izvjestiteljica utvrdila je da je zahtjev potpun.

| (6) | Država članica izvjestiteljica pripremila je izvješće o ocjeni produljenja uz savjetovanje s državom članicom suizvjestiteljicom te ga 8. ožujka 2017. dostavila Europskoj agenciji za sigurnost hrane („Agencija”) i Komisiji. |
| --- | --- |

(6)

Država članica izvjestiteljica pripremila je izvješće o ocjeni produljenja uz savjetovanje s državom članicom suizvjestiteljicom te ga 8. ožujka 2017. dostavila Europskoj agenciji za sigurnost hrane („Agencija”) i Komisiji.

| (7) | Agencija je izvješće o ocjeni produljenja dostavila podnositeljima zahtjeva i državama članicama na podnošenje primjedbi te je primljene primjedbe proslijedila Komisiji. Agencija je usto sažetak dopunske dokumentacije učinila dostupnim javnosti. |
| --- | --- |

(7)

Agencija je izvješće o ocjeni produljenja dostavila podnositeljima zahtjeva i državama članicama na podnošenje primjedbi te je primljene primjedbe proslijedila Komisiji. Agencija je usto sažetak dopunske dokumentacije učinila dostupnim javnosti.

| (8) | Agencija je 9. kolovoza 2018. Komisiji dostavila zaključak (6) o tome može li se pretpostaviti da beta-ciflutrin ispunjava mjerila za odobravanje iz članka 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009. |
| --- | --- |

(8)

Agencija je 9. kolovoza 2018. Komisiji dostavila zaključak (6) o tome može li se pretpostaviti da beta-ciflutrin ispunjava mjerila za odobravanje iz članka 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009.

| (9) | Agencija je utvrdila razloge za bojazni. Agencija je posebno utvrdila neprihvatljiv rizik za radnike koji utovaruju i siju sjeme repe tretirano beta-ciflutrinom. Osim toga, u slučajevima primjene beta-ciflutrina na poljima krumpira i pšenice Agencija je utvrdila visok rizik za stanovnike, člankonošce koji ne pripadaju ciljanoj skupini i vodene organizme. Nadalje, u slučajevima uporabe na rajčicama u staklenicima (trajnim i privremenim) Agencija je utvrdila neprihvatljiv rizik za korisnike sredstva i radnike te, u slučaju uporabe na rajčicama u privremenim staklenicima, za člankonošce koji ne pripadaju ciljanoj skupini. Osim toga, procjenu rizika za potrošače nije bilo moguće dovršiti na temelju dostupnih podataka. |
| --- | --- |

(9)

Agencija je utvrdila razloge za bojazni. Agencija je posebno utvrdila neprihvatljiv rizik za radnike koji utovaruju i siju sjeme repe tretirano beta-ciflutrinom. Osim toga, u slučajevima primjene beta-ciflutrina na poljima krumpira i pšenice Agencija je utvrdila visok rizik za stanovnike, člankonošce koji ne pripadaju ciljanoj skupini i vodene organizme. Nadalje, u slučajevima uporabe na rajčicama u staklenicima (trajnim i privremenim) Agencija je utvrdila neprihvatljiv rizik za korisnike sredstva i radnike te, u slučaju uporabe na rajčicama u privremenim staklenicima, za člankonošce koji ne pripadaju ciljanoj skupini. Osim toga, procjenu rizika za potrošače nije bilo moguće dovršiti na temelju dostupnih podataka.

| (10) | Komisija je pozvala podnositelje zahtjeva da podnesu primjedbe na zaključak Agencije. Nadalje, u skladu s člankom 14. stavkom 1. trećim podstavkom Provedbene uredbe (EU) br. 844/2012 Komisija je pozvala podnositelje zahtjeva da podnesu primjedbe na izvješće o produljenju. Podnositelji zahtjeva podnijeli su primjedbe, koje su pažljivo razmotrene. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je pozvala podnositelje zahtjeva da podnesu primjedbe na zaključak Agencije. Nadalje, u skladu s člankom 14. stavkom 1. trećim podstavkom Provedbene uredbe (EU) br. 844/2012 Komisija je pozvala podnositelje zahtjeva da podnesu primjedbe na izvješće o produljenju. Podnositelji zahtjeva podnijeli su primjedbe, koje su pažljivo razmotrene.

| (11) | Međutim, unatoč argumentima koje su iznijeli podnositelji zahtjeva, bojazni u pogledu te aktivne tvari nisu se mogle ukloniti. |
| --- | --- |

(11)

Međutim, unatoč argumentima koje su iznijeli podnositelji zahtjeva, bojazni u pogledu te aktivne tvari nisu se mogle ukloniti.

| (12) | Stoga za jednu ili više reprezentativnih uporaba najmanje jednog sredstva za zaštitu bilja nije utvrđeno da su ispunjena mjerila za odobravanje predviđena člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009. Stoga je primjereno ne produljiti odobrenje za aktivnu tvar beta-ciflutrin u skladu s člankom 20. stavkom 1. točkom (b) te uredbe. |
| --- | --- |

(12)

Stoga za jednu ili više reprezentativnih uporaba najmanje jednog sredstva za zaštitu bilja nije utvrđeno da su ispunjena mjerila za odobravanje predviđena člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009. Stoga je primjereno ne produljiti odobrenje za aktivnu tvar beta-ciflutrin u skladu s člankom 20. stavkom 1. točkom (b) te uredbe.

| (13) | Provedbenu uredbu (EU) br. 540/2011 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(13)

Provedbenu uredbu (EU) br. 540/2011 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (14) | Državama članicama trebalo bi omogućiti dovoljno vremena za povlačenje odobrenja za sredstva za zaštitu bilja koja sadržavaju beta-ciflutrin. |
| --- | --- |

(14)

Državama članicama trebalo bi omogućiti dovoljno vremena za povlačenje odobrenja za sredstva za zaštitu bilja koja sadržavaju beta-ciflutrin.

| (15) | Ako države članice za sredstva za zaštitu bilja koja sadržavaju beta-ciflutrin odobre razdoblje odgode u skladu s člankom 46. Uredbe (EZ) br. 1107/2009, to razdoblje ne bi smjelo biti dulje od 12 mjeseci od datuma stupanja na snagu ove Uredbe. |
| --- | --- |

(15)

Ako države članice za sredstva za zaštitu bilja koja sadržavaju beta-ciflutrin odobre razdoblje odgode u skladu s člankom 46. Uredbe (EZ) br. 1107/2009, to razdoblje ne bi smjelo biti dulje od 12 mjeseci od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

| (16) | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/1589 (7) rok važenja odobrenja za beta-ciflutrin produljen je do 31. listopada 2020. kako bi se postupak produljenja mogao završiti prije isteka tog roka važenja. Međutim, budući da je odluka o neproduljenju odobrenja donesena prije isteka tog produljenog roka važenja, ova bi se Uredba trebala početi primjenjivati što prije. |
| --- | --- |

(16)

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/1589 (7) rok važenja odobrenja za beta-ciflutrin produljen je do 31. listopada 2020. kako bi se postupak produljenja mogao završiti prije isteka tog roka važenja. Međutim, budući da je odluka o neproduljenju odobrenja donesena prije isteka tog produljenog roka važenja, ova bi se Uredba trebala početi primjenjivati što prije.

| (17) | Ovom se Uredbom ne sprečava podnošenje novog zahtjeva za odobrenje beta-ciflutrina u skladu s člankom 7. Uredbe (EZ) br. 1107/2009. |
| --- | --- |

(17)

Ovom se Uredbom ne sprečava podnošenje novog zahtjeva za odobrenje beta-ciflutrina u skladu s člankom 7. Uredbe (EZ) br. 1107/2009.

| (18) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(18)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Neproduljenje odobrenja aktivne tvari

Ne produljuje se odobrenje aktivne tvari beta-ciflutrin.

Članak 2.

Izmjena Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011

U dijelu A Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 briše se redak 48. o beta-ciflutrinu.

Članak 3.

Prijelazne mjere

Države članice povlače odobrenja za sredstva za zaštitu bilja koja sadržavaju beta-ciflutrin kao aktivnu tvar najkasnije do 20. siječnja 2021.

Članak 4.

Razdoblje odgode

Sva razdoblja odgode koja države članice odobre u skladu s člankom 46. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 moraju isteći najkasnije 20. srpnja 2021.

Članak 5.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 29. lipnja 2020.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 309, 24.11.2009., str. 1.

1

(2)  Direktiva Komisije 2003/31/EZ od 11. travnja 2003. o izmjeni Direktive Vijeća 91/414/EEZ radi uvrštenja 2,4-DB-a, beta-ciflutrina, ciflutrina, iprodiona, linurona, maleinskog hidrazida i pendimetalina kao aktivnih tvari (SL L 101, 23.4.2003., str. 3.).

2

(3)  Direktiva Vijeća 91/414/EEZ od 15. srpnja 1991. o stavljanju sredstava za zaštitu bilja na tržište (SL L 230, 19.8.1991., str. 1.).

3

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 540/2011 od 25. svibnja 2011. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu popisa odobrenih aktivnih tvari (SL L 153, 11.6.2011., str. 1.).

4

(5)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 844/2012 od 18. rujna 2012. o određivanju odredaba potrebnih za provedbu postupka obnavljanja odobrenja za aktivne tvari, kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja (SL L 252, 19.9.2012., str. 26.).

5

(6)  EFSA (Europska agencija za sigurnost hrane), 2018. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance beta-cyfluthrin („Zaključak o stručnom pregledu procjene rizika od uporabe aktivne tvari beta-ciflutrin kao pesticida”), EFSA Journal 2018.; 16(9):5405.

6

Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance beta-cyfluthrin

(7)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/1589 оd 26. rujna 2019. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja roka važenja odobrenja aktivnih tvari amidosulfuron, beta-ciflutrin, bifenoks, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflubenzuron, diflufenikan, fenoksaprop-P, fenpropidin, fludioksonil, flufenacet, fostiazat, indoksakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, pikloram, prosulfokarb, piriproksifen, tiofanat-metil, triflusulfuron i tritosulfuron (SL L 248, 27.9.2019., str. 24.).

7

---

| 30.6.2020 | HR | Službeni list Europske unije | L 206/8 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

HR

Službeni list Europske unije

L 206/8

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/893

оd 29. lipnja 2020.

o izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 о utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu određenih odredbi Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Carinskom zakoniku Unije

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije (1), a posebno njezine članke 8., 17., 50., 76., 132., 138., 143., 157., 161., 176., 193., 217., 232. i 268.,

budući da:

| (1) | Pri provedbi Uredbe (EU) br. 952/2013 (Zakonik) zajedno s Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2015/2447 (2) u praksi pokazala se nužnost određenih izmjena te provedbene uredbe radi njezine bolje prilagodbe potrebama gospodarskih subjekata i carinskih uprava i uzimanja u obzir razvoja zakonodavstva i novosti u uvođenju elektroničkih sustava uspostavljenih za potrebe Zakonika. |
| --- | --- |

(1)

Pri provedbi Uredbe (EU) br. 952/2013 (Zakonik) zajedno s Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2015/2447 (2) u praksi pokazala se nužnost određenih izmjena te provedbene uredbe radi njezine bolje prilagodbe potrebama gospodarskih subjekata i carinskih uprava i uzimanja u obzir razvoja zakonodavstva i novosti u uvođenju elektroničkih sustava uspostavljenih za potrebe Zakonika.

| (2) | Sud Europske unije u svojoj je presudi u predmetu C-661/15 (3) proglasio nevaljanim članak 145. stavak 3. Uredbe Komisije (EEZ) br. 2454/93 (4) o utvrđivanju jednogodišnjeg roka zastare kako bi se uzele u obzir prilagodbe cijene robe s nedostacima pri utvrđivanju njezine carinske vrijednosti. Prema mišljenju Suda, na temelju Carinskog zakonika koji se primjenjivao u to vrijeme (5) dužnik je mogao dobiti povrat uvoznih carina razmjeran smanjenju carinske vrijednosti koje proizlazi iz primjene članka 145. stavka 2. Uredbe (EEZ) br. 2454/93 do isteka roka od tri godine od obavješćivanja dužnika o tim carinama. Međutim, člankom 145. stavkom 3. Uredbe (EEZ) br. 2454/93 rok za tu mogućnost skraćen je na 12 mjeseci jer se prilagodba carinske vrijednosti koja proizlazi iz primjene članka 145. stavka 2. te uredbe mogla uzeti u obzir samo ako je bila izvršena unutar tog roka od 12 mjeseci. Članak 145. stavak 3. Uredbe (EEZ) br. 2454/93 bio je protivan članku 29. Carinskog zakonika u vezi s člankom 78. i člankom 236. stavkom 2. tog zakonika. Stoga je bio nevaljan. Uredbe (EEZ) br. 2913/92 i (EEZ) br. 2454/93 više nisu na snazi, ali se i člankom 132. točkom (c) Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 utvrđuje jednogodišnje ograničenje za prilagodbu carinske vrijednosti robe s nedostacima. Stoga bi ga trebalo izbrisati kako bi bilo jasno da se opći rok od tri godine utvrđen u članku 121. stavku 1. točki (a) Zakonika za zahtijevanje povrata ili otpusta preplaćenih carina primjenjuje i na robu s nedostacima. Radi pravne sigurnosti, kako bi se pojasnilo da se jednogodišnji rok zastare nikada nije trebao primjenjivati u tim slučajevima, članak 132. točku (c) Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 trebalo bi izbrisati s retroaktivnim učinkom od stupanja na snagu te uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Sud Europske unije u svojoj je presudi u predmetu C-661/15 (3) proglasio nevaljanim članak 145. stavak 3. Uredbe Komisije (EEZ) br. 2454/93 (4) o utvrđivanju jednogodišnjeg roka zastare kako bi se uzele u obzir prilagodbe cijene robe s nedostacima pri utvrđivanju njezine carinske vrijednosti. Prema mišljenju Suda, na temelju Carinskog zakonika koji se primjenjivao u to vrijeme (5) dužnik je mogao dobiti povrat uvoznih carina razmjeran smanjenju carinske vrijednosti koje proizlazi iz primjene članka 145. stavka 2. Uredbe (EEZ) br. 2454/93 do isteka roka od tri godine od obavješćivanja dužnika o tim carinama. Međutim, člankom 145. stavkom 3. Uredbe (EEZ) br. 2454/93 rok za tu mogućnost skraćen je na 12 mjeseci jer se prilagodba carinske vrijednosti koja proizlazi iz primjene članka 145. stavka 2. te uredbe mogla uzeti u obzir samo ako je bila izvršena unutar tog roka od 12 mjeseci. Članak 145. stavak 3. Uredbe (EEZ) br. 2454/93 bio je protivan članku 29. Carinskog zakonika u vezi s člankom 78. i člankom 236. stavkom 2. tog zakonika. Stoga je bio nevaljan. Uredbe (EEZ) br. 2913/92 i (EEZ) br. 2454/93 više nisu na snazi, ali se i člankom 132. točkom (c) Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 utvrđuje jednogodišnje ograničenje za prilagodbu carinske vrijednosti robe s nedostacima. Stoga bi ga trebalo izbrisati kako bi bilo jasno da se opći rok od tri godine utvrđen u članku 121. stavku 1. točki (a) Zakonika za zahtijevanje povrata ili otpusta preplaćenih carina primjenjuje i na robu s nedostacima. Radi pravne sigurnosti, kako bi se pojasnilo da se jednogodišnji rok zastare nikada nije trebao primjenjivati u tim slučajevima, članak 132. točku (c) Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 trebalo bi izbrisati s retroaktivnim učinkom od stupanja na snagu te uredbe.

| (3) | Člankom 182. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 zahtijeva se upotreba elektroničkog informacijskog i komunikacijskog sustava uspostavljenog u skladu s člankom 16. stavkom 1. Zakonika za dostavu, obradu, pohranu i razmjenu informacija povezanih s ulaznim skraćenim deklaracijama te za naknadnu razmjenu relevantnih informacija. Komisija je Provedbenom odlukom (EU) 2019/2151 (6) odlučila uspostaviti novi elektronički sustav (ICS2) kako bi se carinskim tijelima pomoglo u analizi rizika prije dolaska u pogledu sigurnosti i zaštite u carinskim pitanjima i povezanim provjerama, konkretno u obradi podataka iz ulazne skraćene deklaracije za potrebe carinske analize rizika i provjere te u s njima povezanoj razmjeni informacija. Članak 182. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 trebalo bi stoga izmijeniti da se utvrde svrhe za koje će se sustav ICS2 upotrebljavati te da se osigura usklađenost na carinskom području Unije i da se od gospodarskih subjekata zahtijeva da upotrebljavaju usklađeno sučelje za gospodarske subjekte, koje su Komisija i države članice osmislile za dostavu podataka ulaznih skraćenih deklaracija carinskim tijelima te za razmjenu povezanih informacija. |
| --- | --- |

(3)

Člankom 182. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 zahtijeva se upotreba elektroničkog informacijskog i komunikacijskog sustava uspostavljenog u skladu s člankom 16. stavkom 1. Zakonika za dostavu, obradu, pohranu i razmjenu informacija povezanih s ulaznim skraćenim deklaracijama te za naknadnu razmjenu relevantnih informacija. Komisija je Provedbenom odlukom (EU) 2019/2151 (6) odlučila uspostaviti novi elektronički sustav (ICS2) kako bi se carinskim tijelima pomoglo u analizi rizika prije dolaska u pogledu sigurnosti i zaštite u carinskim pitanjima i povezanim provjerama, konkretno u obradi podataka iz ulazne skraćene deklaracije za potrebe carinske analize rizika i provjere te u s njima povezanoj razmjeni informacija. Članak 182. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 trebalo bi stoga izmijeniti da se utvrde svrhe za koje će se sustav ICS2 upotrebljavati te da se osigura usklađenost na carinskom području Unije i da se od gospodarskih subjekata zahtijeva da upotrebljavaju usklađeno sučelje za gospodarske subjekte, koje su Komisija i države članice osmislile za dostavu podataka ulaznih skraćenih deklaracija carinskim tijelima te za razmjenu povezanih informacija.

| (4) | Člankom 183. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 utvrđuju se pravila za dostavljanje podataka za ulaznu skraćenu deklaraciju, uključujući obvezu da ih u posebnim slučajevima dostavi više osoba u skladu s člankom 127. stavkom 6. Zakonika (višestruko podnošenje). Uvođenjem sustava ICS2 u tri verzije (verzija 1, verzija 2 i verzija 3) postupno će se relevantnim prometnim sektorima i poslovnim modelima omogućiti višestruko dostavljanje podataka ulazne skraćene deklaracije. Članak 183. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 trebalo bi stoga izmijeniti kako bi se pojasnila pravila koja se primjenjuju dok se u potpunosti ne uspostavi ICS2. Polazna točka je situacija u okviru postojećeg sustava kontrole uvoza. Putem tog sustava prijevoznici u svim vrstama prijevoza (zračni, pomorski, cestovni i željeznički prijevoz te prijevoz unutarnjim plovnim putovima), uključujući žurne prijevoznike, moraju odmah dostaviti sve podatke iz ulazne skraćene deklaracije za robu za koju ne postoji primjenjivo izuzeće iz članka 104. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/2446 (7). Od uvođenja verzije 1 novog elektroničkog sustava u zračnom će se prijevozu od žurnih prijevoznika zahtijevati da podnesu minimalni skup podataka za sve pošiljke, neovisno o njihovoj vrijednosti, a poštanski operateri prvi će put morati podnijeti minimalni skup podataka, ali samo za robu u poštanskim pošiljkama čije je konačno odredište Unija. U skladu s člankom 106. Delegirane uredbe (EU) 2015/2446, do puštanja u uporabu verzije 2 novog sustava taj minimalni skup podataka smatrat će se potpunom ulaznom skraćenom deklaracijom za robu u poštanskim pošiljkama i za robu u pošiljkama čija vrijednost ne premašuje 22 EUR. Od prvog dana razdoblja uvođenja verzije 2 sustava ICS2 bit će moguće višestruko podnošenje u zračnom prijevozu. Zračni prijevoznici trebaju prestati upotrebljavati postojeći sustav kontrole uvoza i postupno se povezati s novim sustavom ICS2 putem kojeg moraju dostaviti odgovarajući skup podataka s podacima ulazne skraćene deklaracije. Od prvog dana uvođenja verzije 3 novog sustava višestruko podnošenje bit će moguće i u drugim vrstama prijevoza. Prijevoznici u tim vrstama prijevoza trebaju se postupno povezati s novim sustavom. Države članice odredit će datum od kojeg su gospodarski subjekti obvezni upotrebljavati različite verzije novog sustava u skladu s dijelom I. točkom 6. Priloga Provedbenoj odluci (EU) 2019/2151, unutar razdoblja uvođenja koja su u njemu utvrđena. Trebalo bi izmijeniti i članak 183. kako bi se pojasnila pravila koja se primjenjuju na određivanje carinskog ureda prvog ulaska ako osoba koja podnosi podatke ulazne skraćene deklaracije ne zna mjesto prvog dolaska u Uniju prijevoznog sredstva koje prevozi robu. |
| --- | --- |

(4)

Člankom 183. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 utvrđuju se pravila za dostavljanje podataka za ulaznu skraćenu deklaraciju, uključujući obvezu da ih u posebnim slučajevima dostavi više osoba u skladu s člankom 127. stavkom 6. Zakonika (višestruko podnošenje). Uvođenjem sustava ICS2 u tri verzije (verzija 1, verzija 2 i verzija 3) postupno će se relevantnim prometnim sektorima i poslovnim modelima omogućiti višestruko dostavljanje podataka ulazne skraćene deklaracije. Članak 183. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 trebalo bi stoga izmijeniti kako bi se pojasnila pravila koja se primjenjuju dok se u potpunosti ne uspostavi ICS2. Polazna točka je situacija u okviru postojećeg sustava kontrole uvoza. Putem tog sustava prijevoznici u svim vrstama prijevoza (zračni, pomorski, cestovni i željeznički prijevoz te prijevoz unutarnjim plovnim putovima), uključujući žurne prijevoznike, moraju odmah dostaviti sve podatke iz ulazne skraćene deklaracije za robu za koju ne postoji primjenjivo izuzeće iz članka 104. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/2446 (7). Od uvođenja verzije 1 novog elektroničkog sustava u zračnom će se prijevozu od žurnih prijevoznika zahtijevati da podnesu minimalni skup podataka za sve pošiljke, neovisno o njihovoj vrijednosti, a poštanski operateri prvi će put morati podnijeti minimalni skup podataka, ali samo za robu u poštanskim pošiljkama čije je konačno odredište Unija. U skladu s člankom 106. Delegirane uredbe (EU) 2015/2446, do puštanja u uporabu verzije 2 novog sustava taj minimalni skup podataka smatrat će se potpunom ulaznom skraćenom deklaracijom za robu u poštanskim pošiljkama i za robu u pošiljkama čija vrijednost ne premašuje 22 EUR. Od prvog dana razdoblja uvođenja verzije 2 sustava ICS2 bit će moguće višestruko podnošenje u zračnom prijevozu. Zračni prijevoznici trebaju prestati upotrebljavati postojeći sustav kontrole uvoza i postupno se povezati s novim sustavom ICS2 putem kojeg moraju dostaviti odgovarajući skup podataka s podacima ulazne skraćene deklaracije. Od prvog dana uvođenja verzije 3 novog sustava višestruko podnošenje bit će moguće i u drugim vrstama prijevoza. Prijevoznici u tim vrstama prijevoza trebaju se postupno povezati s novim sustavom. Države članice odredit će datum od kojeg su gospodarski subjekti obvezni upotrebljavati različite verzije novog sustava u skladu s dijelom I. točkom 6. Priloga Provedbenoj odluci (EU) 2019/2151, unutar razdoblja uvođenja koja su u njemu utvrđena. Trebalo bi izmijeniti i članak 183. kako bi se pojasnila pravila koja se primjenjuju na određivanje carinskog ureda prvog ulaska ako osoba koja podnosi podatke ulazne skraćene deklaracije ne zna mjesto prvog dolaska u Uniju prijevoznog sredstva koje prevozi robu.

| (5) | Obveze da osobe koje nisu prijevoznici pružaju podatke za ulaznu skraćenu deklaraciju trebale bi se primjenjivati tijekom uvođenja tri verzije novog sustava. Prema tome, opće upućivanje na uvođenje sustava kontrole uvoza u članku 184. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 trebalo bi zamijeniti konkretnijim upućivanjima na tri verzije sustava ICS2. Obveza obavješćivanja o robi koja se prevozi morem trebala bi se primjenjivati od trenutka kada je prijevoznik obvezan upotrebljavati verziju 3 novog sustava. Obveza obavješćivanja o robi koja se prevozi zračnim prijevozom ili poštom trebala bi se primjenjivati od trenutka kada je prijevoznik obvezan upotrijebiti verziju 2 novog sustava. |
| --- | --- |

(5)

Obveze da osobe koje nisu prijevoznici pružaju podatke za ulaznu skraćenu deklaraciju trebale bi se primjenjivati tijekom uvođenja tri verzije novog sustava. Prema tome, opće upućivanje na uvođenje sustava kontrole uvoza u članku 184. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 trebalo bi zamijeniti konkretnijim upućivanjima na tri verzije sustava ICS2. Obveza obavješćivanja o robi koja se prevozi morem trebala bi se primjenjivati od trenutka kada je prijevoznik obvezan upotrebljavati verziju 3 novog sustava. Obveza obavješćivanja o robi koja se prevozi zračnim prijevozom ili poštom trebala bi se primjenjivati od trenutka kada je prijevoznik obvezan upotrijebiti verziju 2 novog sustava.

| (6) | Obveza carinskih tijela da registriraju dostavljanje podataka ulazne skraćene deklaracije i obavijeste o toj registraciji također bi trebala odražavati različite verzije sustava ICS2. Prema tome, opće upućivanje na uvođenje sustava kontrole uvoza u članku 185. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 trebalo bi zamijeniti konkretnijim upućivanjima na tri verzije novog sustava. Carinska tijela trebala bi registrirati ulaznu skraćenu deklaraciju i uputiti obavijest o registraciji podataka iz ulazne skraćene deklaracije od prvog dana razdoblja uvođenja verzije 1 sustava ICS2. Nakon uvođenja verzije 2 tog novog sustava, u određenim će situacijama biti moguće višestruko podnošenje pa bi se stoga u članku 185. također trebalo navesti da bi se od carinskih tijela trebalo zahtijevati da od tog datuma odmah obavijeste prijevoznika kad drugi gospodarski subjekti registriraju podatke ulazne skraćene deklaracije ako je on zatražio da ga se o tome obavijesti. |
| --- | --- |

(6)

Obveza carinskih tijela da registriraju dostavljanje podataka ulazne skraćene deklaracije i obavijeste o toj registraciji također bi trebala odražavati različite verzije sustava ICS2. Prema tome, opće upućivanje na uvođenje sustava kontrole uvoza u članku 185. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 trebalo bi zamijeniti konkretnijim upućivanjima na tri verzije novog sustava. Carinska tijela trebala bi registrirati ulaznu skraćenu deklaraciju i uputiti obavijest o registraciji podataka iz ulazne skraćene deklaracije od prvog dana razdoblja uvođenja verzije 1 sustava ICS2. Nakon uvođenja verzije 2 tog novog sustava, u određenim će situacijama biti moguće višestruko podnošenje pa bi se stoga u članku 185. također trebalo navesti da bi se od carinskih tijela trebalo zahtijevati da od tog datuma odmah obavijeste prijevoznika kad drugi gospodarski subjekti registriraju podatke ulazne skraćene deklaracije ako je on zatražio da ga se o tome obavijesti.

| (7) | U članku 186. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 trebalo bi pojasniti rokove za analizu rizika na temelju podataka ulazne skraćene deklaracije i potrebne mjere koje treba poduzeti u kontekstu analize rizika. U članku 186. Provedbene uredbe 2015/2447 trebalo bi propisati da bi carinski ured prvog ulaska, nakon što je pravodobno primio ulaznu skraćenu deklaraciju, u pravilu morao dovršiti analizu rizika prije nego što roba stigne na carinsko područje Unije. Međutim, taj bi rok trebao biti kraći za robu koja se unosi zračnim prijevozom. Od carinskog ureda prvog ulaska trebalo bi zahtijevati da dovrši analizu rizika za tu robu što prije nakon primitka minimalnog skupa podataka ulazne skraćene deklaracije. Osim toga, kako bi se osigurala jednaka primjena carinskih provjera, trebalo bi izmijeniti i članak 186. kako bi se definirali koraci koje carinski ured prvog ulaska treba provesti kako bi se dovršila analiza rizika na temelju podataka ulazne skraćene deklaracije. Konkretno, na temelju članaka 46., 47. i 128. Zakonika, carinski ured prvog ulaska razmjenjuje informacije s državama članicama navedenima u tim podacima i s državama članicama koje su u sustav ICS2 unijele informacije koje se odnose na rizike sigurnosti i zaštite koji odgovaraju podacima ulazne skraćene deklaracije, zahtijevajući od tih drugih carinskih tijela da provedu analizu rizika i da određene rezultate te analize rizika stave na raspolaganje. |
| --- | --- |

(7)

U članku 186. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 trebalo bi pojasniti rokove za analizu rizika na temelju podataka ulazne skraćene deklaracije i potrebne mjere koje treba poduzeti u kontekstu analize rizika. U članku 186. Provedbene uredbe 2015/2447 trebalo bi propisati da bi carinski ured prvog ulaska, nakon što je pravodobno primio ulaznu skraćenu deklaraciju, u pravilu morao dovršiti analizu rizika prije nego što roba stigne na carinsko područje Unije. Međutim, taj bi rok trebao biti kraći za robu koja se unosi zračnim prijevozom. Od carinskog ureda prvog ulaska trebalo bi zahtijevati da dovrši analizu rizika za tu robu što prije nakon primitka minimalnog skupa podataka ulazne skraćene deklaracije. Osim toga, kako bi se osigurala jednaka primjena carinskih provjera, trebalo bi izmijeniti i članak 186. kako bi se definirali koraci koje carinski ured prvog ulaska treba provesti kako bi se dovršila analiza rizika na temelju podataka ulazne skraćene deklaracije. Konkretno, na temelju članaka 46., 47. i 128. Zakonika, carinski ured prvog ulaska razmjenjuje informacije s državama članicama navedenima u tim podacima i s državama članicama koje su u sustav ICS2 unijele informacije koje se odnose na rizike sigurnosti i zaštite koji odgovaraju podacima ulazne skraćene deklaracije, zahtijevajući od tih drugih carinskih tijela da provedu analizu rizika i da određene rezultate te analize rizika stave na raspolaganje.

| (8) | Trebalo bi izmijeniti i članak 186. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 kako bi carinski ured prvog ulaska imao pravo preporučiti, nakon završetka analize rizika, najprikladniju lokaciju i mjere za izvršavanje provjere robe. Carinski ured nadležan za lokaciju koja je preporučena kao najprikladnija za provjeru trebao bi imati mogućnost odabrati hoće li slijediti preporuku, ali bi u svakom slučaju trebao biti obvezan obavijestiti ulazni carinski ured o tome je li provjera izvršena i, u slučaju potvrdnog odgovora, o njezinim rezultatima. Osim toga, primjereno je utvrditi postupovno pravilo u skladu s kojim carinska tijela trebaju upotrebljavati ICS2 za obavješćivanje o procjenama rizika i rezultatima provjere u slučajevima predviđenima člankom 46. stavkom 5. Zakonika ili za bilo koju drugu razmjenu rezultata provjere u skladu s člankom 47. stavkom 2. Zakonika. Nadalje, obvezu provođenja analize rizika nakon podnošenja robe trebalo bi proširiti kako bi se njome obuhvatilo više slučajeva oslobađanja od obveze podnošenja ulazne skraćene deklaracije u skladu s Delegiranom uredbom (EU) 2015/2446. |
| --- | --- |

(8)

Trebalo bi izmijeniti i članak 186. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 kako bi carinski ured prvog ulaska imao pravo preporučiti, nakon završetka analize rizika, najprikladniju lokaciju i mjere za izvršavanje provjere robe. Carinski ured nadležan za lokaciju koja je preporučena kao najprikladnija za provjeru trebao bi imati mogućnost odabrati hoće li slijediti preporuku, ali bi u svakom slučaju trebao biti obvezan obavijestiti ulazni carinski ured o tome je li provjera izvršena i, u slučaju potvrdnog odgovora, o njezinim rezultatima. Osim toga, primjereno je utvrditi postupovno pravilo u skladu s kojim carinska tijela trebaju upotrebljavati ICS2 za obavješćivanje o procjenama rizika i rezultatima provjere u slučajevima predviđenima člankom 46. stavkom 5. Zakonika ili za bilo koju drugu razmjenu rezultata provjere u skladu s člankom 47. stavkom 2. Zakonika. Nadalje, obvezu provođenja analize rizika nakon podnošenja robe trebalo bi proširiti kako bi se njome obuhvatilo više slučajeva oslobađanja od obveze podnošenja ulazne skraćene deklaracije u skladu s Delegiranom uredbom (EU) 2015/2446.

| (9) | Naslov članka 187. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 trebalo bi izmijeniti tako da se u njemu odražava da taj članak sadržava pravila koja su prijelazna jer se primjenjuju samo do uvođenja sustava ICS2. Dok novi sustav ne bude dostupan, carinska tijela trebala bi biti obvezna provesti analizu rizika na temelju informacija iz postojećeg sustava kontrole uvoza. U članku 187. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 trebalo bi navesti da će se postojeći sustav kontrole uvoza upotrebljavati do različitih datuma uvođenja novog sustava. Trebalo bi ažurirati i upućivanja na Delegiranu uredbu (EU) 2015/2446 u članku 187. stavku 5. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447. Pravila o nemogućnosti puštanja robe prije provedbe analize rizika i o tome kako provesti analizu rizika nakon izmjene ulazne skraćene deklaracije trebala bi se primjenjivati i tijekom prijelaznog razdoblja te bi ih stoga trebalo dodati u članak 187. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447. |
| --- | --- |

(9)

Naslov članka 187. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 trebalo bi izmijeniti tako da se u njemu odražava da taj članak sadržava pravila koja su prijelazna jer se primjenjuju samo do uvođenja sustava ICS2. Dok novi sustav ne bude dostupan, carinska tijela trebala bi biti obvezna provesti analizu rizika na temelju informacija iz postojećeg sustava kontrole uvoza. U članku 187. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 trebalo bi navesti da će se postojeći sustav kontrole uvoza upotrebljavati do različitih datuma uvođenja novog sustava. Trebalo bi ažurirati i upućivanja na Delegiranu uredbu (EU) 2015/2446 u članku 187. stavku 5. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447. Pravila o nemogućnosti puštanja robe prije provedbe analize rizika i o tome kako provesti analizu rizika nakon izmjene ulazne skraćene deklaracije trebala bi se primjenjivati i tijekom prijelaznog razdoblja te bi ih stoga trebalo dodati u članak 187. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447.

| (10) | U postupovnim pravilima za izmjenu ili poništenje ulazne skraćene deklaracije iz članka 188. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 trebalo bi razlikovati novi ICS2 od postojećeg sustava kontrole uvoza. Za podnošenje zahtjeva za izmjenu ili poništenje ulazne skraćene deklaracije trebalo bi upotrebljavati novi sustav. Međutim, države članice trebale bi imati mogućnost dopustiti podnošenje zahtjeva u papirnatom obliku za izmjenu ili poništenje deklaracija podnesenih upotrebom postojećeg sustava kontrole uvoza. |
| --- | --- |

(10)

U postupovnim pravilima za izmjenu ili poništenje ulazne skraćene deklaracije iz članka 188. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 trebalo bi razlikovati novi ICS2 od postojećeg sustava kontrole uvoza. Za podnošenje zahtjeva za izmjenu ili poništenje ulazne skraćene deklaracije trebalo bi upotrebljavati novi sustav. Međutim, države članice trebale bi imati mogućnost dopustiti podnošenje zahtjeva u papirnatom obliku za izmjenu ili poništenje deklaracija podnesenih upotrebom postojećeg sustava kontrole uvoza.

| (11) | Članak 189. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 trebalo bi izmijeniti kako bi se pravila za preusmjeravanje zrakoplova i plovila primjenjiva u okviru postojećeg sustava kontrole uvoza razlikovala od pravila koja će se primjenjivati u okviru novog elektroničkog sustava ICS2. |
| --- | --- |

(11)

Članak 189. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 trebalo bi izmijeniti kako bi se pravila za preusmjeravanje zrakoplova i plovila primjenjiva u okviru postojećeg sustava kontrole uvoza razlikovala od pravila koja će se primjenjivati u okviru novog elektroničkog sustava ICS2.

| (12) | Nakon uvođenja obrasca EU 302 u članku 1. točki 51. Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 trebalo bi izmijeniti članak 207. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 kako bi se omogućila uporaba obrasca EU 302 kao dokaza o carinskom statusu robe Unije. |
| --- | --- |

(12)

Nakon uvođenja obrasca EU 302 u članku 1. točki 51. Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 trebalo bi izmijeniti članak 207. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 kako bi se omogućila uporaba obrasca EU 302 kao dokaza o carinskom statusu robe Unije.

| (13) | Nakon izmjene članka 141. Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 o radnjama koje se smatraju carinskom deklaracijom, članak 218. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti kako bi se pojasnilo u kojim se slučajevima određene carinske formalnosti pri ulasku ili izlasku smatraju izvršenima i radnjom koja se smatra carinskom deklaracijom. |
| --- | --- |

(13)

Nakon izmjene članka 141. Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 o radnjama koje se smatraju carinskom deklaracijom, članak 218. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti kako bi se pojasnilo u kojim se slučajevima određene carinske formalnosti pri ulasku ili izlasku smatraju izvršenima i radnjom koja se smatra carinskom deklaracijom.

| (14) | Nakon što je u članku 141. stavku 3. Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 uvedeno prijelazno pravilo za deklariranje poštanskih pošiljaka njihovim podnošenjem carini do uvođenja verzije 1 sustava ICS2 za potporu analizi rizika prije dolaska u pogledu sigurnosti i zaštite i povezanih provjera, u članku 220. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 trebalo bi pojasniti da su posebna pravila o prihvaćanju i puštanju poštanskih pošiljaka također prijelazna. |
| --- | --- |

(14)

Nakon što je u članku 141. stavku 3. Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 uvedeno prijelazno pravilo za deklariranje poštanskih pošiljaka njihovim podnošenjem carini do uvođenja verzije 1 sustava ICS2 za potporu analizi rizika prije dolaska u pogledu sigurnosti i zaštite i povezanih provjera, u članku 220. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 trebalo bi pojasniti da su posebna pravila o prihvaćanju i puštanju poštanskih pošiljaka također prijelazna.

| (15) | Trebalo bi uspostaviti postupovna pravila za uporabu obrasca NATO 302 i obrasca EU 302 za carinske postupke koji nisu provoz. Stoga bi u Provedbenu uredbu (EU) 2015/2447 trebalo umetnuti nove članke 220.a i 220.b. Kako bi se osiguralo uredno funkcioniranje postupovnih pravila, člankom 221. te uredbe trebalo bi zahtijevati od carinskih tijela država članica da odrede carinski ured ili urede nadležne za carinske formalnosti i provjere robe koja će se kretati ili upotrebljavati na temelju obrasca NATO 302 ili obrasca EU 302. |
| --- | --- |

(15)

Trebalo bi uspostaviti postupovna pravila za uporabu obrasca NATO 302 i obrasca EU 302 za carinske postupke koji nisu provoz. Stoga bi u Provedbenu uredbu (EU) 2015/2447 trebalo umetnuti nove članke 220.a i 220.b. Kako bi se osiguralo uredno funkcioniranje postupovnih pravila, člankom 221. te uredbe trebalo bi zahtijevati od carinskih tijela država članica da odrede carinski ured ili urede nadležne za carinske formalnosti i provjere robe koja će se kretati ili upotrebljavati na temelju obrasca NATO 302 ili obrasca EU 302.

| (16) | Trebalo bi izmijeniti i članak 221. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 kako bi se pojasnilo da je carinski ured koji se nalazi u državi članici u kojoj završava otprema ili prijevoz robe carinski ured nadležan za deklariranje za uvoz određene robe oslobođene od carine ako je ta roba prijavljena za potrebe PDV-a u okviru odredbe koja nije posebna odredba za prodaju na daljinu robe uvezene iz trećih područja ili trećih zemalja, takozvani sustav „sve na jednom mjestu” za uvoz iz glave XII. poglavlja 6. odjeljka 4. Direktive Vijeća 2006/112/EZ (8). Cilj je osigurati da se na tu robu obračunava stopa PDV-a države članice odredišta ili potrošnje robe. |
| --- | --- |

(16)

Trebalo bi izmijeniti i članak 221. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 kako bi se pojasnilo da je carinski ured koji se nalazi u državi članici u kojoj završava otprema ili prijevoz robe carinski ured nadležan za deklariranje za uvoz određene robe oslobođene od carine ako je ta roba prijavljena za potrebe PDV-a u okviru odredbe koja nije posebna odredba za prodaju na daljinu robe uvezene iz trećih područja ili trećih zemalja, takozvani sustav „sve na jednom mjestu” za uvoz iz glave XII. poglavlja 6. odjeljka 4. Direktive Vijeća 2006/112/EZ (8). Cilj je osigurati da se na tu robu obračunava stopa PDV-a države članice odredišta ili potrošnje robe.

| (17) | Članak 271. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 trebalo bi izmijeniti kako bi se poboljšala usklađena primjena elektroničkog sustava za standardiziranu razmjenu informacija (INF). Kako bi se za gospodarske subjekte utvrdio jedinstveni postupak za uvođenje potrebnih podatkovnih elemenata u taj sustav, predmetni gospodarski subjekti trebali bi upotrebljavati usklađeno sučelje za gospodarske subjekte. |
| --- | --- |

(17)

Članak 271. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 trebalo bi izmijeniti kako bi se poboljšala usklađena primjena elektroničkog sustava za standardiziranu razmjenu informacija (INF). Kako bi se za gospodarske subjekte utvrdio jedinstveni postupak za uvođenje potrebnih podatkovnih elemenata u taj sustav, predmetni gospodarski subjekti trebali bi upotrebljavati usklađeno sučelje za gospodarske subjekte.

| (18) | Nakon uvođenja obveze država članica da odrede carinski ured odgovoran za sve carinske formalnosti i provjere robe koja će se kretati ili upotrebljavati na temelju obrasca NATO 302 ili obrasca EU 302 iz članka 221. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447, članak 285. te uredbe, kojim se predviđa ista obveza, ali samo za provoz, postaje suvišan i trebalo bi ga izbrisati. Osim toga, odredbe o isporuci obrasca NATO 302 kao i postupovna pravila koja se primjenjuju na upotrebu takvih obrazaca, trebalo bi proširiti na provoz na temelju obrasca EU 302. Članke 285., 286. i 287. Uredbe (EU) 2015/2447 trebalo bi stoga izmijeniti te umetnuti nove odredbe. |
| --- | --- |

(18)

Nakon uvođenja obveze država članica da odrede carinski ured odgovoran za sve carinske formalnosti i provjere robe koja će se kretati ili upotrebljavati na temelju obrasca NATO 302 ili obrasca EU 302 iz članka 221. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447, članak 285. te uredbe, kojim se predviđa ista obveza, ali samo za provoz, postaje suvišan i trebalo bi ga izbrisati. Osim toga, odredbe o isporuci obrasca NATO 302 kao i postupovna pravila koja se primjenjuju na upotrebu takvih obrazaca, trebalo bi proširiti na provoz na temelju obrasca EU 302. Članke 285., 286. i 287. Uredbe (EU) 2015/2447 trebalo bi stoga izmijeniti te umetnuti nove odredbe.

| (19) | Članak 321. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 trebalo bi izmijeniti kako bi se pojasnio završetak postupka provoza Unije za robu koja ulazi na carinsko područje Unije fiksnim prijevoznim instalacijama te pojasnio pravni položaj takve robe nakon završetka postupka provoza Unije. |
| --- | --- |

(19)

Članak 321. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 trebalo bi izmijeniti kako bi se pojasnio završetak postupka provoza Unije za robu koja ulazi na carinsko područje Unije fiksnim prijevoznim instalacijama te pojasnio pravni položaj takve robe nakon završetka postupka provoza Unije.

| (20) | Provedbenu uredbu (EU) 2015/2447 trebalo bi izmijeniti kako bi se uvela mogućnost posebnog zaključenja postupka privremenog uvoza za robu koja je potrošena ili uništena tijekom vojnih aktivnosti. |
| --- | --- |

(20)

Provedbenu uredbu (EU) 2015/2447 trebalo bi izmijeniti kako bi se uvela mogućnost posebnog zaključenja postupka privremenog uvoza za robu koja je potrošena ili uništena tijekom vojnih aktivnosti.

| (21) | U skladu s člankom 324. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 gospodarski subjekti mogu iskoristiti pojednostavnjeno zaključenje postupka unutarnje proizvodnje IM/EX jer se prerađeni proizvodi smatraju ponovno izvezenima. Međutim, u slučajevima u kojima bi roba koja nije roba Unije i koja je stavljena u postupak unutarnje proizvodnje IM/EX podlijegala, među ostalim, mjeri trgovinske politike ako bi bila deklarirana za puštanje u slobodni promet, takvo pojednostavnjeno zaključenje postupka nije dopušteno. Neke mjere trgovinske politike uspostavljene su za potrebe prethodnog nadzora Unije te se primjenjuju samo u slučaju puštanja u slobodni promet. Takve mjere koje utječu na primjenu članka 324. stavka 1. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 utvrđene su Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/670 (9) u pogledu uvoza određenih proizvoda od željeza i čelika te Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/640 (10) u pogledu uvoza određenih proizvoda od aluminija. Gospodarskim subjektima trebalo bi omogućiti da iskoriste pojednostavnjenje propisano u članku 324. stavku 1. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 s retroaktivnim učinkom od tri godine prije stupanja na snagu ove izmjene pod uvjetom da dostave podatkovne elemente koji se zahtijevaju u okviru odgovarajućih mjera nadzora. Članak 324. stavak 2. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(21)

U skladu s člankom 324. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 gospodarski subjekti mogu iskoristiti pojednostavnjeno zaključenje postupka unutarnje proizvodnje IM/EX jer se prerađeni proizvodi smatraju ponovno izvezenima. Međutim, u slučajevima u kojima bi roba koja nije roba Unije i koja je stavljena u postupak unutarnje proizvodnje IM/EX podlijegala, među ostalim, mjeri trgovinske politike ako bi bila deklarirana za puštanje u slobodni promet, takvo pojednostavnjeno zaključenje postupka nije dopušteno. Neke mjere trgovinske politike uspostavljene su za potrebe prethodnog nadzora Unije te se primjenjuju samo u slučaju puštanja u slobodni promet. Takve mjere koje utječu na primjenu članka 324. stavka 1. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 utvrđene su Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/670 (9) u pogledu uvoza određenih proizvoda od željeza i čelika te Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/640 (10) u pogledu uvoza određenih proizvoda od aluminija. Gospodarskim subjektima trebalo bi omogućiti da iskoriste pojednostavnjenje propisano u članku 324. stavku 1. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 s retroaktivnim učinkom od tri godine prije stupanja na snagu ove izmjene pod uvjetom da dostave podatkovne elemente koji se zahtijevaju u okviru odgovarajućih mjera nadzora. Članak 324. stavak 2. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (22) | Kako bi se osiguralo da je postupak izvoza robe koja se kreće fiksnim instalacijama zaključen, u članku 331. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 trebalo bi pojasniti kada se smatra da je ta roba podnesena carini. |
| --- | --- |

(22)

Kako bi se osiguralo da je postupak izvoza robe koja se kreće fiksnim instalacijama zaključen, u članku 331. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 trebalo bi pojasniti kada se smatra da je ta roba podnesena carini.

| (23) | Prilog 23–02 Provedbenoj uredbi (EU) 2015/2447 sadržava posebne oznake KN i nazive proizvoda koji se više ne upotrebljavaju zbog promjena u Zajedničkoj carinskoj tarifi (11). Stoga je potrebno ažurirati Prilog 23–02, posebno uzimajući u obzir da je to prvo ažuriranje od 1. svibnja 2016., kada su se počeli primjenjivati Carinski zakonik Unije, Delegirana uredba (EU) 2015/2446 i Provedbena uredba (EU) 2015/2447. |
| --- | --- |

(23)

Prilog 23–02 Provedbenoj uredbi (EU) 2015/2447 sadržava posebne oznake KN i nazive proizvoda koji se više ne upotrebljavaju zbog promjena u Zajedničkoj carinskoj tarifi (11). Stoga je potrebno ažurirati Prilog 23–02, posebno uzimajući u obzir da je to prvo ažuriranje od 1. svibnja 2016., kada su se počeli primjenjivati Carinski zakonik Unije, Delegirana uredba (EU) 2015/2446 i Provedbena uredba (EU) 2015/2447.

| (24) | Kako bi se omogućila veća fleksibilnost u postupku osiguravanja kontinuiteta poslovanja u provozu te smanjile formalnosti i troškovi carinskih tijela, trebalo bi produljiti valjanost potvrda o zajedničkom osiguranju u papirnatom obliku i potvrda o odricanju od osiguranja predviđenih u Prilogu 72–04 Provedbenoj uredbi (EU) 2015/2447. |
| --- | --- |

(24)

Kako bi se omogućila veća fleksibilnost u postupku osiguravanja kontinuiteta poslovanja u provozu te smanjile formalnosti i troškovi carinskih tijela, trebalo bi produljiti valjanost potvrda o zajedničkom osiguranju u papirnatom obliku i potvrda o odricanju od osiguranja predviđenih u Prilogu 72–04 Provedbenoj uredbi (EU) 2015/2447.

| (25) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za carinski zakonik, |
| --- | --- |

(25)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za carinski zakonik,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Izmjene Provedbene uredbe (EU) 2015/2447

Provedbena uredba (EU) 2015/2447 mijenja se kako slijedi:

| 1. | U članku 132. točka (c) briše se. |
| --- | --- |

1.

U članku 132. točka (c) briše se.

| 2. | Članci od 182. do 186. zamjenjuju se sljedećim:

  „Članak 182.

  Elektronički sustav za ulazne skraćene deklaracije


  (članak 16. Zakonika)


  1.   Elektronički sustav uspostavljen u skladu s člankom 16. stavkom 1. Zakonika upotrebljava se za:






  (a) | dostavu, obradu i pohranjivanje podataka iz ulaznih skraćenih deklaracija i drugih informacija povezanih s tim deklaracijama koji se odnose na analizu rizika za potrebe sigurnosti i zaštite, uključujući radi potpore zaštiti zračnog prometa, te koji su povezani s mjerama koje se moraju poduzeti na temelju rezultata te analize; |
| --- | --- | --- |

2.

Članci od 182. do 186. zamjenjuju se sljedećim:

„Članak 182.

Elektronički sustav za ulazne skraćene deklaracije

(članak 16. Zakonika)

1.   Elektronički sustav uspostavljen u skladu s člankom 16. stavkom 1. Zakonika upotrebljava se za:

(a)

dostavu, obradu i pohranjivanje podataka iz ulaznih skraćenih deklaracija i drugih informacija povezanih s tim deklaracijama koji se odnose na analizu rizika za potrebe sigurnosti i zaštite, uključujući radi potpore zaštiti zračnog prometa, te koji su povezani s mjerama koje se moraju poduzeti na temelju rezultata te analize;

| (b) | razmjenu informacija o podacima iz ulazne skraćene deklaracije i rezultatima analize rizika ulaznih skraćenih deklaracija, o drugim informacijama potrebnima za provođenje te analize rizika te o mjerama poduzetima na temelju analize rizika, uključujući preporuke o lokacijama provjera i rezultatima tih provjera; |
| --- | --- |

(b)

razmjenu informacija o podacima iz ulazne skraćene deklaracije i rezultatima analize rizika ulaznih skraćenih deklaracija, o drugim informacijama potrebnima za provođenje te analize rizika te o mjerama poduzetima na temelju analize rizika, uključujući preporuke o lokacijama provjera i rezultatima tih provjera;

| (c) | razmjenu informacija za praćenje i evaluaciju primjene zajedničkih kriterija i standarda sigurnosnog rizika te mjera i prioritetnih područja provjere iz članka 46. stavka 3. Zakonika. |
| --- | --- |

(c)

razmjenu informacija za praćenje i evaluaciju primjene zajedničkih kriterija i standarda sigurnosnog rizika te mjera i prioritetnih područja provjere iz članka 46. stavka 3. Zakonika.

Datumi razvoja i verzija sustava i njegova postupnog uvođenja utvrđeni su u projektu za sustav kontrole uvoza druge generacije u okviru CZU-a (ICS2) u Prilogu Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2019/2151 (*1).

1.a   Gospodarski subjekti dužni su upotrebljavati sučelje za gospodarske subjekte usklađeno na razini EU-a, koje su zajednički osmislile Komisija i države članice, za dostavu, zahtjeve za izmjene, zahtjeve za poništenje, obradu i pohranu podataka iz ulaznih skraćenih deklaracija te za razmjenu povezanih informacija s carinskim tijelima.

2.   Odstupajući od stavka 1. ovog članka, do datumâ uvođenja elektroničkog sustava iz tog stavka u skladu s Prilogom Provedbenoj odluci (EU) 2019/2151 upotrebljava se elektronički sustav za dostavu i razmjenu podataka povezanih s ulaznim skraćenim deklaracijama utvrđen u Uredbi (EEZ) br. 2454/93 u skladu s člankom 185. stavkom 1., člankom 187. i člankom 188. stavkom 3. ove Uredbe.

Članak 183.

Podnošenje ulazne skraćene deklaracije

(članak 127. stavci 4., 5. i 6. Zakonika)

1.   Ako se ne primjenjuje nijedno oslobođenje od obveze podnošenja ulazne skraćene deklaracije iz članka 104. Delegirane uredbe 2015/2446, podaci za ulaznu skraćenu deklaraciju za robu koja se prevozi zrakom dostavljaju se kako slijedi:

| (a) | zračni prijevoznici podnose potpunu ulaznu skraćenu deklaraciju putem elektroničkog sustava iz članka 182. stavka 2. do datuma utvrđenog u skladu s Prilogom Provedbenoj odluci (EU) 2019/2151 za uvođenje verzije 2 elektroničkog sustava iz članka 182. stavka 1. ove Uredbe; |
| --- | --- |

(a)

zračni prijevoznici podnose potpunu ulaznu skraćenu deklaraciju putem elektroničkog sustava iz članka 182. stavka 2. do datuma utvrđenog u skladu s Prilogom Provedbenoj odluci (EU) 2019/2151 za uvođenje verzije 2 elektroničkog sustava iz članka 182. stavka 1. ove Uredbe;

| (b) | žurni prijevoznici podnose sljedeće:






  — | ako stvarna vrijednost pošiljke premašuje 22 EUR, potpunu ulaznu skraćenu deklaraciju putem elektroničkog sustava iz članka 182. stavka 2. do datuma utvrđenog u Prilogu Provedbenoj odluci (EU) 2019/2151 kao datuma početka razdoblja uvođenja verzije 2 elektroničkog sustava iz članka 182. stavka 1. ove Uredbe; |
| --- | --- | --- |

(b)

žurni prijevoznici podnose sljedeće:

—

ako stvarna vrijednost pošiljke premašuje 22 EUR, potpunu ulaznu skraćenu deklaraciju putem elektroničkog sustava iz članka 182. stavka 2. do datuma utvrđenog u Prilogu Provedbenoj odluci (EU) 2019/2151 kao datuma početka razdoblja uvođenja verzije 2 elektroničkog sustava iz članka 182. stavka 1. ove Uredbe;

| — | za sve pošiljke, minimalni skup podataka iz članka 106. stavka 2. Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 putem elektroničkog sustava iz članka 182. stavka 1. ove Uredbe od datuma utvrđenog u skladu s Prilogom Provedbenoj odluci (EU) 2019/2151 za verziju 1 tog sustava; |
| --- | --- |

—

za sve pošiljke, minimalni skup podataka iz članka 106. stavka 2. Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 putem elektroničkog sustava iz članka 182. stavka 1. ove Uredbe od datuma utvrđenog u skladu s Prilogom Provedbenoj odluci (EU) 2019/2151 za verziju 1 tog sustava;

| (c) | poštanski operateri putem elektroničkog sustava iz članka 182. stavka 1. ove Uredbe podnose minimalni skup podataka iz članka 106. stavka 2. Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 za pošiljke kojima je konačno odredište država članica od datuma utvrđenog u skladu s Prilogom Provedbenoj odluci (EU) 2019/2151 za verziju 1 tog sustava; |
| --- | --- |

(c)

poštanski operateri putem elektroničkog sustava iz članka 182. stavka 1. ove Uredbe podnose minimalni skup podataka iz članka 106. stavka 2. Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 za pošiljke kojima je konačno odredište država članica od datuma utvrđenog u skladu s Prilogom Provedbenoj odluci (EU) 2019/2151 za verziju 1 tog sustava;

| (d) | podnošenjem jednog ili više skupova podataka putem elektroničkog sustava iz članka 182. stavka 1. ove Uredbe, od datuma utvrđenog u skladu s Prilogom Provedbenoj odluci (EU) 2019/2151 za uvođenje verzije 2 tog sustava; |
| --- | --- |

(d)

podnošenjem jednog ili više skupova podataka putem elektroničkog sustava iz članka 182. stavka 1. ove Uredbe, od datuma utvrđenog u skladu s Prilogom Provedbenoj odluci (EU) 2019/2151 za uvođenje verzije 2 tog sustava;

1.a   Ako se na robu koja se prevozi morem, unutarnjim plovnim putovima, cestom ili željeznicom ne primjenjuje nijedno oslobođenje od obveze podnošenja ulazne skraćene deklaracije iz članka 104. Delegirane uredbe 2015/2446, podaci iz ulazne skraćene deklaracije dostavljaju se kako slijedi:

| (a) | podnošenjem potpune ulazne skraćene deklaraciju putem elektroničkog sustava iz članka 182. stavka 2. do datuma utvrđenog u skladu s Prilogom Provedbenoj odluci (EU) 2019/2151 za uvođenje verzije 3 elektroničkog sustava iz članka 182. stavka 1. ove Uredbe; |
| --- | --- |

(a)

podnošenjem potpune ulazne skraćene deklaraciju putem elektroničkog sustava iz članka 182. stavka 2. do datuma utvrđenog u skladu s Prilogom Provedbenoj odluci (EU) 2019/2151 za uvođenje verzije 3 elektroničkog sustava iz članka 182. stavka 1. ove Uredbe;

| (b) | podnošenjem jednog ili više skupova podataka putem elektroničkog sustava iz članka 182. stavka 1. ove Uredbe, od datuma utvrđenog u skladu s Prilogom Provedbenoj odluci (EU) 2019/2151 za uvođenje verzije 3 tog sustava; |
| --- | --- |

(b)

podnošenjem jednog ili više skupova podataka putem elektroničkog sustava iz članka 182. stavka 1. ove Uredbe, od datuma utvrđenog u skladu s Prilogom Provedbenoj odluci (EU) 2019/2151 za uvođenje verzije 3 tog sustava;

2.   Ako se ulazna skraćena deklaracija podnosi dostavljanjem više od jednog skupa podataka ili podnošenjem minimalnog skupa podataka iz članka 106. stavaka 2. i 2.a Delegirane uredbe (EU) 2015/2446, osoba koja dostavlja djelomični ili minimalni skup podataka to obavlja u carinskom uredu koji bi, prema njezinim saznanjima, trebao biti carinski ured prvog ulaska. Ako ta osoba ne zna prvo predviđeno mjesto na carinskom području Unije na koje će stići prijevozno sredstvo koje prevozi robu, carinski ured prvog ulaska može se odrediti na temelju mjesta na koje se roba šalje.

Članak 184.

Obveze informiranja kada podatke za ulaznu skraćenu deklaraciju dostavljaju osobe koje nisu prijevoznik

(članak 127. stavak 6. Zakonika)

1   Od datuma utvrđenog u skladu s Prilogom Provedbenoj odluci (EU) 2019/2151 za uvođenje verzije 3 elektroničkog sustava iz članka 182. stavka 1. ove Uredbe, u slučajevima iz članka 112. stavka 1. Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 prijevoznik i sve osobe koje izdaju teretnicu moraju u podacima ulazne skraćene deklaracije navesti identitet svake osobe koja je s njima sklopila ugovor o prijevozu, a nije im stavila na raspolaganje podatke potrebne za ulaznu skraćenu deklaraciju.

Ako primatelj za kojeg je u teretnici navedeno da ne posjeduje osnovne teretnice niže razine ne stavi potrebne podatke na raspolaganje osobi koja izdaje teretnicu, ta osoba mora navesti identitet primatelja u podacima ulazne skraćene deklaracije.

2.   Od datuma utvrđenog u skladu s Prilogom Provedbenoj odluci (EU) 2019/2151 za uvođenje verzije 3 elektroničkog sustava iz članka 182. stavka 1. ove Uredbe, u slučajevima iz članka 112. stavka 1. Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 osoba koja izdaje teretnicu mora osobu koja je s njom sklopila ugovor o prijevozu obavijestiti o izdavanju te teretnice.

U slučaju dogovora o zajedničkom utovaru robe, osoba koja izdaje teretnicu obavješćuje osobu s kojom je sklopila taj dogovor o izdavanju te teretnice.

3.   Od datuma utvrđenog u skladu s Prilogom Provedbenoj odluci (EU) 2019/2151 za uvođenje verzije 2 elektroničkog sustava iz članka 182. stavka 1. ove Uredbe, u slučajevima iz članka 113. stavka 1. Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 prijevoznik i sve osobe koje izdaju zračni tovarni list moraju u podacima ulazne skraćene deklaracije navesti sve osobe koje su s njima sklopile ugovor o prijevozu ili izdale zračni tovarni list za istu robu, a nisu im stavile na raspolaganje podatke potrebne za ulaznu skraćenu deklaraciju.

4.   Od datuma utvrđenog u skladu s Prilogom Provedbenoj odluci (EU) 2019/2151 za uvođenje verzije 2 elektroničkog sustava iz članka 182. stavka 1. ove Uredbe, u slučajevima iz članka 113. stavka 1. Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 osoba koja izdaje zračni tovarni list mora osobu koja je s njom sklopila ugovor o prijevozu obavijestiti o izdavanju tog zračnog tovarnog lista.

U slučaju dogovora o zajedničkom utovaru robe, osoba koja izdaje zračni tovarni list obavješćuje osobu s kojom je sklopila taj dogovor o izdavanju tog zračnog tovarnog lista.

5.   Od datuma utvrđenog u skladu s Prilogom Provedbenoj odluci (EU) 2019/2151 za uvođenje verzije 2 elektroničkog sustava iz članka 182. stavka 1. ove Uredbe, u slučajevima iz članka 113.a stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 prijevoznik mora u podacima ulazne skraćene deklaracije navesti poštanskog operatera ili žurnog prijevoznika koji mu nije stavio na raspolaganje podatke potrebne za ulaznu skraćenu deklaraciju.

Članak 185.

Registriranje ulazne skraćene deklaracije

(članak 127. stavak 1. Zakonika)

1.   Carinska tijela registriraju ulaznu skraćenu deklaraciju po njezinu primitku te o registraciji odmah obavješćuju deklaranta ili njegova zastupnika te mu dostavljaju MRN ulazne skraćene deklaracije i datum registracije.

2.   Od datuma utvrđenog u Prilogu Provedbenoj odluci (EU) 2019/2151 kao datuma početka razdoblja uvođenja verzije 1 elektroničkog sustava iz članka 182. stavka 1. ove Uredbe, ako se podaci iz ulazne skraćene deklaracije dostavljaju podnošenjem barem minimalnog skupa podataka iz članka 106. stavaka 2. i 2.a Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 ili podnošenjem više skupova podataka, carinska tijela:

| (a) | registriraju svaki od tih podnesaka podataka ulazne skraćene deklaracije po primitku; |
| --- | --- |

(a)

registriraju svaki od tih podnesaka podataka ulazne skraćene deklaracije po primitku;

| (b) | osobu koja je podnijela skup podataka odmah obavješćuju o registraciji; |
| --- | --- |

(b)

osobu koja je podnijela skup podataka odmah obavješćuju o registraciji;

| (c) | priopćuju MRN i datum registracije svakog podneska toj osobi. |
| --- | --- |

(c)

priopćuju MRN i datum registracije svakog podneska toj osobi.

3.   Carinska tijela odmah obavješćuju prijevoznika o registraciji pod uvjetom da je prijevoznik zatražio da bude obaviješten te da ima pristup elektroničkim sustavima iz članka 182. ove Uredbe u jednom od sljedećih slučajeva:

| (a) | ulaznu skraćenu deklaraciju podnosi osoba iz članka 127. stavka 4. drugog podstavka Zakonika; |
| --- | --- |

(a)

ulaznu skraćenu deklaraciju podnosi osoba iz članka 127. stavka 4. drugog podstavka Zakonika;

| (b) | podaci za ulaznu skraćenu deklaraciju dostavljeni su u skladu s člankom 127. stavkom 6. Zakonika. |
| --- | --- |

(b)

podaci za ulaznu skraćenu deklaraciju dostavljeni su u skladu s člankom 127. stavkom 6. Zakonika.

4.   Obveza obavješćivanja prijevoznika u slučajevima iz stavka 3. točke (b) primjenjuje se od datuma utvrđenog u Prilogu Provedbenoj odluci (EU) 2019/2151 kao datuma početka razdoblja uvođenja verzije 2 elektroničkog sustava iz članka 182. stavka 1. ove Uredbe, pod uvjetom da prijevoznik ima pristup tom sustavu.

Članak 186.

Analiza rizika i provjere povezane s ulaznim skraćenim deklaracijama

(članak 46. stavci 3. i 5., članak 47. stavak 2. i članak 128. Zakonika)

1.   Analiza rizika mora biti dovršena prije dolaska robe u carinski ured prvog ulaska pod uvjetom da je ulazna skraćena deklaracija podnesena u rokovima utvrđenima u člancima od 105. do 109. Delegirane uredbe (EU) 2015/2446, osim ako se utvrdi rizik ili treba provesti dodatnu analizu rizika.

Ne dovodeći u pitanje prvi podstavak, prva analiza rizika za robu koja se unosi na carinsko područje Unije zračnim putem provodi se što prije nakon primitka minimalnog skupa podataka ulazne skraćene deklaracije iz članka 106. stavaka 2. i 2.a Delegirane uredbe (EU) 2015/2446.

2.   Carinski ured prvog ulaska dovršava analizu rizika prvenstveno za potrebe sigurnosti i zaštite nakon sljedeće razmjene informacija putem sustava iz članka 182. stavka 1.:

| (a) | odmah nakon registracije carinski ured prvog ulaska stavlja podatke iz ulazne skraćene deklaracije na raspolaganje carinskim tijelima država članica navedenih u tim podacima i carinskim tijelima drugih država članica koje su u sustav unijele informacije o rizicima u pogledu sigurnosti i zaštite koje odgovaraju podacima iz te ulazne skraćene deklaracije. |
| --- | --- |

(a)

odmah nakon registracije carinski ured prvog ulaska stavlja podatke iz ulazne skraćene deklaracije na raspolaganje carinskim tijelima država članica navedenih u tim podacima i carinskim tijelima drugih država članica koje su u sustav unijele informacije o rizicima u pogledu sigurnosti i zaštite koje odgovaraju podacima iz te ulazne skraćene deklaracije.

| (b) | u rokovima utvrđenima u člancima od 105. do 109. Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 carinska tijela država članica iz točke (a) ovog stavka provode analizu rizika prvenstveno za potrebe sigurnosti i zaštite, a ako utvrde rizik, rezultate stavljaju na raspolaganje carinskom uredu prvog ulaska. |
| --- | --- |

(b)

u rokovima utvrđenima u člancima od 105. do 109. Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 carinska tijela država članica iz točke (a) ovog stavka provode analizu rizika prvenstveno za potrebe sigurnosti i zaštite, a ako utvrde rizik, rezultate stavljaju na raspolaganje carinskom uredu prvog ulaska.

| (c) | carinski ured prvog ulaska uzima u obzir informacije o rezultatima analize rizika koje su dostavila carinska tijela država članica iz točke (a) kako bi dovršio analizu rizika. |
| --- | --- |

(c)

carinski ured prvog ulaska uzima u obzir informacije o rezultatima analize rizika koje su dostavila carinska tijela država članica iz točke (a) kako bi dovršio analizu rizika.

| (d) | carinski ured prvog ulaska rezultate dovršene analize rizika stavlja na raspolaganje carinskim tijelima država članica koje su pridonijele analizi rizika i onima na koje se kretanje robe potencijalno odnosi. |
| --- | --- |

(d)

carinski ured prvog ulaska rezultate dovršene analize rizika stavlja na raspolaganje carinskim tijelima država članica koje su pridonijele analizi rizika i onima na koje se kretanje robe potencijalno odnosi.

| (e) | carinski ured prvog ulaska obavješćuje sljedeće osobe o dovršetku analize rizika, pod uvjetom da su zatražile obavijest i imaju pristup elektroničkom sustavu iz članka 182. stavka 1.:






  i. | deklaranta ili njegova zastupnika; |
| --- | --- | --- |

(e)

carinski ured prvog ulaska obavješćuje sljedeće osobe o dovršetku analize rizika, pod uvjetom da su zatražile obavijest i imaju pristup elektroničkom sustavu iz članka 182. stavka 1.:

i.

deklaranta ili njegova zastupnika;

| ii. | prijevoznika, ako se razlikuje od deklaranta i njegova zastupnika. |
| --- | --- |

ii.

prijevoznika, ako se razlikuje od deklaranta i njegova zastupnika.

3.   Ako carinski ured prvog ulaska zahtijeva dodatne informacije o podacima ulazne skraćene deklaracije za dovršetak analize rizika, ta se analiza obavlja nakon dostavljanja tih informacija.

U tu svrhu carinski ured prvog ulaska zahtijeva te informacije od osobe koja je podnijela ulaznu skraćenu deklaraciju ili, prema potrebi, osobe koja je dostavila te podatke za tu ulaznu skraćenu deklaraciju. Ako ta osoba nije prijevoznik, carinski ured prvog ulaska obavješćuje prijevoznika pod uvjetom da je prijevoznik zatražio da ga se obavijesti i da ima pristup elektroničkom sustavu iz članka 182. stavka 1.

4.   Ako carinski ured prvog ulaska ima opravdane razloge za sumnju da bi roba unesena zrakom mogla predstavljati ozbiljnu prijetnju za zaštitu zračnog prometa, on zahtijeva da se pošiljka, prije utovara u zrakoplov koji ulazi na carinsko područje Unije, pregledava kao teret i pošta visokog rizika u skladu s točkom 6.7. Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2015/1998 (*2) i točkom 6.7.3. Priloga Provedbenoj odluci Komisije C(2015) 8005 final od 16. studenoga 2015. o utvrđivanju detaljnih mjera za provedbu zajedničkih osnovnih standarda o zaštiti zračnog prometa koji sadržavaju informacije iz članka 18. točke (a) Uredbe (EZ) br. 300/2008.

Carinski ured prvog ulaska obavješćuje sljedeće osobe, pod uvjetom da su zatražile obavijest i imaju pristup elektroničkom sustavu iz članka 182. stavka 1. ove Uredbe:

| (a) | deklaranta ili njegova zastupnika; |
| --- | --- |

(a)

deklaranta ili njegova zastupnika;

| (b) | prijevoznika, ako se razlikuje od deklaranta i njegova zastupnika. |
| --- | --- |

(b)

prijevoznika, ako se razlikuje od deklaranta i njegova zastupnika.

Nakon te obavijesti osoba koja je podnijela ulaznu skraćenu deklaraciju ili, prema potrebi, osoba koja je dostavila podatke za tu ulaznu skraćenu deklaraciju dostavlja carinskom uredu prvog ulaska rezultate te provjere i sve druge povezane relevantne informacije. Analiza rizika dovršava se tek nakon što se dostave te informacije.

5.   Ako carinski ured prvog ulaska ima opravdane razloge smatrati da bi roba unesena zrakom ili teret u kontejnerima unesen pomorskim prijevozom, kako je navedeno u članku 105. točki (a) Delegirane uredbe (EU) 2015/2446, tako ozbiljno ugrožavala sigurnost i zaštitu da je potrebno odmah djelovati, ona nalaže da se roba ne utovari na odgovarajuće prijevozno sredstvo.

Carinski ured prvog ulaska obavješćuje sljedeće osobe, pod uvjetom da su zatražile obavijest i imaju pristup elektroničkom sustavu iz članka 182. stavka 1. ove Uredbe:

| (a) | deklaranta ili njegova zastupnika; |
| --- | --- |

(a)

deklaranta ili njegova zastupnika;

| (b) | prijevoznika, ako se razlikuje od deklaranta i njegova zastupnika. |
| --- | --- |

(b)

prijevoznika, ako se razlikuje od deklaranta i njegova zastupnika.

Ta se obavijest upućuje odmah nakon otkrivanja relevantnog rizika i, u slučaju tereta u kontejnerima koji se unosi pomorskim prijevozom, kako je navedeno u članku 105. točki (a) Delegirane uredbe (EU) 2015/2446, najkasnije u roku od 24 sata nakon primitka ulazne skraćene deklaracije ili, ako je primjenjivo, nakon što od prijevoznika primi podatke ulazne skraćene deklaracije.

Carinski ured prvog ulaska ujedno odmah obavješćuje carinska tijela svih država članica o toj obavijesti i stavlja im na raspolaganje relevantne podatke ulazne skraćene deklaracije.

6.   Ako se utvrdi da pošiljka predstavlja takvu prijetnju da je po njezinu dolasku potrebno poduzeti hitne mjere po dolasku prijevoznog sredstva, takve hitne mjere poduzima carinski ured prvog ulaska po dolasku robe.

7.   Nakon završetka analize rizika carinski ured prvog ulaska može preporučiti, putem elektroničkog sustava iz članka 182. stavka 1., najprikladniju lokaciju i mjere za provedbu provjere.

Carinski ured nadležan za lokaciju koja je preporučena kao najprikladnija za provjeru odlučuje o provjeri i putem elektroničkog sustava iz članka 182. stavka 1. stavlja na raspolaganje rezultate te odluke svim carinskim uredima na koje bi se moglo odnositi kretanje robe, najkasnije u trenutku podnošenja robe carinskom uredu prvog ulaska.

7.a   U slučajevima iz članka 46. stavka 5. i članka 47. stavka 2. Zakonika carinski uredi rezultate svojih carinskih provjera stavljaju na raspolaganje drugim carinskim tijelima država članica putem elektroničkog sustava iz članka 182. stavka 1. ove Uredbe te razmjenjuju relevantne informacije o rizicima putem sustava iz članka 36. ove Uredbe.

8.   Ako se na carinsko područje Unije unosi roba koja je oslobođena obveze podnošenja ulazne skraćene deklaracije u skladu s člankom 104. stavkom 1. točkama od (c) do (k) te (m) i (n) i člankom 104. stavcima 2. i 4. Delegirane uredbe (EU) 2015/2446, analiza rizika provodi se po podnošenju robe.

9.   Roba podnesena carini može se pustiti u carinski postupak ili ponovno izvesti čim se provede analiza rizika te čim to dopuste rezultati analize rizika i poduzete mjere ako su bile potrebne.

10.   Analiza rizika provodi se i u slučaju izmjene podataka ulazne skraćene deklaracije u skladu s člankom 129. Zakonika. U tom slučaju, ne dovodeći u pitanje rok utvrđen u stavku 5. trećem podstavku ovog članka, za teret u kontejnerima koji se unosi pomorskim prijevozom analiza rizika dovršava se odmah po primitku podataka, osim ako je utvrđen rizik ili je potrebno provesti dodatnu analizu rizika.

(*1)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2019/2151 оd 13. prosinca 2019. o uspostavi programa rada u pogledu razvoja i uvođenja elektroničkih sustava iz Carinskog zakonika Unije (SL L 325, 16.12.2019., str. 168.)."

*1

(*2)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1998 оd 5. studenoga 2015. o utvrđivanju detaljnih mjera za provedbu zajedničkih osnovnih standarda iz područja zaštite zračnog prometa (SL L 299, 14.11.2015., str. 1.).”."

*2

| 3. | Članak 187. mijenja se kako slijedi:






  (a) | naslov i stavak 1. zamjenjuju se sljedećim:

  „Članak 187.

  Prijelazna pravila za analizu rizika


  (članak 128. Zakonika)


  1.   Odstupajući od članka 186. ove Uredbe, do datumâ utvrđenih u skladu s Prilogom Provedbenoj odluci (EU) 2019/2151 za uvođenje elektroničkog sustava iz članka 182. stavka 1. ove Uredbe analiza rizika temelji se na informacijama iz ulaznih skraćenih deklaracija koje su podnesene i razmijenjene u elektroničkom sustavu iz članka 182. stavka 2. ove Uredbe, u skladu s pravilima iz ovog članka.”. |
| --- | --- | --- |

3.

Članak 187. mijenja se kako slijedi:

(a)

naslov i stavak 1. zamjenjuju se sljedećim:

„Članak 187.

Prijelazna pravila za analizu rizika

(članak 128. Zakonika)

1.   Odstupajući od članka 186. ove Uredbe, do datumâ utvrđenih u skladu s Prilogom Provedbenoj odluci (EU) 2019/2151 za uvođenje elektroničkog sustava iz članka 182. stavka 1. ove Uredbe analiza rizika temelji se na informacijama iz ulaznih skraćenih deklaracija koje su podnesene i razmijenjene u elektroničkom sustavu iz članka 182. stavka 2. ove Uredbe, u skladu s pravilima iz ovog članka.”.

| (b) | stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

  „5.   Ako se na carinsko područje Unije unosi roba koja je oslobođena obveze podnošenja ulazne skraćene deklaracije u skladu s člankom 104. stavkom 1. točkama od (c) do (k) te (m) i (n) i člankom 104. stavcima 2. i 4. Delegirane uredbe (EU) 2015/2446, analiza rizika provodi se po podnošenju robe na temelju, ako su dostupne, deklaracije za privremeni smještaj ili carinske deklaracije za tu robu.”. |
| --- | --- |

(b)

stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„5.   Ako se na carinsko područje Unije unosi roba koja je oslobođena obveze podnošenja ulazne skraćene deklaracije u skladu s člankom 104. stavkom 1. točkama od (c) do (k) te (m) i (n) i člankom 104. stavcima 2. i 4. Delegirane uredbe (EU) 2015/2446, analiza rizika provodi se po podnošenju robe na temelju, ako su dostupne, deklaracije za privremeni smještaj ili carinske deklaracije za tu robu.”.

| (c) | dodaju se sljedeći stavci 6. i 7.:

  „6.   Roba podnesena carini može se pustiti u carinski postupak ili ponovno izvesti čim se provede analiza rizika te čim to dopuste rezultati analize rizika i poduzete mjere ako su bile potrebne.


  7.   Analiza rizika provodi se i u slučaju izmjene podataka ulazne skraćene deklaracije u skladu s člankom 129. Zakonika. U tom slučaju, ne dovodeći u pitanje rok utvrđen u stavku 3. ovog članka, za teret u kontejnerima koji se unosi pomorskim prijevozom analiza rizika dovršava se odmah po primitku podataka, osim ako je utvrđen rizik ili je potrebno provesti dodatnu analizu rizika.”. |
| --- | --- |

(c)

dodaju se sljedeći stavci 6. i 7.:

„6.   Roba podnesena carini može se pustiti u carinski postupak ili ponovno izvesti čim se provede analiza rizika te čim to dopuste rezultati analize rizika i poduzete mjere ako su bile potrebne.

7.   Analiza rizika provodi se i u slučaju izmjene podataka ulazne skraćene deklaracije u skladu s člankom 129. Zakonika. U tom slučaju, ne dovodeći u pitanje rok utvrđen u stavku 3. ovog članka, za teret u kontejnerima koji se unosi pomorskim prijevozom analiza rizika dovršava se odmah po primitku podataka, osim ako je utvrđen rizik ili je potrebno provesti dodatnu analizu rizika.”.

| 4. | Članci 188. i 189. zamjenjuju se sljedećima:

  „Članak 188.

  Izmjena i poništenje ulazne skraćene deklaracije


  (članak 129. stavak 1. Zakonika)


  1.   Elektronički sustav iz članka 182. stavka 1. upotrebljava se za podnošenje zahtjeva za izmjenu ili poništenje ulazne skraćene deklaracije ili njezinih podataka.
  Ako različite osobe zatraže izmjenu ili poništenje podataka ulazne skraćene deklaracije, svaka od tih osoba smije zatražiti samo izmjenu ili poništenje podataka koje je sama podnijela.


  2.   Carinska tijela odmah obavješćuju osobu koja je podnijela zahtjev za izmjenu ili poništenje o svojoj odluci o registraciji ili odbijanju zahtjeva.
  Ako zahtjev za izmjene ili poništenje podataka ulazne skraćene deklaracije podnosi osoba koja nije prijevoznik, carinska tijela obavješćuju i prijevoznika, pod uvjetom da je prijevoznik zatražio da bude obaviješten te ima pristup elektroničkom sustavu iz članka 182. stavka 1.


  3.   Odstupajući od stavka 1. ovog članka, države članice mogu dopustiti da se zahtjevi za izmjenu ili poništenje podataka ulazne skraćene deklaracije podnesene upotrebom elektroničkog sustava iz članka 182. stavka 2. podnose sredstvima koja nisu tehnike elektroničke obrade podataka iz članka 6. stavka 1. Zakonika.



  Članak 189.

  Preusmjeravanje pomorskih plovila ili zrakoplova koji ulaze na carinsko područje Unije


  (članak 133. Zakonika)


  1.   Ako se nakon podnošenja ulazne skraćene deklaracije putem elektroničkog sustava iz članka 182. stavka 2. pomorsko plovilo ili zrakoplov preusmjeri te se očekuje da će najprije stići u carinski ured u državi članici koja nije navedena u ulaznoj skraćenoj deklaraciji kao zemlja propisanog plana puta, upravitelj tog prijevoznog sredstva o tom preusmjeravanju obavješćuje carinski ured naveden u ulaznoj skraćenoj deklaraciji kao carinski ured prvog ulaska te upućuje obavijest o dolasku stvarnom carinskom uredu prvog ulaska.
  Prvi se podstavak ovog članka ne primjenjuje ako je roba unesena na carinsko područje Unije u postupku provoza u skladu s člankom 141. Zakonika.


  2.   Carinski ured naveden u ulaznoj skraćenoj deklaraciji kao carinski ured prvog ulaska odmah po primitku obavijesti u skladu sa stavkom 1. o preusmjeravanju obavješćuje carinski ured koji je prema toj informaciji carinski ured prvog ulaska. Time se osigurava da odgovarajući podaci za ulaznu skraćenu deklaraciju te rezultati analize rizika budu dostupni carinskom uredu prvog ulaska.


  3.   Od datuma utvrđenog u Prilogu Provedbenoj odluci (EU) 2019/2151 kao datuma početka razdoblja uvođenja verzije 2 elektroničkog sustava iz članka 182. stavka 1. ove Uredbe, ako se zrakoplov preusmjeri te se očekuje da će najprije stići u carinski ured u državi članici koja nije navedena u ulaznoj skraćenoj deklaraciji kao zemlja propisanog plana puta, carinski ured prvog ulaska preko tog sustava preuzima podatke ulazne skraćene deklaracije, rezultate analize rizika i preporuke za provjeru koje je dao očekivani carinski ured prvog ulaska.


  4.   Od datuma utvrđenog u Prilogu Provedbenoj odluci (EU) 2019/2151 kao datuma početka razdoblja uvođenja verzije 3 elektroničkog sustava iz članka 182. stavka 1. ove Uredbe, ako se pomorsko plovilo preusmjeri te se očekuje da će najprije stići u carinski ured u državi članici koja nije navedena u ulaznoj skraćenoj deklaraciji kao zemlja propisanog plana puta, carinski ured prvog ulaska preko tog sustava preuzima podatke ulazne skraćene deklaracije, rezultate analize rizika i preporuke za provjeru koje je dao očekivani carinski ured prvog ulaska.”. |
| --- | --- |

4.

Članci 188. i 189. zamjenjuju se sljedećima:

„Članak 188.

Izmjena i poništenje ulazne skraćene deklaracije

(članak 129. stavak 1. Zakonika)

1.   Elektronički sustav iz članka 182. stavka 1. upotrebljava se za podnošenje zahtjeva za izmjenu ili poništenje ulazne skraćene deklaracije ili njezinih podataka.

Ako različite osobe zatraže izmjenu ili poništenje podataka ulazne skraćene deklaracije, svaka od tih osoba smije zatražiti samo izmjenu ili poništenje podataka koje je sama podnijela.

2.   Carinska tijela odmah obavješćuju osobu koja je podnijela zahtjev za izmjenu ili poništenje o svojoj odluci o registraciji ili odbijanju zahtjeva.

Ako zahtjev za izmjene ili poništenje podataka ulazne skraćene deklaracije podnosi osoba koja nije prijevoznik, carinska tijela obavješćuju i prijevoznika, pod uvjetom da je prijevoznik zatražio da bude obaviješten te ima pristup elektroničkom sustavu iz članka 182. stavka 1.

3.   Odstupajući od stavka 1. ovog članka, države članice mogu dopustiti da se zahtjevi za izmjenu ili poništenje podataka ulazne skraćene deklaracije podnesene upotrebom elektroničkog sustava iz članka 182. stavka 2. podnose sredstvima koja nisu tehnike elektroničke obrade podataka iz članka 6. stavka 1. Zakonika.

Članak 189.

Preusmjeravanje pomorskih plovila ili zrakoplova koji ulaze na carinsko područje Unije

(članak 133. Zakonika)

1.   Ako se nakon podnošenja ulazne skraćene deklaracije putem elektroničkog sustava iz članka 182. stavka 2. pomorsko plovilo ili zrakoplov preusmjeri te se očekuje da će najprije stići u carinski ured u državi članici koja nije navedena u ulaznoj skraćenoj deklaraciji kao zemlja propisanog plana puta, upravitelj tog prijevoznog sredstva o tom preusmjeravanju obavješćuje carinski ured naveden u ulaznoj skraćenoj deklaraciji kao carinski ured prvog ulaska te upućuje obavijest o dolasku stvarnom carinskom uredu prvog ulaska.

Prvi se podstavak ovog članka ne primjenjuje ako je roba unesena na carinsko područje Unije u postupku provoza u skladu s člankom 141. Zakonika.

2.   Carinski ured naveden u ulaznoj skraćenoj deklaraciji kao carinski ured prvog ulaska odmah po primitku obavijesti u skladu sa stavkom 1. o preusmjeravanju obavješćuje carinski ured koji je prema toj informaciji carinski ured prvog ulaska. Time se osigurava da odgovarajući podaci za ulaznu skraćenu deklaraciju te rezultati analize rizika budu dostupni carinskom uredu prvog ulaska.

3.   Od datuma utvrđenog u Prilogu Provedbenoj odluci (EU) 2019/2151 kao datuma početka razdoblja uvođenja verzije 2 elektroničkog sustava iz članka 182. stavka 1. ove Uredbe, ako se zrakoplov preusmjeri te se očekuje da će najprije stići u carinski ured u državi članici koja nije navedena u ulaznoj skraćenoj deklaraciji kao zemlja propisanog plana puta, carinski ured prvog ulaska preko tog sustava preuzima podatke ulazne skraćene deklaracije, rezultate analize rizika i preporuke za provjeru koje je dao očekivani carinski ured prvog ulaska.

4.   Od datuma utvrđenog u Prilogu Provedbenoj odluci (EU) 2019/2151 kao datuma početka razdoblja uvođenja verzije 3 elektroničkog sustava iz članka 182. stavka 1. ove Uredbe, ako se pomorsko plovilo preusmjeri te se očekuje da će najprije stići u carinski ured u državi članici koja nije navedena u ulaznoj skraćenoj deklaraciji kao zemlja propisanog plana puta, carinski ured prvog ulaska preko tog sustava preuzima podatke ulazne skraćene deklaracije, rezultate analize rizika i preporuke za provjeru koje je dao očekivani carinski ured prvog ulaska.”.

| 5. | Članak 207. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 207.

  Dokazivanje carinskog statusa robe Unije karnetom TIR ili ATA ili obrascima 302


  (članak 6. stavak 3. i članak 153. stavak 2. Zakonika)


  1.   U skladu s člankom 127. Delegirane uredbe (EU) 2015/2446, roba Unije označava se na karnetu TIR ili ATA ili na obrascu EU 302 ili obrascu NATO 302 oznakom „T2L” ili „T2LF”. Prije podnošenja otpremnom carinskom uredu na ovjeru korisnik postupka može upisati jednu od tih oznaka, zajedno sa svojim potpisom, u odgovarajuće isprave u prostor predviđen za opis robe. Odgovarajuća oznaka „T2L” ili „T2LF” ovjerava se pečatom otpremnog carinskog ureda zajedno s potpisom nadležnog službenika.
  Ako se upotrebljava elektronički obrazac NATO 302 ili elektronički obrazac EU 302, korisnik postupka može upisati jednu od tih oznaka u podatke za taj obrazac 302. U tom slučaju otpremni carinski ured ovjeru obavlja u elektroničkom obliku.


  2.   Ako karnet TIR, karnet ATA ili obrazac NATO 302 ili obrazac EU 302 obuhvaćaju i robu Unije i robu koja nema status robe Unije, te dvije kategorije robe treba navesti zasebno, a odgovarajuću oznaku, „T2L” ili „T2LF”, treba upisati tako da se jasno odnosi samo na robu Unije.”. |
| --- | --- |

5.

Članak 207. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 207.

Dokazivanje carinskog statusa robe Unije karnetom TIR ili ATA ili obrascima 302

(članak 6. stavak 3. i članak 153. stavak 2. Zakonika)

1.   U skladu s člankom 127. Delegirane uredbe (EU) 2015/2446, roba Unije označava se na karnetu TIR ili ATA ili na obrascu EU 302 ili obrascu NATO 302 oznakom „T2L” ili „T2LF”. Prije podnošenja otpremnom carinskom uredu na ovjeru korisnik postupka može upisati jednu od tih oznaka, zajedno sa svojim potpisom, u odgovarajuće isprave u prostor predviđen za opis robe. Odgovarajuća oznaka „T2L” ili „T2LF” ovjerava se pečatom otpremnog carinskog ureda zajedno s potpisom nadležnog službenika.

Ako se upotrebljava elektronički obrazac NATO 302 ili elektronički obrazac EU 302, korisnik postupka može upisati jednu od tih oznaka u podatke za taj obrazac 302. U tom slučaju otpremni carinski ured ovjeru obavlja u elektroničkom obliku.

2.   Ako karnet TIR, karnet ATA ili obrazac NATO 302 ili obrazac EU 302 obuhvaćaju i robu Unije i robu koja nema status robe Unije, te dvije kategorije robe treba navesti zasebno, a odgovarajuću oznaku, „T2L” ili „T2LF”, treba upisati tako da se jasno odnosi samo na robu Unije.”.

| 6. | U članku 218. naslov i uvodna rečenica zamjenjuju se sljedećim:

  „Članak 218.

  Carinske formalnosti koje se smatraju provedenima radnjom iz članka 141. stavaka 1., 2., 4., 4.a i 5. te od 6. do 8. Delegirane uredbe (EU) 2015/2446


  (članak 6. stavak 3. točka (a), članak 139., članak 158. stavak 2. i članci 172., 194. i 267. Zakonika)

  Za potrebe članaka 138., 139. i 140. Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 sljedeće carinske formalnosti smatraju se provedenima radnjom iz članka 141. stavaka 1., 2., 4., 4.a i 5. te od 6. do 8. te delegirane uredbe:”. |
| --- | --- |

6.

U članku 218. naslov i uvodna rečenica zamjenjuju se sljedećim:

„Članak 218.

Carinske formalnosti koje se smatraju provedenima radnjom iz članka 141. stavaka 1., 2., 4., 4.a i 5. te od 6. do 8. Delegirane uredbe (EU) 2015/2446

(članak 6. stavak 3. točka (a), članak 139., članak 158. stavak 2. i članci 172., 194. i 267. Zakonika)

Za potrebe članaka 138., 139. i 140. Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 sljedeće carinske formalnosti smatraju se provedenima radnjom iz članka 141. stavaka 1., 2., 4., 4.a i 5. te od 6. do 8. te delegirane uredbe:”.

| 7. | Članak 220. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 220.

  Prijelazna pravila za robu u poštanskim pošiljkama


  (članak 158. stavak 2., članci 172. i 194. Zakonika)


  1.   Za potrebe članka 138. Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 smatra se da je carinska deklaracija za robu iz članka 141. stavka 3. te delegirane uredbe prihvaćena i roba puštena nakon isporuke robe primatelju.


  2.   Ako robu nije bilo moguće isporučiti primatelju, smatra se da carinska deklaracija nije podnesena.
  Za robu koja nije isporučena primatelju smatra se da se nalazi u privremenom smještaju do njezina uništenja, ponovnog izvoza ili drugog raspolaganja u skladu s člankom 198. Zakonika.”. |
| --- | --- |

7.

Članak 220. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 220.

Prijelazna pravila za robu u poštanskim pošiljkama

(članak 158. stavak 2., članci 172. i 194. Zakonika)

1.   Za potrebe članka 138. Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 smatra se da je carinska deklaracija za robu iz članka 141. stavka 3. te delegirane uredbe prihvaćena i roba puštena nakon isporuke robe primatelju.

2.   Ako robu nije bilo moguće isporučiti primatelju, smatra se da carinska deklaracija nije podnesena.

Za robu koja nije isporučena primatelju smatra se da se nalazi u privremenom smještaju do njezina uništenja, ponovnog izvoza ili drugog raspolaganja u skladu s člankom 198. Zakonika.”.

| 8. | Umeću se sljedeći članci 220.a i 220.b:

  „Članak 220.a


  Postupovna pravila koja se primjenjuju na uporabu obrasca NATO 302 za carinske postupke koji nisu provoz


  (članak 6. stavak 3. i članak 158. stavak 2. Zakonika)


  1.   Carinski ured koji odredi država članica u kojoj započinje vojna aktivnost na carinskom području Unije dostavlja snagama NATO-a smještenima na njezinu državnom području obrasce NATO 302:






  (a) | koji su unaprijed ovjereni pečatom i potpisom službenika tog ureda; |
| --- | --- | --- |

8.

Umeću se sljedeći članci 220.a i 220.b:

„Članak 220.a

Postupovna pravila koja se primjenjuju na uporabu obrasca NATO 302 za carinske postupke koji nisu provoz

(članak 6. stavak 3. i članak 158. stavak 2. Zakonika)

1.   Carinski ured koji odredi država članica u kojoj započinje vojna aktivnost na carinskom području Unije dostavlja snagama NATO-a smještenima na njezinu državnom području obrasce NATO 302:

(a)

koji su unaprijed ovjereni pečatom i potpisom službenika tog ureda;

| (b) | koji su označeni serijskim brojevima; |
| --- | --- |

(b)

koji su označeni serijskim brojevima;

| (c) | koji sadržavaju punu adresu određenog carinskog ureda za povratni primjerak obrasca NATO 302. |
| --- | --- |

(c)

koji sadržavaju punu adresu određenog carinskog ureda za povratni primjerak obrasca NATO 302.

2.   U trenutku otpreme robe snage NATO-a poduzimaju jedno od sljedećeg:

| (a) | podatke iz obrasca NATO 302 elektroničkim putem podnose određenom carinskom uredu; |
| --- | --- |

(a)

podatke iz obrasca NATO 302 elektroničkim putem podnose određenom carinskom uredu;

| (b) | ispunjavaju obrazac NATO 302 zajedno s izjavom da se roba kreće pod njihovim nadzorom te navedenu izjavu ovjeravaju potpisom, pečatom i datumom. |
| --- | --- |

(b)

ispunjavaju obrazac NATO 302 zajedno s izjavom da se roba kreće pod njihovim nadzorom te navedenu izjavu ovjeravaju potpisom, pečatom i datumom.

3.   Ako snage NATO-a postupe u skladu sa stavkom 2. točkom (b), jedan primjerak obrasca NATO 302 odmah šalju carinskom uredu koji je nadležan za carinske formalnosti i provjere koje se primjenjuju na snage NATO-a koje otpremaju robu ili za čiji se račun roba otprema.

Ostali primjerci obrasca NATO 302 prate pošiljku snagama NATO-a kojima je namijenjena i one ih po dolasku robe ovjeravaju pečatom i potpisuju.

U trenutku dolaska robe dva primjerka obrasca predaju se određenom carinskom uredu nadležnom za carinske formalnosti i provjere koje se primjenjuju na snage NATO-a u odredištu.

Određeni carinski ured zadržava jedan primjerak, a drugi primjerak šalje carinskom uredu koji je nadležan za carinske formalnosti i provjere koje se primjenjuju na snage NATO-a koje otpremaju robu ili za čiji se račun roba otprema.

Članak 220.b

Postupovna pravila koja se primjenjuju na uporabu obrasca EU 302 za carinske postupke koji nisu provoz

(članak 6. stavak 3. i članak 158. stavak 2. Zakonika)

1.   Carinski ured koji odredi država članica u kojoj započinje vojna aktivnost na carinskom području Unije dostavlja vojnim snagama države članice smještenima na njezinu državnom području obrasce EU 302:

| (a) | koji su unaprijed ovjereni pečatom i potpisom službenika tog ureda; |
| --- | --- |

(a)

koji su unaprijed ovjereni pečatom i potpisom službenika tog ureda;

| (b) | koji su označeni serijskim brojevima; |
| --- | --- |

(b)

koji su označeni serijskim brojevima;

| (c) | koji sadržavaju punu adresu određenog carinskog ureda za povratni primjerak obrasca EU 302. |
| --- | --- |

(c)

koji sadržavaju punu adresu određenog carinskog ureda za povratni primjerak obrasca EU 302.

2.   U trenutku otpreme robe vojne snage države članice poduzimaju jedno od sljedećeg:

| (a) | podatke iz obrasca EU 302 elektroničkim putem podnose određenom carinskom uredu; |
| --- | --- |

(a)

podatke iz obrasca EU 302 elektroničkim putem podnose određenom carinskom uredu;

| (b) | ispunjavaju obrazac EU 302 zajedno s izjavom da se roba kreće pod njihovim nadzorom te navedenu izjavu ovjeravaju potpisom, pečatom i datumom. |
| --- | --- |

(b)

ispunjavaju obrazac EU 302 zajedno s izjavom da se roba kreće pod njihovim nadzorom te navedenu izjavu ovjeravaju potpisom, pečatom i datumom.

3.   Ako vojne snage države članice postupe u skladu sa stavkom 2. točkom (b), jedan primjerak obrasca EU 302 odmah šalju carinskom uredu koji je nadležan za carinske formalnosti i provjere koje se primjenjuju na vojne snage države članice koje otpremaju robu ili za čiji se račun roba otprema.

Ostali primjerci obrasca 302 EU-a prate pošiljku vojnim snagama države članice kojima je namijenjena i koje ih po dolasku robe ovjeravaju pečatom i potpisuju.

U trenutku dolaska robe dva primjerka obrasca predaju se određenom carinskom uredu nadležnom za carinske formalnosti i provjere koje se primjenjuju na vojne snage države članice u odredištu.

Određeni carinski ured zadržava jedan primjerak, a drugi primjerak šalje carinskom uredu koji je nadležan za carinske formalnosti i provjere koje se primjenjuju na vojne snage države članice koje otpremaju robu ili za čiji se račun roba otprema.”.

| 9. | U članku 221. dodaju se sljedeći stavci 4., 5. i 6.:

  „4.   Carinski ured nadležan za deklariranje puštanja u slobodni promet robe u pošiljci na koju se primjenjuje oslobođenje od uvozne carine u skladu s člankom 23. stavkom 1. ili člankom 25. stavkom 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1186/2009 (*3), u okviru posebne odredbe za PDV koji nije posebna odredba za prodaju na daljinu robe uvezene iz trećih područja ili trećih zemalja utvrđena u glavi XII. poglavlju 6. odjeljku 4. Direktive Vijeća 2006/112/EZ (*4), carinski je ured koji se nalazi u državi članici u kojoj otprema ili prijevoz robe završava.


  5.   Carinsko tijelo u svakoj državi članici na čijem su državnom području smještene snage NATO-a koje ispunjavaju uvjete za uporabu obrasca NATO 302 određuje carinski ured ili urede odgovorne za carinske formalnosti i provjere robe koja će se kretati ili upotrebljavati u okviru vojnih aktivnosti.


  6.   Carinsko tijelo u svakoj državi članici određuje carinski ured ili urede odgovorne za carinske formalnosti i provjere robe koja će se kretati ili upotrebljavati u kontekstu vojnih aktivnosti koje se provode na temelju obrasca EU 302.


  (*3)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1186/2009 od 16. studenoga 2009. o uspostavi sustava oslobođenja od carina u Zajednici (SL L 324, 10.12.2009., str. 23.)."


  (*4)  Direktiva Vijeća 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost (SL L 347, 11.12.2006., str. 1.).”." |
| --- | --- |

9.

U članku 221. dodaju se sljedeći stavci 4., 5. i 6.:

„4.   Carinski ured nadležan za deklariranje puštanja u slobodni promet robe u pošiljci na koju se primjenjuje oslobođenje od uvozne carine u skladu s člankom 23. stavkom 1. ili člankom 25. stavkom 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1186/2009 (*3), u okviru posebne odredbe za PDV koji nije posebna odredba za prodaju na daljinu robe uvezene iz trećih područja ili trećih zemalja utvrđena u glavi XII. poglavlju 6. odjeljku 4. Direktive Vijeća 2006/112/EZ (*4), carinski je ured koji se nalazi u državi članici u kojoj otprema ili prijevoz robe završava.

5.   Carinsko tijelo u svakoj državi članici na čijem su državnom području smještene snage NATO-a koje ispunjavaju uvjete za uporabu obrasca NATO 302 određuje carinski ured ili urede odgovorne za carinske formalnosti i provjere robe koja će se kretati ili upotrebljavati u okviru vojnih aktivnosti.

6.   Carinsko tijelo u svakoj državi članici određuje carinski ured ili urede odgovorne za carinske formalnosti i provjere robe koja će se kretati ili upotrebljavati u kontekstu vojnih aktivnosti koje se provode na temelju obrasca EU 302.

(*3)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1186/2009 od 16. studenoga 2009. o uspostavi sustava oslobođenja od carina u Zajednici (SL L 324, 10.12.2009., str. 23.)."

*3

(*4)  Direktiva Vijeća 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost (SL L 347, 11.12.2006., str. 1.).”."

*4

| 10. | članak 271. mijenja se kako slijedi:






  (a) | umeće se sljedeći stavak 1.a:

  „1. a   Gospodarski subjekti upotrebljavaju sučelje EU-a za gospodarske subjekte usklađeno na razini EU-a koje su Komisija i države članice zajednički osmislile za standardiziranu razmjenu informacija (INF) povezanu s postupcima iz stavka 1.”; |
| --- | --- | --- |

10.

članak 271. mijenja se kako slijedi:

(a)

umeće se sljedeći stavak 1.a:

„1. a   Gospodarski subjekti upotrebljavaju sučelje EU-a za gospodarske subjekte usklađeno na razini EU-a koje su Komisija i države članice zajednički osmislile za standardiziranu razmjenu informacija (INF) povezanu s postupcima iz stavka 1.”;

| (b) | stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   Stavci 1. i 1.a ovog članka primjenjuju se od datuma puštanja u uporabu sustava informativnih obrazaca za posebne postupke (INF) u okviru CZU-a iz Priloga Provedbenoj odluci (EU) 2019/2151.”. |
| --- | --- |

(b)

stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Stavci 1. i 1.a ovog članka primjenjuju se od datuma puštanja u uporabu sustava informativnih obrazaca za posebne postupke (INF) u okviru CZU-a iz Priloga Provedbenoj odluci (EU) 2019/2151.”.

| 11. | U glavi VII. poglavlju 2. odjeljku 1. naslov pododjeljka 4. zamjenjuje se sljedećim:

  „Pododjeljak 4.


  Kretanje robe na temelju obrasca NATO 302 ili obrasca EU 302” |
| --- | --- |

11.

U glavi VII. poglavlju 2. odjeljku 1. naslov pododjeljka 4. zamjenjuje se sljedećim:

„Pododjeljak 4.

Kretanje robe na temelju obrasca NATO 302 ili obrasca EU 302”

Kretanje robe na temelju obrasca NATO 302 ili obrasca EU 302”

| 12. | Članak 285. briše se. |
| --- | --- |

12.

Članak 285. briše se.

| 13. | Članak 286. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 286.

  Dostavljanje obrazaca NATO 302 snagama NATO-a


  (članak 226. stavak 3. točka (e) i članak 227. stavak 2. točka (e) Zakonika)

  Određeni carinski ured države članice otpreme snagama NATO-a smještenima na njezinu području dostavlja obrasce NATO 302:






  (a) | koji su unaprijed ovjereni pečatom i potpisom službenika tog ureda; |
| --- | --- | --- |

13.

Članak 286. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 286.

Dostavljanje obrazaca NATO 302 snagama NATO-a

(članak 226. stavak 3. točka (e) i članak 227. stavak 2. točka (e) Zakonika)

Određeni carinski ured države članice otpreme snagama NATO-a smještenima na njezinu području dostavlja obrasce NATO 302:

(a)

koji su unaprijed ovjereni pečatom i potpisom službenika tog ureda;

| (b) | koji su označeni serijskim brojevima; |
| --- | --- |

(b)

koji su označeni serijskim brojevima;

| (c) | koji sadržavaju punu adresu određenog carinskog ureda za povratni primjerak obrasca NATO 302.”. |
| --- | --- |

(c)

koji sadržavaju punu adresu određenog carinskog ureda za povratni primjerak obrasca NATO 302.”.

| 14. | Umeće se sljedeći članak 286.a:

  „Članak 286.a

  Dostavljanje obrazaca EU 302 vojnim snagama država članica


  (članak 226. stavak 3. točka (a) i članak 227. stavak 2. točka (a) Zakonika)

  Određeni carinski ured države članice otpreme dostavlja vojnim snagama država članica smještenima na njezinu području obrasce EU 302:






  (a) | koji su unaprijed ovjereni pečatom i potpisom službenika tog ureda; |
| --- | --- | --- |

14.

Umeće se sljedeći članak 286.a:

„Članak 286.a

Dostavljanje obrazaca EU 302 vojnim snagama država članica

(članak 226. stavak 3. točka (a) i članak 227. stavak 2. točka (a) Zakonika)

Određeni carinski ured države članice otpreme dostavlja vojnim snagama država članica smještenima na njezinu području obrasce EU 302:

(a)

koji su unaprijed ovjereni pečatom i potpisom službenika tog ureda;

| (b) | koji su označeni serijskim brojevima; |
| --- | --- |

(b)

koji su označeni serijskim brojevima;

| (c) | koji sadržavaju punu adresu određenog carinskog ureda za povratni primjerak obrasca EU 302.”. |
| --- | --- |

(c)

koji sadržavaju punu adresu određenog carinskog ureda za povratni primjerak obrasca EU 302.”.

| 15. | Članak 287. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 287.

  Postupovna pravila koja se primjenjuju na uporabu obrasca NATO 302


  (članak 226. stavak 3. točka (e) i članak 227. stavak 2. točka (e) Zakonika)


  1.   U trenutku otpreme robe snage NATO-a poduzimaju jedno od sljedećeg:






  (a) | podatke obrasca NATO 302 podnose elektroničkim putem u otpremnom ili ulaznom carinskom uredu; |
| --- | --- | --- |

15.

Članak 287. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 287.

Postupovna pravila koja se primjenjuju na uporabu obrasca NATO 302

(članak 226. stavak 3. točka (e) i članak 227. stavak 2. točka (e) Zakonika)

1.   U trenutku otpreme robe snage NATO-a poduzimaju jedno od sljedećeg:

(a)

podatke obrasca NATO 302 podnose elektroničkim putem u otpremnom ili ulaznom carinskom uredu;

| (b) | ispunjavaju obrazac NATO 302 zajedno s izjavom da se roba kreće pod njihovim nadzorom te navedenu izjavu ovjeravaju potpisom, pečatom i datumom. |
| --- | --- |

(b)

ispunjavaju obrazac NATO 302 zajedno s izjavom da se roba kreće pod njihovim nadzorom te navedenu izjavu ovjeravaju potpisom, pečatom i datumom.

2.   Ako snage NATO-a podatke obrasca NATO 302 podnose elektroničkim putem u skladu sa stavkom 1. točkom (a) ovog članka, članci 294., 296., 304., 306. i od 314. do 316. ove Uredbe primjenjuju se mutatis mutandis.

3.   Ako snage NATO-a postupe u skladu sa stavkom 1. točkom (b), jedan primjerak obrasca NATO 302 odmah šalju određenom carinskom uredu koji je nadležan za carinske formalnosti i provjere koje se primjenjuju na snage NATO-a koje otpremaju robu ili za čiji se račun roba otprema.

Ostali primjerci obrasca NATO 302 prate pošiljku snagama NATO-a kojima je namijenjena, koje ih po dolasku robe ovjeravaju pečatom i potpisuju.

U trenutku dolaska robe dva primjerka obrasca NATO 302 predaju se određenom carinskom uredu nadležnom za carinske formalnosti i provjere koje se primjenjuju na snage NATO-a u odredištu.

Određeni carinski ured zadržava jedan primjerak obrasca NATO 302, a drugi primjerak šalje carinskom uredu koji je nadležan za carinske formalnosti i provjere koje se primjenjuju na snage NATO-a koje otpremaju robu ili za čiji se račun roba otprema.”.

| 16. | Umeće se sljedeći članak 287.a:

  „Članak 287.a

  Postupovna pravila koja se primjenjuju na uporabu obrasca EU 302


  (članak 226. stavak 3. točka (a) i članak 227. stavak 2. točka (a) Zakonika)


  1.   U trenutku otpreme robe vojne snage države članice poduzimaju jedno od sljedećeg:






  (a) | podatke obrasca EU 302 podnose elektroničkim putem u otpremnom ili ulaznom carinskom uredu; |
| --- | --- | --- |

16.

Umeće se sljedeći članak 287.a:

„Članak 287.a

Postupovna pravila koja se primjenjuju na uporabu obrasca EU 302

(članak 226. stavak 3. točka (a) i članak 227. stavak 2. točka (a) Zakonika)

1.   U trenutku otpreme robe vojne snage države članice poduzimaju jedno od sljedećeg:

(a)

podatke obrasca EU 302 podnose elektroničkim putem u otpremnom ili ulaznom carinskom uredu;

| (b) | ispunjavaju obrazac EU 302 zajedno s izjavom da se roba kreće pod njihovim nadzorom te navedenu izjavu ovjeravaju potpisom, pečatom i datumom. |
| --- | --- |

(b)

ispunjavaju obrazac EU 302 zajedno s izjavom da se roba kreće pod njihovim nadzorom te navedenu izjavu ovjeravaju potpisom, pečatom i datumom.

2.   Ako vojne snage države članice podatke obrasca EU 302 podnose elektroničkim putem u skladu sa stavkom 1. točkom (a) ovog članka, članci 294., 296., 304., 306. i od 314. do 316. primjenjuju se mutatis mutandis.

3.   Ako vojne snage države članice postupe u skladu sa stavkom 1. točkom (b), jedan primjerak obrasca EU 302 odmah šalju određenom carinskom uredu koji je nadležan za carinske formalnosti i provjere koje se primjenjuju na vojne snage države članice koje otpremaju robu ili za čiji se račun roba otprema.

Ostali primjerci obrasca EU 302 prate pošiljku vojnim snagama države članice kojima je namijenjena, koje ih po dolasku robe ovjeravaju pečatom i potpisuju.

U trenutku dolaska robe dva primjerka obrasca EU 302 predaju se određenom carinskom uredu nadležnom za carinske formalnosti i provjere koje se primjenjuju na vojne snage države članice u odredištu.

Određeni carinski ured zadržava jedan primjerak obrasca EU 302, a drugi primjerak šalje carinskom uredu koji je nadležan za carinske formalnosti i provjere koje se primjenjuju na vojne snage države članice koje otpremaju robu ili za čiji se račun roba otprema.”.

| 17. | Članak 321. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

  „5.   Postupak provoza Unije smatra se završenim:






  (a) | kad se odgovarajući unos upiše u komercijalnu evidenciju primatelja ili |
| --- | --- | --- | --- |

17.

Članak 321. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„5.   Postupak provoza Unije smatra se završenim:

(a)

kad se odgovarajući unos upiše u komercijalnu evidenciju primatelja ili

| (b) | kad upravitelj fiksne prijevozne instalacije potvrdi da je roba koja se prevozila fiksnom prijevoznom instalacijom:






  i. | stigla u objekte primatelja; |
| --- | --- | --- |

(b)

kad upravitelj fiksne prijevozne instalacije potvrdi da je roba koja se prevozila fiksnom prijevoznom instalacijom:

i.

stigla u objekte primatelja;

| ii. | uključena u distribucijsku mrežu primatelja; ili |
| --- | --- |

ii.

uključena u distribucijsku mrežu primatelja; ili

| iii. | napustila carinsko područje Unije.” |
| --- | --- |

iii.

napustila carinsko područje Unije.”

| (b) | dodaje se sljedeći stavak 6.:

  „6.   Za robu koja nije roba Unije smatra se da je u privremenom smještaju od trenutka završetka postupka provoza Unije u skladu sa stavkom 5. točkom (a) ili stavkom 5. točkom (b) podtočkama i. ili ii.”. |
| --- | --- |

(b)

dodaje se sljedeći stavak 6.:

„6.   Za robu koja nije roba Unije smatra se da je u privremenom smještaju od trenutka završetka postupka provoza Unije u skladu sa stavkom 5. točkom (a) ili stavkom 5. točkom (b) podtočkama i. ili ii.”.

| 18. | Umeće se sljedeći članak 323.a:

  „Članak 323.a

  Posebno zaključenje za robu koja se kreće ili upotrebljava u kontekstu vojnih aktivnosti


  (članak 215. Zakonika)

  Za potrebe zaključenja postupka privremenog uvoza u odnosu na robu iz članka 235.a Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 njezina potrošnja ili uništenje smatra se ponovnim izvozom pod uvjetom da potrošena ili uništena količina odgovara prirodi vojne aktivnosti.”. |
| --- | --- |

18.

Umeće se sljedeći članak 323.a:

„Članak 323.a

Posebno zaključenje za robu koja se kreće ili upotrebljava u kontekstu vojnih aktivnosti

(članak 215. Zakonika)

Za potrebe zaključenja postupka privremenog uvoza u odnosu na robu iz članka 235.a Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 njezina potrošnja ili uništenje smatra se ponovnim izvozom pod uvjetom da potrošena ili uništena količina odgovara prirodi vojne aktivnosti.”.

| 19. | U članku 324. stavku 2. u točki (a) dodaje se sljedeći podstavak:

  „Međutim, stavak 1. primjenjuje se u slučajevima u kojima bi roba koja nije roba Unije i koja je stavljena u postupak unutarnje proizvodnje IM/EX podlijegala prethodnom nadzoru Unije ako je deklarirana za puštanje u slobodni promet, pod uvjetom da korisnik odobrenja za unutarnju proizvodnju IM/EX dostavi podatkovne elemente u skladu s odgovarajućom mjerom nadzora.”. |
| --- | --- |

19.

U članku 324. stavku 2. u točki (a) dodaje se sljedeći podstavak:

„Međutim, stavak 1. primjenjuje se u slučajevima u kojima bi roba koja nije roba Unije i koja je stavljena u postupak unutarnje proizvodnje IM/EX podlijegala prethodnom nadzoru Unije ako je deklarirana za puštanje u slobodni promet, pod uvjetom da korisnik odobrenja za unutarnju proizvodnju IM/EX dostavi podatkovne elemente u skladu s odgovarajućom mjerom nadzora.”.

| 20. | U članku 331. dodaje se sljedeći stavak 3.:

  „3.   Ako roba koja se prevozi fiksnim prijevoznim instalacijama uđe na carinsko područje Unije tim instalacijama, smatra se da je ta roba podnesena carini u trenutku ulaska u fiksnu prijevoznu instalaciju.”. |
| --- | --- |

20.

U članku 331. dodaje se sljedeći stavak 3.:

„3.   Ako roba koja se prevozi fiksnim prijevoznim instalacijama uđe na carinsko područje Unije tim instalacijama, smatra se da je ta roba podnesena carini u trenutku ulaska u fiksnu prijevoznu instalaciju.”.

| 21. | Prilog 23-02 mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

21.

Prilog 23-02 mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

| 22. | Prilog 72-04 mijenja se kako slijedi:






  (a) | u dijelu I. poglavlju III. točka 19.3. zamjenjuje se sljedećim:






  „19.3. | Rok valjanosti potvrde o zajedničkom osiguranju ili potvrde o odricanju od osiguranja ne smije biti dulji od pet godina. Međutim, jamstveni carinski ured može produljiti taj rok za jedno dodatno razdoblje od najviše pet godina.
  Ako je tijekom roka valjanosti potvrde jamstveni carinski ured obaviješten da potvrda zbog brojnih izmjena više nije dovoljno čitljiva i da bi je otpremni carinski ured mogao odbiti, jamstveni carinski ured poništava tu potvrdu i prema potrebi izdaje novu.
  Potvrde s rokom valjanosti od dvije godine ostaju valjane. Jamstveni carinski ured može produljiti njihov rok valjanosti za jedno dodatno razdoblje od najviše pet godina.”; |
| --- | --- | --- | --- |

22.

Prilog 72-04 mijenja se kako slijedi:

(a)

u dijelu I. poglavlju III. točka 19.3. zamjenjuje se sljedećim:

„19.3.

Rok valjanosti potvrde o zajedničkom osiguranju ili potvrde o odricanju od osiguranja ne smije biti dulji od pet godina. Međutim, jamstveni carinski ured može produljiti taj rok za jedno dodatno razdoblje od najviše pet godina.

Ako je tijekom roka valjanosti potvrde jamstveni carinski ured obaviješten da potvrda zbog brojnih izmjena više nije dovoljno čitljiva i da bi je otpremni carinski ured mogao odbiti, jamstveni carinski ured poništava tu potvrdu i prema potrebi izdaje novu.

Potvrde s rokom valjanosti od dvije godine ostaju valjane. Jamstveni carinski ured može produljiti njihov rok valjanosti za jedno dodatno razdoblje od najviše pet godina.”;

| (b) | u dijelu II. poglavlju II.:






  i. | naslov se zamjenjuje sljedećim:

  „
  POGLAVLJE II.


  Ogledni otisak posebnog pečata koji upotrebljava ovlašteni pošiljatelj/ovlašteni izdavatelj
  ”; |
| --- | --- | --- |

(b)

u dijelu II. poglavlju II.:

i.

naslov se zamjenjuje sljedećim:

„
  POGLAVLJE II.

POGLAVLJE II.

Ogledni otisak posebnog pečata koji upotrebljava ovlašteni pošiljatelj/ovlašteni izdavatelj
  ”;

Ogledni otisak posebnog pečata koji upotrebljava ovlašteni pošiljatelj/ovlašteni izdavatelj

| ii. | točka 5. zamjenjuje se sljedećim:






  „5. | Ovlašteni pošiljatelj/ovlašteni izdavatelj”. |
| --- | --- | --- |

ii.

točka 5. zamjenjuje se sljedećim:

„5.

Ovlašteni pošiljatelj/ovlašteni izdavatelj”.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Članak 1. točka 1. primjenjuje se od 1. svibnja 2016.

Članak 1. točka 19. primjenjuje se od 12. srpnja 2017.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 29. lipnja 2020.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 269, 10.10.2013., str. 1.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 оd 24. studenoga 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu određenih odredbi Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Carinskom zakoniku Unije (SL L 343, 29.12.2015., str. 558.).

2

(3)  Presuda Suda od 12. listopada 2017. u predmetu C-661/15, X BV protiv Staatssecretaris van Financiën, ECLI:EU:C:2017:753.

3

(4)  Uredba Komisije (EEZ) br. 2454/93 od 2. srpnja 1993. o utvrđivanju odredaba za provedbu Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 o Carinskom zakoniku Zajednice (SL L 253, 11.10.1993., str. 1.).

4

(5)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 2913/92 od 12. listopada 1992. o Carinskom zakoniku Zajednice (SL L 302, 19.10.1992., str. 1.).

5

(6)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2019/2151 оd 13. prosinca 2019. o uspostavi programa rada u pogledu razvoja i uvođenja elektroničkih sustava iz Carinskog zakonika Unije (SL L 325, 16.12.2019., str. 168.).

6

(7)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2446 od 28. srpnja 2015. o dopuni Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o detaljnim pravilima koja se odnose na pojedine odredbe Carinskog zakonika Unije (SL L 343, 29.12.2015., str. 1.).

7

(8)  Direktiva Vijeća 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost (SL L 347, 11.12.2006., str. 1.).

8

(9)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/670 оd 28. travnja 2016. o uvođenju prethodnog nadzora Unije uvoza određenih proizvoda od željeza ili čelika podrijetlom iz određenih trećih zemalja (SL L 115, 29.4.2016., str. 37.).

9

(10)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/640 оd 25. travnja 2018. o uvođenju prethodnog nadzora Unije uvoza određenih proizvoda od aluminija podrijetlom iz određenih trećih zemalja (SL L 106, 26.4.2018., str. 7.).

10

(11)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (SL L 256, 7.9.1987., str. 1).

11

---

PRILOG

U Prilogu 23-02 Provedbenoj uredbi (EU) 2015/2447 tablica se zamjenjuje sljedećim:

„
  POPIS ROBE IZ ČLANKA 142. STAVKA 6.

Naziv robe u ovoj tablici isključivo je indikativan i ne dovodi u pitanje pravila za tumačenje kombinirane nomenklature. Za potrebe ovog Priloga područje primjene odredaba članka 142. stavka 6. određuje se područjem primjene oznaka KN koje su vrijedile u trenutku donošenja ove Uredbe.

| Oznaka KN (TARIC) | Naziv robe | Razdoblje valjanosti |
| --- | --- | --- |
| 0701 90 50 | mladi krumpir | od 1.1. do 30.6. |
| 0703 10 19 | crveni luk (osim lučica za sadnju) | od 1.1. do 31.12. |
| 0703 20 00 | češnjak | od 1.1. do 31.12. |
| 0708 20 00 | grah (Vigna spp., Phaseolus spp.) | od 1.1. do 31.12. |
| 0709200010 | šparoge, zelene | od 1.1. do 31.12. |
| 0709200090 | šparoge, ostale | od 1.1. do 31.12. |
| 0709 60 10 | slatka paprika | od 1.1. do 31.12. |
| 0714 20 10 | slatki krumpir, svjež, cijeli, namijenjen prehrani ljudi | od 1.1. do 31.12. |
| 0804300090 | ananas, osim suhog | od 1.1. do 31.12. |
| 0804400010 | avokado, svjež | od 1.1. do 31.12. |
| 0805 10 22
  0805 10 24
  0805 10 28 | slatke naranče, svježe | od 1.6. do 30.11. |
| 0805211010
  0805219011
  0805219091 | mandarine (uključujući tangerske i satsuma mandarine), svježe | od 1.3. do 31.10. |
| 0805220011 | monrealske mandarine, svježe | od 1.3. do 31.10. |
| 0805220020 | klementine (osim monrealskih mandarina), svježe | od 1.3. do 31.10. |
| 0805290011
  0805290021
  0805290091 | wilking mandarine i slični hibridi agruma, svježe | od 1.3. do 31.10. |
| 0805400011
  0805400031 | grejp (grape-fruit), uključujući pomelo, svjež, bijeli | od 1.1. do 31.12. |
| 0805400019
  0805400039 | grejp (grape-fruit), uključujući pomelo, svjež, ružičast | od 1.1. do 31.12. |
| 0805509010 | limete (Citrus aurantifolia, Citrus latifolia) | od 1.1. do 31.12. |
| 0806 10 10 | stolno grožđe | od 21.11. do 20.7. |
| 0807 11 00 | lubenice | od 1.1. do 31.12. |
| 0807190050 | amarillo, cuper, honey dew (uključujući cantalene), onteniente, piel de sapo (uključujući verde liso), rochet, tendral, futuro | od 1.1. do 31.12. |
| 0807190090 | ostale dinje | od 1.1. do 31.12. |
| 0808309010 | kruške sorte Nashi (Pyrus pyrifolia), Ya (Pyrus bretscheideri) | od 1.5. do 30.6. |
| 0808309090 | kruške, ostale | od 1.5. do 30.6. |
| 0809 10 00 | marelice | od 1.1. do 31.5.
  od 1.8. do 31.12. |
| 0809 30 10 | nektarine | od 1.1. do 10.6.
  od 1.10. do 31.12. |
| 0809 30 90 | breskve | od 1.1. do 10.6.
  od 1.10. do 31.12. |
| 0809 40 05 | šljive | od 1.10. do 10.6. |
| 0810 10 00 | jagode | od 1.1. do 31.12. |
| 0810 20 10 | maline | od 1.1. do 31.12. |
| 0810 50 00 | kivi | od 1.1. do 31.12.” |

Oznaka KN (TARIC)

Naziv robe

Razdoblje valjanosti

0701 90 50

mladi krumpir

od 1.1. do 30.6.

0703 10 19

crveni luk (osim lučica za sadnju)

od 1.1. do 31.12.

0703 20 00

češnjak

od 1.1. do 31.12.

0708 20 00

grah (Vigna spp., Phaseolus spp.)

od 1.1. do 31.12.

0709200010

šparoge, zelene

od 1.1. do 31.12.

0709200090

šparoge, ostale

od 1.1. do 31.12.

0709 60 10

slatka paprika

od 1.1. do 31.12.

0714 20 10

slatki krumpir, svjež, cijeli, namijenjen prehrani ljudi

od 1.1. do 31.12.

0804300090

ananas, osim suhog

od 1.1. do 31.12.

0804400010

avokado, svjež

od 1.1. do 31.12.

0805 10 22

0805 10 24

0805 10 28

slatke naranče, svježe

od 1.6. do 30.11.

0805211010

0805219011

0805219091

mandarine (uključujući tangerske i satsuma mandarine), svježe

od 1.3. do 31.10.

0805220011

monrealske mandarine, svježe

od 1.3. do 31.10.

0805220020

klementine (osim monrealskih mandarina), svježe

od 1.3. do 31.10.

0805290011

0805290021

0805290091

wilking mandarine i slični hibridi agruma, svježe

od 1.3. do 31.10.

0805400011

0805400031

grejp (grape-fruit), uključujući pomelo, svjež, bijeli

od 1.1. do 31.12.

0805400019

0805400039

grejp (grape-fruit), uključujući pomelo, svjež, ružičast

od 1.1. do 31.12.

0805509010

limete (Citrus aurantifolia, Citrus latifolia)

od 1.1. do 31.12.

0806 10 10

stolno grožđe

od 21.11. do 20.7.

0807 11 00

lubenice

od 1.1. do 31.12.

0807190050

amarillo, cuper, honey dew (uključujući cantalene), onteniente, piel de sapo (uključujući verde liso), rochet, tendral, futuro

od 1.1. do 31.12.

0807190090

ostale dinje

od 1.1. do 31.12.

0808309010

kruške sorte Nashi (Pyrus pyrifolia), Ya (Pyrus bretscheideri)

od 1.5. do 30.6.

0808309090

kruške, ostale

od 1.5. do 30.6.

0809 10 00

marelice

od 1.1. do 31.5.

od 1.8. do 31.12.

0809 30 10

nektarine

od 1.1. do 10.6.

od 1.10. do 31.12.

0809 30 90

breskve

od 1.1. do 10.6.

od 1.10. do 31.12.

0809 40 05

šljive

od 1.10. do 10.6.

0810 10 00

jagode

od 1.1. do 31.12.

0810 20 10

maline

od 1.1. do 31.12.

0810 50 00

kivi

od 1.1. do 31.12.”

---

| 30.6.2020 | HR | Službeni list Europske unije | L 206/27 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

HR

Službeni list Europske unije

L 206/27

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/894

оd 29. lipnja 2020.

o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2019/159 o uvođenju konačnih zaštitnih mjera protiv uvoza određenih proizvoda od čelika

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/478 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2015. o zajedničkim pravilima za uvoz (1), a posebno njezine članke 16. i 20.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o zajedničkim pravilima za uvoz iz određenih trećih zemalja (2), a posebno njezine članke 13. i 16.,

budući da:

1.   POZADINA

POZADINA

| (1) | Provedbenom Uredbom (EU) 2019/159 („konačna uredba”) (3) Komisija je uvela zaštitne mjere za određene proizvode od čelika (26 kategorija proizvoda od čelika). Te mjere sastoje se od sustava carinskih kvota po kategoriji proizvoda čija je razina utvrđena tako da se ometanje uvoza svede na najmanju moguću mjeru i da se očuvaju tradicionalne razine uvoza od trgovinskih partnera. Na uvoz koji premašuje carinske kvote primjenjuje se carinska stopa izvan kvote od 25 %. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom Uredbom (EU) 2019/159 („konačna uredba”) (3) Komisija je uvela zaštitne mjere za određene proizvode od čelika (26 kategorija proizvoda od čelika). Te mjere sastoje se od sustava carinskih kvota po kategoriji proizvoda čija je razina utvrđena tako da se ometanje uvoza svede na najmanju moguću mjeru i da se očuvaju tradicionalne razine uvoza od trgovinskih partnera. Na uvoz koji premašuje carinske kvote primjenjuje se carinska stopa izvan kvote od 25 %.

3

| (2) | Provedbenom uredbom (EU) 2019/1590 („uredba o prvoj reviziji”) (4) Komisija je prvi put revidirala navedene mjere i uvela niz prilagodbi uzimajući u obzir promijenjene okolnosti i interes Unije kako bi povećala njihovu djelotvornost. |
| --- | --- |

(2)

Provedbenom uredbom (EU) 2019/1590 („uredba o prvoj reviziji”) (4) Komisija je prvi put revidirala navedene mjere i uvela niz prilagodbi uzimajući u obzir promijenjene okolnosti i interes Unije kako bi povećala njihovu djelotvornost.

4

| (3) | Provedbenom uredbom (EU) 2020/35 („uredba o uporabi u posebne svrhe”) (5) Komisija je ukinula prethodno uvedenu prilagodbu upravljanja carinskom kvotom u kategoriji proizvoda 4 jer se ona pokazala neizvedivom. |
| --- | --- |

(3)

Provedbenom uredbom (EU) 2020/35 („uredba o uporabi u posebne svrhe”) (5) Komisija je ukinula prethodno uvedenu prilagodbu upravljanja carinskom kvotom u kategoriji proizvoda 4 jer se ona pokazala neizvedivom.

5

2.   POSTUPAK DRUGE REVIZIJE

POSTUPAK DRUGE REVIZIJE

| (4) | U skladu s člankom 8. konačne uredbe Komisija može preispitati mjere u slučaju promjene okolnosti tijekom razdoblja primjene mjera. |
| --- | --- |

(4)

U skladu s člankom 8. konačne uredbe Komisija može preispitati mjere u slučaju promjene okolnosti tijekom razdoblja primjene mjera.

| (5) | Komisija je 14. veljače 2020. pokrenula drugu reviziju zaštitnih mjera objavom Obavijesti o pokretanju postupka (6), u kojoj je pozvala zainteresirane strane da iznesu svoja stajališta i dostave dokaze o pet razloga revizije (7). |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 14. veljače 2020. pokrenula drugu reviziju zaštitnih mjera objavom Obavijesti o pokretanju postupka (6), u kojoj je pozvala zainteresirane strane da iznesu svoja stajališta i dostave dokaze o pet razloga revizije (7).

6

7

| (6) | Propisani postupak odvijao se u skladu s pisanim postupkom u dvije faze. U prvoj fazi Komisija je zaprimila oko 90 podnesaka. U drugoj fazi zainteresiranim stranama omogućeno je i pobijanje početnih podnesaka drugih strana. Komisija je zaprimila više od 30 dodatnih podnesaka. |
| --- | --- |

(6)

Propisani postupak odvijao se u skladu s pisanim postupkom u dvije faze. U prvoj fazi Komisija je zaprimila oko 90 podnesaka. U drugoj fazi zainteresiranim stranama omogućeno je i pobijanje početnih podnesaka drugih strana. Komisija je zaprimila više od 30 dodatnih podnesaka.

| (7) | Pisana faza postupka završila je 18. ožujka 2020., u doba kad su Unija i druge zemlje uvodile stroge mjere ograničenja kretanja kako bi zaustavile širenje pandemije bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

(7)

Pisana faza postupka završila je 18. ožujka 2020., u doba kad su Unija i druge zemlje uvodile stroge mjere ograničenja kretanja kako bi zaustavile širenje pandemije bolesti COVID-19.

| (8) | Kako bi se u okviru revizije u obzir uzeli gospodarski učinci tog neočekivanog događaja koji je za posljedicu imao drastične promjene okolnosti u pogledu funkcioniranja tržišta čelika u Uniji i postojećih zaštitnih mjera, Komisija je 30. travnja 2020. zainteresiranim stranama otvorila dodatno i izvanredno razdoblje za dostavu njihovih stajališta o gospodarskim učincima pandemije bolesti COVID-19 na tržište čelika. |
| --- | --- |

(8)

Kako bi se u okviru revizije u obzir uzeli gospodarski učinci tog neočekivanog događaja koji je za posljedicu imao drastične promjene okolnosti u pogledu funkcioniranja tržišta čelika u Uniji i postojećih zaštitnih mjera, Komisija je 30. travnja 2020. zainteresiranim stranama otvorila dodatno i izvanredno razdoblje za dostavu njihovih stajališta o gospodarskim učincima pandemije bolesti COVID-19 na tržište čelika.

3.   NALAZI ISPITNOG POSTUPKA

NALAZI ISPITNOG POSTUPKA

| (9) | Slijedom temeljite analize svih zaprimljenih podnesaka, Komisija je došla do sljedećih zaključaka. Raspodijeljeni su u šest različitih pododjeljaka. Prvi pododjeljak odnosi se na gospodarske učinke pandemije bolesti COVID-19 (odjeljak 3.1. u nastavku), a sljedećih pet (odjeljci od 3.2. do 3.6.) podudaraju se s pet razloga revizije utvrđenih u Obavijesti o pokretanju druge revizije, odnosno: A) razinom i dodjelom carinskih kvota; B) istiskivanjem tradicionalnih trgovinskih tokova; C) mogućim štetnim učincima na postizanje ciljeva integracije koji se nastoje ostvariti s povlaštenim trgovinskim partnerima; D) ažuriranjem popisa zemalja u razvoju članica WTO-a koje su isključene iz područja primjene mjera na temelju ažuriranih statističkih podataka o uvozu za 2019. i E) drugim promjenama okolnosti koje mogu zahtijevati prilagodbu razine dodjele carinskih kvota. |
| --- | --- |

(9)

Slijedom temeljite analize svih zaprimljenih podnesaka, Komisija je došla do sljedećih zaključaka. Raspodijeljeni su u šest različitih pododjeljaka. Prvi pododjeljak odnosi se na gospodarske učinke pandemije bolesti COVID-19 (odjeljak 3.1. u nastavku), a sljedećih pet (odjeljci od 3.2. do 3.6.) podudaraju se s pet razloga revizije utvrđenih u Obavijesti o pokretanju druge revizije, odnosno: A) razinom i dodjelom carinskih kvota; B) istiskivanjem tradicionalnih trgovinskih tokova; C) mogućim štetnim učincima na postizanje ciljeva integracije koji se nastoje ostvariti s povlaštenim trgovinskim partnerima; D) ažuriranjem popisa zemalja u razvoju članica WTO-a koje su isključene iz područja primjene mjera na temelju ažuriranih statističkih podataka o uvozu za 2019. i E) drugim promjenama okolnosti koje mogu zahtijevati prilagodbu razine dodjele carinskih kvota.

3.1.   Učinci pandemije bolesti COVID-19 na tržište čelika u Uniji i funkcioniranje postojećih zaštitnih mjera

Učinci pandemije bolesti COVID-19 na tržište čelika u Uniji i funkcioniranje postojećih zaštitnih mjera

Primjedbe zainteresiranih strana

Primjedbe zainteresiranih strana

| (10) | Komisija je zaprimila oko 200 podnesaka o gospodarskim učincima pandemije bolesti COVID-19 i njezinu utjecaju na funkcioniranje postojećih zaštitnih mjera. Većinu su dostavili izvoznici, uvoznici, korisnici i trgovci. Primjedbe je dostavilo i nekoliko zemalja izvoznica, kao i udruženja industrije proizvođačâ čelika iz Unije („industrija Unije”) te korisnici čelika na kraju proizvodnog lanca. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je zaprimila oko 200 podnesaka o gospodarskim učincima pandemije bolesti COVID-19 i njezinu utjecaju na funkcioniranje postojećih zaštitnih mjera. Većinu su dostavili izvoznici, uvoznici, korisnici i trgovci. Primjedbe je dostavilo i nekoliko zemalja izvoznica, kao i udruženja industrije proizvođačâ čelika iz Unije („industrija Unije”) te korisnici čelika na kraju proizvodnog lanca.

| (11) | U većini primjedbi izraženo je snažno protivljenje zahtjevu industrije Unije za drastično smanjenje opsega carinskih kvota. U tim je primjedbama navedeno da takvo smanjenje carinskih kvota ne bi samo predstavljalo de facto zabranu uvoza kojom se krše pravila WTO-a, već bi bilo i u suprotnosti s interesom Unije, jer bi se njime zanemario interes tržištâ na kraju proizvodnog lanca, na čije bi djelatnosti proizvodnje čelika smanjenje vrlo negativno utjecalo. Nekoliko je strana naglasilo i da bi dodatne promjene u upravljanju carinskim kvotama bile potpuno neopravdane te je smatralo da bi se ukidanjem mehanizma prijenosa neiskorištenih kvota iz jednog tromjesečja u drugo mjere učinilo restriktivnijima, čime bi se prekršila pravila WTO-a. Mnoge su strane istaknule da je utjecaj pandemije bolesti COVID-19 još uvijek nepoznat, da ga je teško predvidjeti te da će posljedice biti različite ovisno o segmentu industrije čelika. Stoga su neke strane predložile da se eventualne prilagodbe odgode dok se ne razjasni utjecaj pandemije te upozorile da bi se smanjenjem razine carinskih kvota ugrozilo već sklopljene ugovore o nabavi robe. |
| --- | --- |

(11)

U većini primjedbi izraženo je snažno protivljenje zahtjevu industrije Unije za drastično smanjenje opsega carinskih kvota. U tim je primjedbama navedeno da takvo smanjenje carinskih kvota ne bi samo predstavljalo de facto zabranu uvoza kojom se krše pravila WTO-a, već bi bilo i u suprotnosti s interesom Unije, jer bi se njime zanemario interes tržištâ na kraju proizvodnog lanca, na čije bi djelatnosti proizvodnje čelika smanjenje vrlo negativno utjecalo. Nekoliko je strana naglasilo i da bi dodatne promjene u upravljanju carinskim kvotama bile potpuno neopravdane te je smatralo da bi se ukidanjem mehanizma prijenosa neiskorištenih kvota iz jednog tromjesečja u drugo mjere učinilo restriktivnijima, čime bi se prekršila pravila WTO-a. Mnoge su strane istaknule da je utjecaj pandemije bolesti COVID-19 još uvijek nepoznat, da ga je teško predvidjeti te da će posljedice biti različite ovisno o segmentu industrije čelika. Stoga su neke strane predložile da se eventualne prilagodbe odgode dok se ne razjasni utjecaj pandemije te upozorile da bi se smanjenjem razine carinskih kvota ugrozilo već sklopljene ugovore o nabavi robe.

de facto

Stajalište Komisije

Stajalište Komisije

| (12) | Kad je Komisija u listopadu 2019. donijela prvi paket prilagodbi zaštitnih mjera za čelik u Uniji, prognoza za industriju čelika upućivala je na pad potražnje jer se svjetsko gospodarstvo postupno usporavalo. Osim prilagodbe tempa liberalizacije tom predviđanju slabijeg rasta, Komisija je uvela i nekoliko drugih prilagodbi kojima je željela očuvati tradicionalne trgovinske tokove i spriječiti da u gospodarskom okruženju koje se postupno pogoršavalo određeni izvori izvoza istisnu druge izvore iz korištenja carinskih kvota raspoloživih u okviru mjera. |
| --- | --- |

(12)

Kad je Komisija u listopadu 2019. donijela prvi paket prilagodbi zaštitnih mjera za čelik u Uniji, prognoza za industriju čelika upućivala je na pad potražnje jer se svjetsko gospodarstvo postupno usporavalo. Osim prilagodbe tempa liberalizacije tom predviđanju slabijeg rasta, Komisija je uvela i nekoliko drugih prilagodbi kojima je željela očuvati tradicionalne trgovinske tokove i spriječiti da u gospodarskom okruženju koje se postupno pogoršavalo određeni izvori izvoza istisnu druge izvore iz korištenja carinskih kvota raspoloživih u okviru mjera.

| (13) | U to se vrijeme nije moglo predvidjeti da će nekoliko mjeseci kasnije zbog pandemije bolesti COVID-19 svjetsko gospodarstvo zahvatiti najozbiljnija recesija od svjetske financijske krize 2008. Stroge kontrole koje su nadležna tijela diljem svijeta uvela radi ublažavanja ili suzbijanja pandemije od njezina izbijanja tijekom prvog tromjesečja 2020. ostavile su teške posljedice. Gospodarske posljedice mjera ograničenja kretanja bile su neposredne i teške. Razmjer i snaga gospodarskog šoka bili su znatni u pogledu proizvodnje, fiksnih ulaganja, otpuštanja i potražnje. |
| --- | --- |

(13)

U to se vrijeme nije moglo predvidjeti da će nekoliko mjeseci kasnije zbog pandemije bolesti COVID-19 svjetsko gospodarstvo zahvatiti najozbiljnija recesija od svjetske financijske krize 2008. Stroge kontrole koje su nadležna tijela diljem svijeta uvela radi ublažavanja ili suzbijanja pandemije od njezina izbijanja tijekom prvog tromjesečja 2020. ostavile su teške posljedice. Gospodarske posljedice mjera ograničenja kretanja bile su neposredne i teške. Razmjer i snaga gospodarskog šoka bili su znatni u pogledu proizvodnje, fiksnih ulaganja, otpuštanja i potražnje.

| (14) | Kako tvrdi Oxford Economics, očekuje se da će se svjetski BDP „smanjiti za gotovo 7 % u prvoj polovini godine, što je gotovo dvostruko više od smanjenja zabilježenog tijekom svjetske financijske krize i odražava opsežne revizije u svim velikim gospodarstvima” (8). To je smanjenje primjetno u svim glavnim industrijskim sektorima i narudžbe su potpuno stale. U ožujku 2020. J.P.Morgan Global Composite Output Index pao je na 39,4, što je njegova najniža razina u posljednja 133 mjeseca, a pad razine indeksa na mjesečnoj osnovi (6,7 bodova) bio je drugi najstrmoglaviji u povijesti serije (9). „Na ozbiljnost posljedica posebno upućuje rekordni pad za seriju, na mjesečnoj osnovi, razina indeksâ s pomoću kojih se prate proizvodnja (pad od 10,1 bodova), nove narudžbe (pad od 9,4 boda), nedovršeni poslovi (pad za 7,3 boda), nove izvozne narudžbe (pad od 10,4 boda) i buduće aktivnosti (pad od 13,1 bodova)” (10). Indeks IHS Markit Global sector PMI objavljen u svibnju potvrđuje te posljedice i pokazuje rekordan pad proizvodnje u svakom sektoru koji se prati osim u sektoru zdravstvenih usluga (11). |
| --- | --- |

(14)

Kako tvrdi Oxford Economics, očekuje se da će se svjetski BDP „smanjiti za gotovo 7 % u prvoj polovini godine, što je gotovo dvostruko više od smanjenja zabilježenog tijekom svjetske financijske krize i odražava opsežne revizije u svim velikim gospodarstvima” (8). To je smanjenje primjetno u svim glavnim industrijskim sektorima i narudžbe su potpuno stale. U ožujku 2020. J.P.Morgan Global Composite Output Index pao je na 39,4, što je njegova najniža razina u posljednja 133 mjeseca, a pad razine indeksa na mjesečnoj osnovi (6,7 bodova) bio je drugi najstrmoglaviji u povijesti serije (9). „Na ozbiljnost posljedica posebno upućuje rekordni pad za seriju, na mjesečnoj osnovi, razina indeksâ s pomoću kojih se prate proizvodnja (pad od 10,1 bodova), nove narudžbe (pad od 9,4 boda), nedovršeni poslovi (pad za 7,3 boda), nove izvozne narudžbe (pad od 10,4 boda) i buduće aktivnosti (pad od 13,1 bodova)” (10). Indeks IHS Markit Global sector PMI objavljen u svibnju potvrđuje te posljedice i pokazuje rekordan pad proizvodnje u svakom sektoru koji se prati osim u sektoru zdravstvenih usluga (11).

8

9

10

11

| (15) | Proizvođači čelika iz Unije predviđaju da će potražnja stagnirati te u drugoj polovini 2020. u južnoj Europi pasti za više od 60 %, a u sjevernoj Europi za oko 50 %, uglavnom kao posljedica drastičnog pada potražnje u automobilskom sektoru od oko 80 % zbog naglog pada prodaje i proizvodnje vozilâ. To je u skladu s nalazima društva Morgan Stanley, koje u nedavnom izvješću o sektoru čelika (12) navodi da su „krajnja tržišta čelika suočena s ozbiljnim poremećajima u potražnji u automobilskoj industriji (18 % potražnje za čelikom u Uniji), koja se u ožujku naglo smanjila za od 40 do 85 % u odnosu na prošlu godinu, a segmenti građevinarstva, nafte i plina te zrakoplovno-svemirski segment isto su tako suočeni s ozbiljnim poteškoćama”. Čini se da je prethodno navedeni trajni pad potražnje za čelikom vjerodostojan, a potvrđuje ga i kretanje sezonski prilagođenog indeksa Global Steel Users PMI, kompozitnog pokazatelja osmišljenog kako bi se pružio točan pregled uvjeta poslovanja proizvođača koji su prepoznati kao veliki korisnici čelika. Taj je pokazatelj s 49,3 u ožujku pao na 43,7 u travnju, najnižu razinu u posljednja 133 mjeseca, što je posljedica stagnacije potražnje na domaćem tržištu i izvoznim tržištima, pri čemu potražnja na potonjima nije zabilježila tako brz pad još od kraja 2008. (13) |
| --- | --- |

(15)

Proizvođači čelika iz Unije predviđaju da će potražnja stagnirati te u drugoj polovini 2020. u južnoj Europi pasti za više od 60 %, a u sjevernoj Europi za oko 50 %, uglavnom kao posljedica drastičnog pada potražnje u automobilskom sektoru od oko 80 % zbog naglog pada prodaje i proizvodnje vozilâ. To je u skladu s nalazima društva Morgan Stanley, koje u nedavnom izvješću o sektoru čelika (12) navodi da su „krajnja tržišta čelika suočena s ozbiljnim poremećajima u potražnji u automobilskoj industriji (18 % potražnje za čelikom u Uniji), koja se u ožujku naglo smanjila za od 40 do 85 % u odnosu na prošlu godinu, a segmenti građevinarstva, nafte i plina te zrakoplovno-svemirski segment isto su tako suočeni s ozbiljnim poteškoćama”. Čini se da je prethodno navedeni trajni pad potražnje za čelikom vjerodostojan, a potvrđuje ga i kretanje sezonski prilagođenog indeksa Global Steel Users PMI, kompozitnog pokazatelja osmišljenog kako bi se pružio točan pregled uvjeta poslovanja proizvođača koji su prepoznati kao veliki korisnici čelika. Taj je pokazatelj s 49,3 u ožujku pao na 43,7 u travnju, najnižu razinu u posljednja 133 mjeseca, što je posljedica stagnacije potražnje na domaćem tržištu i izvoznim tržištima, pri čemu potražnja na potonjima nije zabilježila tako brz pad još od kraja 2008. (13)

12

13

| (16) | Kao rezultat navedenog poduzeća i zemlje zabilježit će ozbiljnu gospodarsku štetu u prvoj polovini 2020. Promjena trenda može se očekivati tek krajem drugog tromjesečja, kada bi moglo doći do povećanja aktivnosti, ali u vrlo malom broju zemalja. U Komisijinoj proljetnoj gospodarskoj prognozi 2020. predviđa se duboka i neujednačena recesija te nesiguran oporavak, uz povećanje stope nezaposlenosti u Uniji sa 6,7 % u 2019. na 9 % u 2020., a zatim smanjenje na oko 8 % u 2021. (14) |
| --- | --- |

(16)

Kao rezultat navedenog poduzeća i zemlje zabilježit će ozbiljnu gospodarsku štetu u prvoj polovini 2020. Promjena trenda može se očekivati tek krajem drugog tromjesečja, kada bi moglo doći do povećanja aktivnosti, ali u vrlo malom broju zemalja. U Komisijinoj proljetnoj gospodarskoj prognozi 2020. predviđa se duboka i neujednačena recesija te nesiguran oporavak, uz povećanje stope nezaposlenosti u Uniji sa 6,7 % u 2019. na 9 % u 2020., a zatim smanjenje na oko 8 % u 2021. (14)

14

| (17) | Gospodarske su prognoze za preostalo razdoblje trajanja zaštitnih mjera zaključno s 30. lipnja 2021. sumorne. Prema predviđanjima iz Komisijine proljetne gospodarske prognoze 2020. gospodarstvo Unije smanjit će se za 7,5 % u 2020., a u 2021. narasti za oko 6 %. Stoga nije za očekivati da će gospodarstvo Unije do kraja 2021. u potpunosti nadoknaditi gubitke pretrpljene zbog krize. Ulaganja će i dalje biti ograničena, a tržište rada neće se u potpunosti oporaviti (15). Komisijine projekcije rasta za Uniju i europodručje u odnosu na jesensku gospodarsku prognozu 2019. revidirane su naniže za približno devet postotnih bodova. |
| --- | --- |

(17)

Gospodarske su prognoze za preostalo razdoblje trajanja zaštitnih mjera zaključno s 30. lipnja 2021. sumorne. Prema predviđanjima iz Komisijine proljetne gospodarske prognoze 2020. gospodarstvo Unije smanjit će se za 7,5 % u 2020., a u 2021. narasti za oko 6 %. Stoga nije za očekivati da će gospodarstvo Unije do kraja 2021. u potpunosti nadoknaditi gubitke pretrpljene zbog krize. Ulaganja će i dalje biti ograničena, a tržište rada neće se u potpunosti oporaviti (15). Komisijine projekcije rasta za Uniju i europodručje u odnosu na jesensku gospodarsku prognozu 2019. revidirane su naniže za približno devet postotnih bodova.

15

| (18) | U ovoj je fazi ipak teško predvidjeti ozbiljnost ogromnih gospodarskih posljedica prouzročenih pandemijom bolesti COVID-19. Kako navodi Oxford Economics, „ono što je trenutačno najneizvjesnije nije opseg pada u drugoj polovini 2020., nego brzina i vrijeme naknadnog oporavka (16)”. U svojoj nedavnoj analizi nesigurnosti IHS Markit napominje da se nesigurnost velikom brzinom približava razinama zabilježenima tijekom opće financijske krize i opisuje kako „su poduzeća danas više nego ikad u strahu od recesije i u velikoj mjeri očekuju da će se pad nastaviti tijekom cijele sljedeće godine” (17). |
| --- | --- |

(18)

U ovoj je fazi ipak teško predvidjeti ozbiljnost ogromnih gospodarskih posljedica prouzročenih pandemijom bolesti COVID-19. Kako navodi Oxford Economics, „ono što je trenutačno najneizvjesnije nije opseg pada u drugoj polovini 2020., nego brzina i vrijeme naknadnog oporavka (16)”. U svojoj nedavnoj analizi nesigurnosti IHS Markit napominje da se nesigurnost velikom brzinom približava razinama zabilježenima tijekom opće financijske krize i opisuje kako „su poduzeća danas više nego ikad u strahu od recesije i u velikoj mjeri očekuju da će se pad nastaviti tijekom cijele sljedeće godine” (17).

16

17

| (19) | Iako su od sredine svibnja 2020. zemlje počele provoditi izlazne strategije za postupno ukidanje strožih mjera za suzbijanje pandemije, i dalje postoje brojne nesigurnosti u pogledu oporavka. Prvo, u ovoj je fazi teško jasno utvrditi razmjere štete nanesene nacionalnim industrijama te domaćim i međunarodnim lancima opskrbe. Drugo, nije isključeno da će se kasnije tijekom godine s obzirom na postupno ublažavanje kontrola pojaviti novi valovi pandemije, što bi moglo dovesti do uzastopnog ponovnog uvođenja mjera ograničenja kretanja, među ostalim i na način da se one naizmjenično uvode i ukidaju, što bi moglo sasjeći oporavak u korijenu i prouzročiti trajniju štetu. |
| --- | --- |

(19)

Iako su od sredine svibnja 2020. zemlje počele provoditi izlazne strategije za postupno ukidanje strožih mjera za suzbijanje pandemije, i dalje postoje brojne nesigurnosti u pogledu oporavka. Prvo, u ovoj je fazi teško jasno utvrditi razmjere štete nanesene nacionalnim industrijama te domaćim i međunarodnim lancima opskrbe. Drugo, nije isključeno da će se kasnije tijekom godine s obzirom na postupno ublažavanje kontrola pojaviti novi valovi pandemije, što bi moglo dovesti do uzastopnog ponovnog uvođenja mjera ograničenja kretanja, među ostalim i na način da se one naizmjenično uvode i ukidaju, što bi moglo sasjeći oporavak u korijenu i prouzročiti trajniju štetu.

| (20) | S obzirom na prethodno navedenu analizu Komisija smatra da je gospodarski šok koji je uzrokovala pandemija bolesti COVID-19 temeljna i izvanredna promjena okolnosti koja drastično utječe na funkcioniranje tržišta čelika u Uniji i svijetu. Zbog toga Komisija smatra da je pri oblikovanju prilagodbi u okviru druge revizije zaštitnih mjera potrebno pažljivo razmotriti gospodarske učinke pandemije bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

(20)

S obzirom na prethodno navedenu analizu Komisija smatra da je gospodarski šok koji je uzrokovala pandemija bolesti COVID-19 temeljna i izvanredna promjena okolnosti koja drastično utječe na funkcioniranje tržišta čelika u Uniji i svijetu. Zbog toga Komisija smatra da je pri oblikovanju prilagodbi u okviru druge revizije zaštitnih mjera potrebno pažljivo razmotriti gospodarske učinke pandemije bolesti COVID-19.

| (21) | Kako je prethodno objašnjeno, kao rezultat već primijećenog pada na tržištu čelika suprotno očekivanjima u trenutku donošenja konačnih mjera, Komisija je u okviru prve revizije zaštitnih mjera uvela prilagodbe kako bi ispravila ograničene učinke istiskivanja uočene tijekom prve godine primjene mjera. Međutim, ti će se učinci u nedostatku prilagodbi dodatno pogoršati u trenutačnom gospodarskom kontekstu. |
| --- | --- |

(21)

Kako je prethodno objašnjeno, kao rezultat već primijećenog pada na tržištu čelika suprotno očekivanjima u trenutku donošenja konačnih mjera, Komisija je u okviru prve revizije zaštitnih mjera uvela prilagodbe kako bi ispravila ograničene učinke istiskivanja uočene tijekom prve godine primjene mjera. Međutim, ti će se učinci u nedostatku prilagodbi dodatno pogoršati u trenutačnom gospodarskom kontekstu.

| (22) | Iako je gospodarski šok uzrokovan pandemijom relativno simetričan jer je pandemija u svim zemljama svijeta uzrokovala iznenadan i vrlo velik pad proizvodnje i potražnje, snaga oporavka u 2021. vjerojatno će biti asimetrična. Ovisit će ne samo o razvoju pandemije u svakoj zemlji nego i o strukturi nacionalnih gospodarstava i njihovoj sposobnosti da na pandemiju odgovore politikama oporavka. |
| --- | --- |

(22)

Iako je gospodarski šok uzrokovan pandemijom relativno simetričan jer je pandemija u svim zemljama svijeta uzrokovala iznenadan i vrlo velik pad proizvodnje i potražnje, snaga oporavka u 2021. vjerojatno će biti asimetrična. Ovisit će ne samo o razvoju pandemije u svakoj zemlji nego i o strukturi nacionalnih gospodarstava i njihovoj sposobnosti da na pandemiju odgovore politikama oporavka.

| (23) | U trenutačnoj situaciji pada potražnje i posljedičnog drastičnog smanjenja prodaje, koja utječe na gotovo sve kategorije proizvoda od čelika, zajedno s razdobljem velike nesigurnosti i vjerojatno znatne zemljopisne asimetrije u brzini i vremenu oporavka, može se očekivati (18) da će neki izvoznici čelika u Uniju usvojiti još agresivnije komercijalno ponašanje kako bi „ispraznili tržište” na štetu drugih sudionika kada se aktivnosti nastave nakon pandemije. |
| --- | --- |

(23)

U trenutačnoj situaciji pada potražnje i posljedičnog drastičnog smanjenja prodaje, koja utječe na gotovo sve kategorije proizvoda od čelika, zajedno s razdobljem velike nesigurnosti i vjerojatno znatne zemljopisne asimetrije u brzini i vremenu oporavka, može se očekivati (18) da će neki izvoznici čelika u Uniju usvojiti još agresivnije komercijalno ponašanje kako bi „ispraznili tržište” na štetu drugih sudionika kada se aktivnosti nastave nakon pandemije.

18

| (24) | Konkretno, razumno je očekivati (19) da će neki izvoznici, posebno na zemljopisnim područjima na kojima se gospodarska aktivnost oporavi prije nego na drugim područjima, još snažnije nego u prošlosti pojačati prodaju na početku razdoblja na tržištu Unije kako bi što prije iscrpili carinske kvote za pojedine zemlje te bili spremni iskoristiti preostale kvote čim one postanu raspoložive. |
| --- | --- |

(24)

Konkretno, razumno je očekivati (19) da će neki izvoznici, posebno na zemljopisnim područjima na kojima se gospodarska aktivnost oporavi prije nego na drugim područjima, još snažnije nego u prošlosti pojačati prodaju na početku razdoblja na tržištu Unije kako bi što prije iscrpili carinske kvote za pojedine zemlje te bili spremni iskoristiti preostale kvote čim one postanu raspoložive.

19

| (25) | Tim se oportunističkim ponašanjem izvoznikâ iz određenih zemalja više nego ikad riskira isključivanje ostalih sudionika na tržištu i neopravdano zauzimanje tržišnih udjela koji bi u uobičajenim okolnostima odgovarali drugim područjima tradicionalnih trgovinskih tokova ili domaćoj proizvodnji. Taj je rizik stvaran jer će izvoznici pokušati učiniti sve kako bi stekli veće udjele na manjem tržištu te time nadoknadili apsolutno smanjenje prodaje zbog smanjene potražnje. |
| --- | --- |

(25)

Tim se oportunističkim ponašanjem izvoznikâ iz određenih zemalja više nego ikad riskira isključivanje ostalih sudionika na tržištu i neopravdano zauzimanje tržišnih udjela koji bi u uobičajenim okolnostima odgovarali drugim područjima tradicionalnih trgovinskih tokova ili domaćoj proizvodnji. Taj je rizik stvaran jer će izvoznici pokušati učiniti sve kako bi stekli veće udjele na manjem tržištu te time nadoknadili apsolutno smanjenje prodaje zbog smanjene potražnje.

| (26) | Osim ugrožavanja očuvanja tradicionalnih trgovinskih tokova u pogledu podrijetla, navedeno oportunističko ponašanje kojim se neopravdano istiskuju tradicionalni trgovinski tokovi i domaća proizvodnja može uzrokovati vrlo ozbiljne neravnoteže na tržištu čelika u Uniji, što bi u konačnici moglo ugroziti korektivne učinke izvornih zaštitnih mjera u pogledu zaštite od novog iznenadnog porasta uvoza. |
| --- | --- |

(26)

Osim ugrožavanja očuvanja tradicionalnih trgovinskih tokova u pogledu podrijetla, navedeno oportunističko ponašanje kojim se neopravdano istiskuju tradicionalni trgovinski tokovi i domaća proizvodnja može uzrokovati vrlo ozbiljne neravnoteže na tržištu čelika u Uniji, što bi u konačnici moglo ugroziti korektivne učinke izvornih zaštitnih mjera u pogledu zaštite od novog iznenadnog porasta uvoza.

| (27) | U tim okolnostima Komisija smatra da je potrebno uvesti dvije opće prilagodbe upravljanja carinskim kvotama kako bi se svim dobavljačima, i domaćoj industriji i izvoznicima, zajamčio uredan povratak na tržište te smanjilo neopravdano oportunističko postupanje. Prva je prelazak s upravljanja svim kvotama za pojedine zemlje na godišnjoj osnovi na upravljanje tim kvotama na tromjesečnoj osnovi. Tom će se prilagodbom, uz očuvanje ukupnog opsega po kategoriji proizvoda, osigurati stabilniji tok uvoza i smanjiti rizik od neopravdanog porasta uvoza tijekom preostalog razdoblja trajanja mjera. Druga dopunska prilagodba jest uvođenje poboljšanog režima za pristup preostaloj kvoti zemalja kojima je dodijeljena kvota za pojedine zemlje. Tom će se prilagodbom, prema potrebi, odvojiti korištenje preostale kvote za postojeće manje zemlje izvoznice obuhvaćene tim globalnim dijelom carinskih kvota te će se smanjiti rizik da će ih istisnuti izvoznici koji koriste kvote za pojedine zemlje. Te dvije prilagodbe dodatno će se razraditi u odjeljcima 3.2. i 3.3. u nastavku. |
| --- | --- |

(27)

U tim okolnostima Komisija smatra da je potrebno uvesti dvije opće prilagodbe upravljanja carinskim kvotama kako bi se svim dobavljačima, i domaćoj industriji i izvoznicima, zajamčio uredan povratak na tržište te smanjilo neopravdano oportunističko postupanje. Prva je prelazak s upravljanja svim kvotama za pojedine zemlje na godišnjoj osnovi na upravljanje tim kvotama na tromjesečnoj osnovi. Tom će se prilagodbom, uz očuvanje ukupnog opsega po kategoriji proizvoda, osigurati stabilniji tok uvoza i smanjiti rizik od neopravdanog porasta uvoza tijekom preostalog razdoblja trajanja mjera. Druga dopunska prilagodba jest uvođenje poboljšanog režima za pristup preostaloj kvoti zemalja kojima je dodijeljena kvota za pojedine zemlje. Tom će se prilagodbom, prema potrebi, odvojiti korištenje preostale kvote za postojeće manje zemlje izvoznice obuhvaćene tim globalnim dijelom carinskih kvota te će se smanjiti rizik da će ih istisnuti izvoznici koji koriste kvote za pojedine zemlje. Te dvije prilagodbe dodatno će se razraditi u odjeljcima 3.2. i 3.3. u nastavku.

3.2.   Razina i dodjela carinskih kvota

Razina i dodjela carinskih kvota

| (28) | U okviru ovog odjeljka Komisija je ocijenila primjerenost trenutačne razine i dodjele carinskih kvota te upravljanja tim kvotama. Kako je navedeno u Obavijesti o pokretanju postupka, osim primjedbama i dokazima koje su dostavile zainteresirane strane, Komisija je u svojoj ocjeni posebnu pozornost posvetila i kretanju iskorištenosti carinskih kvota tijekom druge godine primjene mjera (20), koje se svakodnevno pratilo za svih 26 kategorija proizvoda. |
| --- | --- |

(28)

U okviru ovog odjeljka Komisija je ocijenila primjerenost trenutačne razine i dodjele carinskih kvota te upravljanja tim kvotama. Kako je navedeno u Obavijesti o pokretanju postupka, osim primjedbama i dokazima koje su dostavile zainteresirane strane, Komisija je u svojoj ocjeni posebnu pozornost posvetila i kretanju iskorištenosti carinskih kvota tijekom druge godine primjene mjera (20), koje se svakodnevno pratilo za svih 26 kategorija proizvoda.

20

Primjedbe zainteresiranih strana

Primjedbe zainteresiranih strana

| (29) | Većina zainteresiranih strana dostavila je primjedbe u pogledu tog aspekta ove revizije. Mnogi od njih, posebno proizvođači izvoznici, vlade trećih zemalja, korisnici i uvoznici, zatražili su povećanje razine carinskih kvota ili drukčiji sustav dodjele za kategorije proizvoda koje ih se tiču. Ti su zahtjevi uključivali promjenu referentnog razdoblja za izračun razina carinskih kvota radi ostvarenja prava na veću kvotu. Neke zainteresirane strane zatražile su od Komisije da promijeni osnovu za dodjelu kvota za pojedine zemlje, odnosno poveća ili smanji sadašnji prag od 5 %. |
| --- | --- |

(29)

Većina zainteresiranih strana dostavila je primjedbe u pogledu tog aspekta ove revizije. Mnogi od njih, posebno proizvođači izvoznici, vlade trećih zemalja, korisnici i uvoznici, zatražili su povećanje razine carinskih kvota ili drukčiji sustav dodjele za kategorije proizvoda koje ih se tiču. Ti su zahtjevi uključivali promjenu referentnog razdoblja za izračun razina carinskih kvota radi ostvarenja prava na veću kvotu. Neke zainteresirane strane zatražile su od Komisije da promijeni osnovu za dodjelu kvota za pojedine zemlje, odnosno poveća ili smanji sadašnji prag od 5 %.

| (30) | S druge strane, industrija Unije zauzela se za niz prilagodbi u suprotnom smjeru. Industrija Unije ponajprije je zatražila da se carinskim kvotama upravlja na tromjesečnoj osnovi i da se neiskorištene količine iz jednog tromjesečja ne prenose u sljedeće tromjesečje. U okviru iznimnog ponovnog otvaranja pisane faze za primanje primjedbi o gospodarskim učincima pandemije bolesti COVID-19, industrija Unije zatražila je smanjenje razine carinskih kvota za do 75 % kako bi se uzeli u obzir razorni gospodarski učinci pandemije. Mnoge zainteresirane strane snažno su se usprotivile tom zahtjevu tvrdeći da on ne bi bio u skladu s pravilima WTO-a i da bi neopravdano utjecao na industriju na kraju proizvodnog lanca u Uniji. |
| --- | --- |

(30)

S druge strane, industrija Unije zauzela se za niz prilagodbi u suprotnom smjeru. Industrija Unije ponajprije je zatražila da se carinskim kvotama upravlja na tromjesečnoj osnovi i da se neiskorištene količine iz jednog tromjesečja ne prenose u sljedeće tromjesečje. U okviru iznimnog ponovnog otvaranja pisane faze za primanje primjedbi o gospodarskim učincima pandemije bolesti COVID-19, industrija Unije zatražila je smanjenje razine carinskih kvota za do 75 % kako bi se uzeli u obzir razorni gospodarski učinci pandemije. Mnoge zainteresirane strane snažno su se usprotivile tom zahtjevu tvrdeći da on ne bi bio u skladu s pravilima WTO-a i da bi neopravdano utjecao na industriju na kraju proizvodnog lanca u Uniji.

Stajalište Komisije

Stajalište Komisije

| (31) | Komisija napominje da je čak i u posljednjem tromjesečju druge godine primjene mjera (podaci analizirani do 15. svibnja 2020.) ukupna razina carinskih kvota ostala uglavnom neiskorištena (21), s raspoloživim kvotama u svakoj kategoriji proizvoda. S obzirom na uočeni tempo i trend korištenja carinskih kvota nakon što je prošlo već više od tri četvrtine razdoblja te u prevladavajućem gospodarskom kontekstu stagnacije rasta opisanom u prethodnom odjeljku 3.1., Komisija smatra da je malo vjerojatno da će se u preostalom dijelu posljednjeg tromjesečja korištenje carinskih kvota ubrzati. Naprotiv, najnoviji trend uvoza i izgledi u pogledu potražnje upućuju na to da bi se do kraja razdoblja, tj. do 30. lipnja 2020., tempo uvoza mogao dodatno smanjiti. Nadalje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 15. uredbe o prvoj reviziji, u prvoj godini primjene mjera, kad je stanje na tržištu bilo stabilnije, a potražnja održiva u usporedbi s trenutačnom situacijom, ostalo je neiskorišteno oko 3,2 milijuna tona u okviru bescarinskih kvota (22). |
| --- | --- |

(31)

Komisija napominje da je čak i u posljednjem tromjesečju druge godine primjene mjera (podaci analizirani do 15. svibnja 2020.) ukupna razina carinskih kvota ostala uglavnom neiskorištena (21), s raspoloživim kvotama u svakoj kategoriji proizvoda. S obzirom na uočeni tempo i trend korištenja carinskih kvota nakon što je prošlo već više od tri četvrtine razdoblja te u prevladavajućem gospodarskom kontekstu stagnacije rasta opisanom u prethodnom odjeljku 3.1., Komisija smatra da je malo vjerojatno da će se u preostalom dijelu posljednjeg tromjesečja korištenje carinskih kvota ubrzati. Naprotiv, najnoviji trend uvoza i izgledi u pogledu potražnje upućuju na to da bi se do kraja razdoblja, tj. do 30. lipnja 2020., tempo uvoza mogao dodatno smanjiti. Nadalje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 15. uredbe o prvoj reviziji, u prvoj godini primjene mjera, kad je stanje na tržištu bilo stabilnije, a potražnja održiva u usporedbi s trenutačnom situacijom, ostalo je neiskorišteno oko 3,2 milijuna tona u okviru bescarinskih kvota (22).

21

22

| (32) | U tom kontekstu Komisija smatra da postojeće razine carinskih kvota nisu neopravdano ograničile trgovinske tokove tijekom druge godine primjene mjera, nego su omogućile razinu uvoza razmjernu potrebama tržišta Unije. |
| --- | --- |

(32)

U tom kontekstu Komisija smatra da postojeće razine carinskih kvota nisu neopravdano ograničile trgovinske tokove tijekom druge godine primjene mjera, nego su omogućile razinu uvoza razmjernu potrebama tržišta Unije.

| (33) | Kao odgovor na zahtjeve za povećanje razine carinskih kvota Komisija napominje da iz podnesaka zainteresiranih strana ne proizlazi da će se potražnja na tržištu čelika u Uniji povećati u tolikoj mjeri da bi sadašnje carinske kvote uzrokovale manjak opskrbe na tržištu. Naprotiv, kako je detaljno opisano u odjeljku 3.1., kretanje potražnje zapravo upućuje na suprotno. Naposljetku, Komisija napominje i da je referentno razdoblje koje se upotrebljava za izračun carinskih kvota jedan od stupova oblikovanja mjera koje su ab initio utvrđene konačnom uredbom te da opsegom revizije nije obuhvaćena znatna izmjena osnovne strukture mjera. Umjesto toga, njezin je cilj procijeniti jesu li potrebne posebne prilagodbe upravljanja carinskim kvotama. Komisija stoga odbija te zahtjeve. |
| --- | --- |

(33)

Kao odgovor na zahtjeve za povećanje razine carinskih kvota Komisija napominje da iz podnesaka zainteresiranih strana ne proizlazi da će se potražnja na tržištu čelika u Uniji povećati u tolikoj mjeri da bi sadašnje carinske kvote uzrokovale manjak opskrbe na tržištu. Naprotiv, kako je detaljno opisano u odjeljku 3.1., kretanje potražnje zapravo upućuje na suprotno. Naposljetku, Komisija napominje i da je referentno razdoblje koje se upotrebljava za izračun carinskih kvota jedan od stupova oblikovanja mjera koje su ab initio utvrđene konačnom uredbom te da opsegom revizije nije obuhvaćena znatna izmjena osnovne strukture mjera. Umjesto toga, njezin je cilj procijeniti jesu li potrebne posebne prilagodbe upravljanja carinskim kvotama. Komisija stoga odbija te zahtjeve.

ab initio

| (34) | Neovisno o navedenom, Komisija smatra da je potrebno uvesti niz prilagodbi i poboljšanja u upravljanju carinskim kvotama kako bi ga se prilagodilo kretanjima na tržištu i kako bi zaštitne mjere bolje funkcionirale. Te su prilagodbe horizontalne prirode i specifične su za određene kategorije proizvoda. |
| --- | --- |

(34)

Neovisno o navedenom, Komisija smatra da je potrebno uvesti niz prilagodbi i poboljšanja u upravljanju carinskim kvotama kako bi ga se prilagodilo kretanjima na tržištu i kako bi zaštitne mjere bolje funkcionirale. Te su prilagodbe horizontalne prirode i specifične su za određene kategorije proizvoda.

3.2.1.   Horizontalna prilagodba: upravljanje svim kvotama za pojedine zemlje na tromjesečnoj osnovi

Horizontalna prilagodba: upravljanje svim kvotama za pojedine zemlje na tromjesečnoj osnovi

| (35) | Ispitni postupak revizije pokazao je da je tijekom druge godine primjene mjera nekoliko zemalja izvoznica nastavilo s vrlo agresivnim izvozom u brojnim kategorijama proizvoda. Te su zemlje neuobičajeno brzo iscrpile nekoliko (ili većinu) svojih godišnjih kvota za pojedine zemlje (u nekim slučajevima već u prvih nekoliko mjeseci od početka razdoblja). U jednom je slučaju godišnja kvota za pojedine zemlje iscrpljena već prvog dana druge godine primjene mjera. |
| --- | --- |

(35)

Ispitni postupak revizije pokazao je da je tijekom druge godine primjene mjera nekoliko zemalja izvoznica nastavilo s vrlo agresivnim izvozom u brojnim kategorijama proizvoda. Te su zemlje neuobičajeno brzo iscrpile nekoliko (ili većinu) svojih godišnjih kvota za pojedine zemlje (u nekim slučajevima već u prvih nekoliko mjeseci od početka razdoblja). U jednom je slučaju godišnja kvota za pojedine zemlje iscrpljena već prvog dana druge godine primjene mjera.

| (36) | To je ponašanje u tim kategorijama proizvoda dovelo do situacije u kojoj se nerazmjerno velik priljev uvoza koncentrirao u prilično ranoj fazi godišnjeg razdoblja. Taj se priljev naknadno usporio do početka posljednjeg tromjesečja razdoblja, kad je uvoz dosegnuo novi vrhunac, što se podudara s trenutkom kada se zemljama kojima su dodijeljene kvote za pojedine zemlje dopušta da bez carine iskoriste preostalu raspoloživu carinsku kvotu. Komisija smatra da to ponašanje uzrokuje znatne neravnoteže i sprečava neometano funkcioniranje tržišta. |
| --- | --- |

(36)

To je ponašanje u tim kategorijama proizvoda dovelo do situacije u kojoj se nerazmjerno velik priljev uvoza koncentrirao u prilično ranoj fazi godišnjeg razdoblja. Taj se priljev naknadno usporio do početka posljednjeg tromjesečja razdoblja, kad je uvoz dosegnuo novi vrhunac, što se podudara s trenutkom kada se zemljama kojima su dodijeljene kvote za pojedine zemlje dopušta da bez carine iskoriste preostalu raspoloživu carinsku kvotu. Komisija smatra da to ponašanje uzrokuje znatne neravnoteže i sprečava neometano funkcioniranje tržišta.

| (37) | U situaciji izrazite nesigurnosti, pada potražnje i posljedičnog drastičnog smanjenja prodaje, koji utječu na gotovo sve kategorije proizvoda od čelika detaljno opisane u odjeljku 3.1., Komisija smatra vrlo vjerojatnim da će se prethodno navedeno isključujuće ponašanje u pogledu izvoza dodatno pogoršati. U tim izvanrednim okolnostima izvoznici će se ponašati vrlo agresivno i oportunistički u odnosu na druge konkurente kako bi nadoknadili izgubljene prihode od prodaje. Razumno je očekivati da će u skladu s tim oportunističkim ponašanjem izvoznici iz najjačih zemalja izvoznica pokušati pojačati prodaju na početku razdoblja kako bi „ispraznili tržište”. Takvo oportunističko komercijalno ponašanje najveći je rizik za pravilno funkcioniranje zaštitnih mjera jer bi uzrokovalo vrlo ozbiljne poremećaje na tržištu i, ako se ne donesu korektivne mjere, moglo neopravdano istisnuti tradicionalne trgovinske tokove i domaću proizvodnju, čime bi se neutralizirao koristan učinak postojećih zaštitnih mjera. |
| --- | --- |

(37)

U situaciji izrazite nesigurnosti, pada potražnje i posljedičnog drastičnog smanjenja prodaje, koji utječu na gotovo sve kategorije proizvoda od čelika detaljno opisane u odjeljku 3.1., Komisija smatra vrlo vjerojatnim da će se prethodno navedeno isključujuće ponašanje u pogledu izvoza dodatno pogoršati. U tim izvanrednim okolnostima izvoznici će se ponašati vrlo agresivno i oportunistički u odnosu na druge konkurente kako bi nadoknadili izgubljene prihode od prodaje. Razumno je očekivati da će u skladu s tim oportunističkim ponašanjem izvoznici iz najjačih zemalja izvoznica pokušati pojačati prodaju na početku razdoblja kako bi „ispraznili tržište”. Takvo oportunističko komercijalno ponašanje najveći je rizik za pravilno funkcioniranje zaštitnih mjera jer bi uzrokovalo vrlo ozbiljne poremećaje na tržištu i, ako se ne donesu korektivne mjere, moglo neopravdano istisnuti tradicionalne trgovinske tokove i domaću proizvodnju, čime bi se neutralizirao koristan učinak postojećih zaštitnih mjera.

| (38) | Od uvođenja konačnih mjera, kvotama za pojedine zemlje upravljalo se na godišnjoj osnovi, odnosno cjelokupne osnovne količine stavljane su na raspolaganje izvoznicima na početku svakog godišnjeg razdoblja bez vremenskih ograničenja za njihovo iskorištavanje u određenom razdoblju, za razliku od preostalih kvota, kojima se upravljalo na tromjesečnoj osnovi. Uvođenje vremenskih ograničenja u to se vrijeme činilo nepotrebnim i složenim administrativnim opterećenjem koje bi omelo normalno funkcioniranje tržišta. |
| --- | --- |

(38)

Od uvođenja konačnih mjera, kvotama za pojedine zemlje upravljalo se na godišnjoj osnovi, odnosno cjelokupne osnovne količine stavljane su na raspolaganje izvoznicima na početku svakog godišnjeg razdoblja bez vremenskih ograničenja za njihovo iskorištavanje u određenom razdoblju, za razliku od preostalih kvota, kojima se upravljalo na tromjesečnoj osnovi. Uvođenje vremenskih ograničenja u to se vrijeme činilo nepotrebnim i složenim administrativnim opterećenjem koje bi omelo normalno funkcioniranje tržišta.

| (39) | Međutim, nakon ispitnog postupka revizije, Komisija smatra da sadašnje upravljanje kvotama za pojedine zemlje na godišnjoj osnovi ne bi bilo učinkovito u sprečavanju prethodno utvrđenih poremećaja na tržištu čelika u Uniji, koji bi se pogoršali zbog očekivanog oportunističkog ponašanja nekih izvoznika. Ti poremećaji ne samo da bi bili u suprotnosti s interesima većine zemalja izvoznica, nego bi i vrlo negativno utjecali na gospodarsko stanje industrije čelika u Uniji, čime bi se narušila učinkovitost mjera. |
| --- | --- |

(39)

Međutim, nakon ispitnog postupka revizije, Komisija smatra da sadašnje upravljanje kvotama za pojedine zemlje na godišnjoj osnovi ne bi bilo učinkovito u sprečavanju prethodno utvrđenih poremećaja na tržištu čelika u Uniji, koji bi se pogoršali zbog očekivanog oportunističkog ponašanja nekih izvoznika. Ti poremećaji ne samo da bi bili u suprotnosti s interesima većine zemalja izvoznica, nego bi i vrlo negativno utjecali na gospodarsko stanje industrije čelika u Uniji, čime bi se narušila učinkovitost mjera.

| (40) | Komisija je u skladu s tim odlučila da bi i kvotama za pojedine zemlje trebalo upravljati na tromjesečnoj osnovi. Tom prilagodbom osigurat će se stabilniji tok uvoza i svesti na najmanju moguću mjeru postojeći vrlo veliki rizik da oportunističko ponašanje izvoznika bude u sukobu s legitimnim interesom drugih sudionika na tržištu tijekom sljedećeg razdoblja primjene mjera, tj. od 1. srpnja 2020. do 30. lipnja 2021. |
| --- | --- |

(40)

Komisija je u skladu s tim odlučila da bi i kvotama za pojedine zemlje trebalo upravljati na tromjesečnoj osnovi. Tom prilagodbom osigurat će se stabilniji tok uvoza i svesti na najmanju moguću mjeru postojeći vrlo veliki rizik da oportunističko ponašanje izvoznika bude u sukobu s legitimnim interesom drugih sudionika na tržištu tijekom sljedećeg razdoblja primjene mjera, tj. od 1. srpnja 2020. do 30. lipnja 2021.

| (41) | Ta će prilagodba imati pozitivan stabilizirajući učinak na tržište jer će se time izbjeći stvaranje golemih zaliha na početku razdoblja, što se u prošlosti događalo u nekoliko kategorija proizvoda. Prilagodbom će se proizvođačima u Uniji i u trećim zemljama kojima je tijekom pandemije bolesti COVID-19 znatno ograničena sposobnost poslovanja i kojima je kasnije nego drugima dopušteno da nakon razdoblja ograničenja kretanja nastave s poslovanjem omogućiti da se nakon oporavka potražnje natječu pod ravnopravnijim tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(41)

Ta će prilagodba imati pozitivan stabilizirajući učinak na tržište jer će se time izbjeći stvaranje golemih zaliha na početku razdoblja, što se u prošlosti događalo u nekoliko kategorija proizvoda. Prilagodbom će se proizvođačima u Uniji i u trećim zemljama kojima je tijekom pandemije bolesti COVID-19 znatno ograničena sposobnost poslovanja i kojima je kasnije nego drugima dopušteno da nakon razdoblja ograničenja kretanja nastave s poslovanjem omogućiti da se nakon oporavka potražnje natječu pod ravnopravnijim tržišnim uvjetima.

| (42) | Naposljetku, treba napomenuti da Komisija nije utvrdila nijedan razlog za ukidanje prijenosa neiskorištenih količina kvota kojima se upravlja na tromjesečnoj osnovi iz jednog tromjesečja u drugo u istom razdoblju. Zadržavanjem mehanizma prijenosa osigurava se da se korištenje carinskih kvota može prilagoditi kretanjima potražnje tijekom cijele godine, bez nepotrebnog stvaranja poremećaja na tržištu. |
| --- | --- |

(42)

Naposljetku, treba napomenuti da Komisija nije utvrdila nijedan razlog za ukidanje prijenosa neiskorištenih količina kvota kojima se upravlja na tromjesečnoj osnovi iz jednog tromjesečja u drugo u istom razdoblju. Zadržavanjem mehanizma prijenosa osigurava se da se korištenje carinskih kvota može prilagoditi kretanjima potražnje tijekom cijele godine, bez nepotrebnog stvaranja poremećaja na tržištu.

3.2.2.   Posebne prilagodbe pojedinačnih kategorija proizvoda

Posebne prilagodbe pojedinačnih kategorija proizvoda

(a)   Kategorija 1 (toplovaljani plosnati proizvodi)

| (43) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 149. konačne uredbe i uvodnim izjavama od 17. do 19. uredbe o prvoj reviziji, na tu se kategoriju proizvoda primjenjivala samo globalna carinska kvota. To je bila iznimka od inače najpoželjnijeg sustava, koji se primjenjuje na gotovo sve ostale kategorije proizvoda, odnosno kombinacije kvota za pojedine zemlje za najveće povijesne dobavljače i preostalih kvota za ostale. |
| --- | --- |

(43)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 149. konačne uredbe i uvodnim izjavama od 17. do 19. uredbe o prvoj reviziji, na tu se kategoriju proizvoda primjenjivala samo globalna carinska kvota. To je bila iznimka od inače najpoželjnijeg sustava, koji se primjenjuje na gotovo sve ostale kategorije proizvoda, odnosno kombinacije kvota za pojedine zemlje za najveće povijesne dobavljače i preostalih kvota za ostale.

Primjedbe zainteresiranih strana

Primjedbe zainteresiranih strana

| (44) | U pogledu te kategorije proizvoda nekoliko zainteresiranih strana zatražilo je smanjenje gornje granice od 30 % po zemlji podrijetla na 20 %, dok su druge strane zagovarale ukidanje gornje granice i ponovnu uspostavu stanja prije prve revizije. |
| --- | --- |

(44)

U pogledu te kategorije proizvoda nekoliko zainteresiranih strana zatražilo je smanjenje gornje granice od 30 % po zemlji podrijetla na 20 %, dok su druge strane zagovarale ukidanje gornje granice i ponovnu uspostavu stanja prije prve revizije.

Stajalište Komisije

Stajalište Komisije

| (45) | Ispitnim postupkom revizije otkriven je niz kretanja na temelju kojih Komisija smatra da je potrebna prilagodba upravljanja carinskom kvotom u toj kategoriji proizvoda. Kao prvo, ispitnim postupkom potvrđeno je da je iskorištenost carinske kvote u toj kategoriji dosljedno naglo padala tijekom cijelog razdoblja (vidjeti grafikon 1. u nastavku), dosegnuvši prosječnu iskorištenost od 54 % tijekom drugog i trećeg tromjesečja druge godine primjene mjera (23). |
| --- | --- |

(45)

Ispitnim postupkom revizije otkriven je niz kretanja na temelju kojih Komisija smatra da je potrebna prilagodba upravljanja carinskom kvotom u toj kategoriji proizvoda. Kao prvo, ispitnim postupkom potvrđeno je da je iskorištenost carinske kvote u toj kategoriji dosljedno naglo padala tijekom cijelog razdoblja (vidjeti grafikon 1. u nastavku), dosegnuvši prosječnu iskorištenost od 54 % tijekom drugog i trećeg tromjesečja druge godine primjene mjera (23).

23

Image 1

| (46) | Krajem trećeg tromjesečja kumulirana neiskorištena kvota od početka druge godine primjene mjera dosegnula je količinu veću od 1,5 milijuna tona (vidjeti grafikon 2. u nastavku). Nadalje, podaci dostupni do sredine svibnja 2020. pokazuju znatno drastičnije smanjenje razina uvoza u toj kategoriji proizvoda, pri čemu je iskorišteno samo 16 % carinske kvote. To je više od 3 milijuna tona neiskorištene carinske kvote samo šest tjedana prije kraja tromjesečja. Stoga je trend uvoza u toj kategoriji proizvoda, na koju se odnosi otprilike trećina povijesnog obujma uvoza dvadeset i šest kategorija proizvoda na koje se primjenjuju zaštitne mjere, relevantan pokazatelj trenutačnog strmog silaznog trenda potražnje na tržištu čelika u EU-u. |
| --- | --- |

(46)

Krajem trećeg tromjesečja kumulirana neiskorištena kvota od početka druge godine primjene mjera dosegnula je količinu veću od 1,5 milijuna tona (vidjeti grafikon 2. u nastavku). Nadalje, podaci dostupni do sredine svibnja 2020. pokazuju znatno drastičnije smanjenje razina uvoza u toj kategoriji proizvoda, pri čemu je iskorišteno samo 16 % carinske kvote. To je više od 3 milijuna tona neiskorištene carinske kvote samo šest tjedana prije kraja tromjesečja. Stoga je trend uvoza u toj kategoriji proizvoda, na koju se odnosi otprilike trećina povijesnog obujma uvoza dvadeset i šest kategorija proizvoda na koje se primjenjuju zaštitne mjere, relevantan pokazatelj trenutačnog strmog silaznog trenda potražnje na tržištu čelika u EU-u.

Image 2

| (47) | Komisija napominje i da je do tog znatnog smanjenja iskorištenosti carinske kvote došlo u razdoblju na koje još nije utjecao šok koji je uzrokovala pandemija bolesti COVID-19. Stoga to snažno upućuje na to da je vrlo malo vjerojatno da bi eventualni budući oporavak potražnje Unije tijekom treće godine primjene mjera bio takvog razmjera da bi u konačnici doveo do potpune ili vrlo visoke iskorištenosti carinskih kvota u toj kategoriji proizvoda. |
| --- | --- |

(47)

Komisija napominje i da je do tog znatnog smanjenja iskorištenosti carinske kvote došlo u razdoblju na koje još nije utjecao šok koji je uzrokovala pandemija bolesti COVID-19. Stoga to snažno upućuje na to da je vrlo malo vjerojatno da bi eventualni budući oporavak potražnje Unije tijekom treće godine primjene mjera bio takvog razmjera da bi u konačnici doveo do potpune ili vrlo visoke iskorištenosti carinskih kvota u toj kategoriji proizvoda.

| (48) | U tom kontekstu Komisija smatra da rizik od mogućeg manjka opskrbe koji je pokušala spriječiti globalizacijom carinske kvote u okviru konačnih mjera više ne postoji u trenutačnim okolnostima. Komisija je u skladu s tim odlučila prekinuti izvanredno globalno upravljanje carinskom kvotom u toj kategoriji proizvoda i primijeniti uobičajeni sustav kojim se kombiniraju kvote za pojedine zemlje i preostale kvote, a koji se primjenjuje na gotovo sve ostale kategorije proizvoda. |
| --- | --- |

(48)

U tom kontekstu Komisija smatra da rizik od mogućeg manjka opskrbe koji je pokušala spriječiti globalizacijom carinske kvote u okviru konačnih mjera više ne postoji u trenutačnim okolnostima. Komisija je u skladu s tim odlučila prekinuti izvanredno globalno upravljanje carinskom kvotom u toj kategoriji proizvoda i primijeniti uobičajeni sustav kojim se kombiniraju kvote za pojedine zemlje i preostale kvote, a koji se primjenjuje na gotovo sve ostale kategorije proizvoda.

kategorije

| (49) | Stoga će se od 1. srpnja 2020. carinska kvota za kategoriju proizvoda 1 sastojati od kvota za pojedine zemlje za one zemlje čija je razina uvoza u toj kategoriji dosegnula najmanje 5 % u relevantnom referentnom razdoblju 2015.–2017. (24) i preostale globalne kvote za ostale. Tom će se carinskom kvotom upravljati na tromjesečnoj osnovi, kako je objašnjeno u prethodnom odjeljku 3.2.1. Međutim, gornja granica od 30 % udjela za sve zemlje izvoznice i dalje će se primjenjivati na korištenje preostale kvote u četvrtom tromjesečju kako bi se spriječili učinci istiskivanja (25). |
| --- | --- |

(49)

Stoga će se od 1. srpnja 2020. carinska kvota za kategoriju proizvoda 1 sastojati od kvota za pojedine zemlje za one zemlje čija je razina uvoza u toj kategoriji dosegnula najmanje 5 % u relevantnom referentnom razdoblju 2015.–2017. (24) i preostale globalne kvote za ostale. Tom će se carinskom kvotom upravljati na tromjesečnoj osnovi, kako je objašnjeno u prethodnom odjeljku 3.2.1. Međutim, gornja granica od 30 % udjela za sve zemlje izvoznice i dalje će se primjenjivati na korištenje preostale kvote u četvrtom tromjesečju kako bi se spriječili učinci istiskivanja (25).

24

25

| (50) | Komisija i dalje smatra da je uobičajeni sustav carinskih kvota kojim se kombiniraju kvote za pojedine zemlje i preostale kvote najprikladniji sustav za očuvanje tradicionalnih trgovinskih tokova u pogledu obujma i podrijetla (26). Stoga je u općem interesu Unije primijeniti ga u ovoj kategoriji proizvoda čim za to budu ispunjeni uvjeti. |
| --- | --- |

(50)

Komisija i dalje smatra da je uobičajeni sustav carinskih kvota kojim se kombiniraju kvote za pojedine zemlje i preostale kvote najprikladniji sustav za očuvanje tradicionalnih trgovinskih tokova u pogledu obujma i podrijetla (26). Stoga je u općem interesu Unije primijeniti ga u ovoj kategoriji proizvoda čim za to budu ispunjeni uvjeti.

26

(b)   Kategorija 8 (toplovaljani limovi i trake od nehrđajućeg čelika)

| (51) | Komisija je primijetila da je od prethodnog ispitnog postupka revizije došlo do nekoliko važnih promjena koje utječu na tu kategoriju. Prvo, Komisija je 8. travnja 2020. uvela privremene antidampinške mjere na uvoz te kategorije proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine, Indonezije i Tajvana. (27) Drugo, Komisija je potvrdila da SAD dosljedno vrlo slabo iskorištava carinsku kvotu za pojedine zemlje (28). Zbog toga se na četiri od pet najvećih zemalja izvoznica u toj kategoriji trenutačno primjenjuju različite trgovinske mjere. Stoga se očekuje da te zemlje neće nastaviti izvoziti u Uniju na svojim povijesnim razinama. |
| --- | --- |

(51)

Komisija je primijetila da je od prethodnog ispitnog postupka revizije došlo do nekoliko važnih promjena koje utječu na tu kategoriju. Prvo, Komisija je 8. travnja 2020. uvela privremene antidampinške mjere na uvoz te kategorije proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine, Indonezije i Tajvana. (27) Drugo, Komisija je potvrdila da SAD dosljedno vrlo slabo iskorištava carinsku kvotu za pojedine zemlje (28). Zbog toga se na četiri od pet najvećih zemalja izvoznica u toj kategoriji trenutačno primjenjuju različite trgovinske mjere. Stoga se očekuje da te zemlje neće nastaviti izvoziti u Uniju na svojim povijesnim razinama.

27

28

Primjedbe zainteresiranih strana

Primjedbe zainteresiranih strana

| (52) | Neke zainteresirane strane zatražile su od Komisije da uvede gornju granicu za korištenje preostale kvote za tu kategoriju. Druge zainteresirane strane zatražile su da Komisija prenese količine kvota za pojedine zemlje s vrlo niskom razinom iskorištenosti na preostalu kvotu. |
| --- | --- |

(52)

Neke zainteresirane strane zatražile su od Komisije da uvede gornju granicu za korištenje preostale kvote za tu kategoriju. Druge zainteresirane strane zatražile su da Komisija prenese količine kvota za pojedine zemlje s vrlo niskom razinom iskorištenosti na preostalu kvotu.

Stajalište Komisije

Stajalište Komisije

| (53) | Na temelju promijenjenih okolnosti opisanih u uvodnoj izjavi 51., koje bi mogle dovesti do manjka opskrbe na tržištu Unije za tu kategoriju proizvoda, te u skladu s pristupom koji se od donošenja konačnih mjera primjenjuje u drugim kategorijama proizvoda, Komisija smatra da je u interesu Unije prenijeti količine kvota za pojedine zemlje svih zemalja na koje se primjenjuju različite vrste mjera trgovinske zaštite (29) na preostalu carinsku kvotu. Tom će se prilagodbom osigurati da postojeće mjere ne utječu na tradicionalni obujam trgovine te da korisnici iz Unije imaju dovoljno fleksibilnosti za promjenu izvora opskrbe ako to bude potrebno. |
| --- | --- |

(53)

Na temelju promijenjenih okolnosti opisanih u uvodnoj izjavi 51., koje bi mogle dovesti do manjka opskrbe na tržištu Unije za tu kategoriju proizvoda, te u skladu s pristupom koji se od donošenja konačnih mjera primjenjuje u drugim kategorijama proizvoda, Komisija smatra da je u interesu Unije prenijeti količine kvota za pojedine zemlje svih zemalja na koje se primjenjuju različite vrste mjera trgovinske zaštite (29) na preostalu carinsku kvotu. Tom će se prilagodbom osigurati da postojeće mjere ne utječu na tradicionalni obujam trgovine te da korisnici iz Unije imaju dovoljno fleksibilnosti za promjenu izvora opskrbe ako to bude potrebno.

29

| (54) | Stoga će carinska kvota za kategoriju proizvoda 8 postati globalna carinska kvota kojom će se od 1. srpnja 2020. upravljati na tromjesečnoj osnovi. |
| --- | --- |

(54)

Stoga će carinska kvota za kategoriju proizvoda 8 postati globalna carinska kvota kojom će se od 1. srpnja 2020. upravljati na tromjesečnoj osnovi.

(c)   Kategorija 25 – velike zavarene cijevi

| (55) | Komisija podsjeća na razloge za globalizaciju te carinske kvote i upućuje na objašnjenja iz uvodnih izjava od 54. do 59. uredbe o prvoj reviziji. |
| --- | --- |

(55)

Komisija podsjeća na razloge za globalizaciju te carinske kvote i upućuje na objašnjenja iz uvodnih izjava od 54. do 59. uredbe o prvoj reviziji.

Primjedbe zainteresiranih strana

Primjedbe zainteresiranih strana

| (56) | Neke su zainteresirane strane zatražile promjene u toj kategoriji. Konkretno, zatražile su povratak na sustav kombiniranih kvota za pojedine zemlje i preostalih kvota. Osim toga, neke su strane zatražile i da se ta carinska kvota podijeli u dvije potkategorije kako bi se bolje uzele u obzir posebnosti proizvoda obuhvaćenih tom kategorijom. |
| --- | --- |

(56)

Neke su zainteresirane strane zatražile promjene u toj kategoriji. Konkretno, zatražile su povratak na sustav kombiniranih kvota za pojedine zemlje i preostalih kvota. Osim toga, neke su strane zatražile i da se ta carinska kvota podijeli u dvije potkategorije kako bi se bolje uzele u obzir posebnosti proizvoda obuhvaćenih tom kategorijom.

Stajalište Komisije

Stajalište Komisije

| (57) | U svojoj analizi u okviru ove druge revizije Komisija je primijetila (na temelju skupa podataka koji nije bio dostupan u vrijeme prvog ispitnog postupka revizije) prilično neuobičajen obrazac tokova uvoza (30) u toj jedinstvenoj kategoriji, koji se znatno razlikuje od tradicionalnih trgovinskih tokova u pogledu obujma i podrijetla i koji bi mogao uzrokovati neravnoteže na tržištu Unije. |
| --- | --- |

(57)

U svojoj analizi u okviru ove druge revizije Komisija je primijetila (na temelju skupa podataka koji nije bio dostupan u vrijeme prvog ispitnog postupka revizije) prilično neuobičajen obrazac tokova uvoza (30) u toj jedinstvenoj kategoriji, koji se znatno razlikuje od tradicionalnih trgovinskih tokova u pogledu obujma i podrijetla i koji bi mogao uzrokovati neravnoteže na tržištu Unije.

30

| (58) | Komisija napominje da više od 70 % ukupnog opsega carinske kvote za tu kategoriju odgovara povijesnim trgovinskim tokovima koji proizlaze iz velikog broja vrsta proizvoda koje se uglavnom upotrebljavaju u velikim inženjerskim projektima. S druge strane, stvarna iskorištenost carinske kvote u toj kategoriji proizvoda pokazuje da je određene zemlje upotrebljavaju za izvoz vrsta proizvoda koje se ne upotrebljavaju u velikim inženjerskim projektima, i to u mjeri koja sve više nadilazi njihov tradicionalni obujam trgovine (povećanje je u nekim slučajevima deseterostruko) na štetu drugih sudionika na tržištu, kako domaćih zemalja tako i zemalja izvoznica. Stoga Komisija smatra da je sadašnji sustav upravljanja carinskim kvotama doveo do neopravdanog istiskivanja. |
| --- | --- |

(58)

Komisija napominje da više od 70 % ukupnog opsega carinske kvote za tu kategoriju odgovara povijesnim trgovinskim tokovima koji proizlaze iz velikog broja vrsta proizvoda koje se uglavnom upotrebljavaju u velikim inženjerskim projektima. S druge strane, stvarna iskorištenost carinske kvote u toj kategoriji proizvoda pokazuje da je određene zemlje upotrebljavaju za izvoz vrsta proizvoda koje se ne upotrebljavaju u velikim inženjerskim projektima, i to u mjeri koja sve više nadilazi njihov tradicionalni obujam trgovine (povećanje je u nekim slučajevima deseterostruko) na štetu drugih sudionika na tržištu, kako domaćih zemalja tako i zemalja izvoznica. Stoga Komisija smatra da je sadašnji sustav upravljanja carinskim kvotama doveo do neopravdanog istiskivanja.

| (59) | U nedostatku prilagodbe, ako se tijekom treće godine primjene mjera budu provodili veliki inženjerski projekti za koje su potrebne posebne cijevi, postoji rizik da se neće moći nabaviti sve količine carinske kvote koje bi trebale odgovarati tim posebnim cijevima jer bi ih istisnuo uvoz drugih proizvoda. |
| --- | --- |

(59)

U nedostatku prilagodbe, ako se tijekom treće godine primjene mjera budu provodili veliki inženjerski projekti za koje su potrebne posebne cijevi, postoji rizik da se neće moći nabaviti sve količine carinske kvote koje bi trebale odgovarati tim posebnim cijevima jer bi ih istisnuo uvoz drugih proizvoda.

| (60) | Komisija stoga smatra da je potrebno prilagoditi trenutačni način na koji je kvota osmišljena kako bi se spriječila prethodno opisana neželjena neravnoteža. Najprikladniji način za učinkovito rješavanje navedene situacije jest podijeliti tu kategoriju na dva dijela: prva carinska potkvota (kategorija 25.A) u tom bi slučaju uključivala oznake KN koje se obično upotrebljavaju u velikim inženjerskim projektima (31), a druga carinska potkvota (kategorija 25.B) preostale oznake KN, koje se ne upotrebljavaju u takvim projektima (32). Podjela je jednostavna i čini se da ne stvara nerazmjerno opterećenje za carinska tijela. |
| --- | --- |

(60)

Komisija stoga smatra da je potrebno prilagoditi trenutačni način na koji je kvota osmišljena kako bi se spriječila prethodno opisana neželjena neravnoteža. Najprikladniji način za učinkovito rješavanje navedene situacije jest podijeliti tu kategoriju na dva dijela: prva carinska potkvota (kategorija 25.A) u tom bi slučaju uključivala oznake KN koje se obično upotrebljavaju u velikim inženjerskim projektima (31), a druga carinska potkvota (kategorija 25.B) preostale oznake KN, koje se ne upotrebljavaju u takvim projektima (32). Podjela je jednostavna i čini se da ne stvara nerazmjerno opterećenje za carinska tijela.

31

32

| (61) | Kad je riječ o upravljanju tim potkategorijama, kategorija proizvoda 25.A sastojat će se od jedinstvene globalne carinske kvote kako bi se svim mogućim ponuditeljima u velikim projektima pružile jednake mogućnosti, kako je opisano u uredbi o prvoj reviziji (33). Kategorija proizvoda 25.B sastojat će se od kvota za pojedine zemlje predviđenih za zemlje koje su u referentnom razdoblju 2015.–2017. dosegnule prosječni udio uvoza od najmanje 5 % i preostale kvote za ostale zemlje. |
| --- | --- |

(61)

Kad je riječ o upravljanju tim potkategorijama, kategorija proizvoda 25.A sastojat će se od jedinstvene globalne carinske kvote kako bi se svim mogućim ponuditeljima u velikim projektima pružile jednake mogućnosti, kako je opisano u uredbi o prvoj reviziji (33). Kategorija proizvoda 25.B sastojat će se od kvota za pojedine zemlje predviđenih za zemlje koje su u referentnom razdoblju 2015.–2017. dosegnule prosječni udio uvoza od najmanje 5 % i preostale kvote za ostale zemlje.

33

| (62) | Komisija smatra da bi podjela carinske kvote za tu kategoriju proizvoda točnije odražavala povijesne tokove uvoza koji odgovaraju dvjema potkategorijama cijevi te bi se tako osiguralo pravednije funkcioniranje kvote. Podjelom će se zajamčiti dostupnost potrebnih količina za sve velike inženjerske projekte u Uniji tijekom preostalog razdoblja trajanja primjene mjera, koje bi inače ostale vrste proizvoda istisnule. Takva je neravnoteža u suprotnosti s interesima Unije i ciljem najvećeg mogućeg očuvanja tradicionalnih trgovinskih tokova u pogledu obujma i podrijetla s pomoću zaštitnih mjera. |
| --- | --- |

(62)

Komisija smatra da bi podjela carinske kvote za tu kategoriju proizvoda točnije odražavala povijesne tokove uvoza koji odgovaraju dvjema potkategorijama cijevi te bi se tako osiguralo pravednije funkcioniranje kvote. Podjelom će se zajamčiti dostupnost potrebnih količina za sve velike inženjerske projekte u Uniji tijekom preostalog razdoblja trajanja primjene mjera, koje bi inače ostale vrste proizvoda istisnule. Takva je neravnoteža u suprotnosti s interesima Unije i ciljem najvećeg mogućeg očuvanja tradicionalnih trgovinskih tokova u pogledu obujma i podrijetla s pomoću zaštitnih mjera.

(d)   Kategorija 4.B (limovi s metalnom prevlakom koji se upotrebljavaju ponajprije u automobilskom sektoru)

| (63) | U uvodnoj izjavi 8. uredbe o uporabi u posebne svrhe Komisija je napomenula da „i dalje smatra da u interesu Unije u kasnijoj fazi možda bude potreban poseban mehanizam, bilo postupak uporabe u posebne svrhe (nakon rješavanja provedbenih problema) ili alternativni sustav, neovisno o tome kako je uspostavljen, radi odvajanja uvoza razreda čelika za automobilsku industriju u okviru kategorije proizvoda 4.B. Ta će se pitanja na odgovarajući način ponovno ocijeniti u kontekstu budućeg ispitnog postupka revizije, na temelju primjedbi i prijedloga zainteresiranih strana, kao i drugih promjena koje utječu na tu kategoriju proizvoda”. |
| --- | --- |

(63)

U uvodnoj izjavi 8. uredbe o uporabi u posebne svrhe Komisija je napomenula da „i dalje smatra da u interesu Unije u kasnijoj fazi možda bude potreban poseban mehanizam, bilo postupak uporabe u posebne svrhe (nakon rješavanja provedbenih problema) ili alternativni sustav, neovisno o tome kako je uspostavljen, radi odvajanja uvoza razreda čelika za automobilsku industriju u okviru kategorije proizvoda 4.B. Ta će se pitanja na odgovarajući način ponovno ocijeniti u kontekstu budućeg ispitnog postupka revizije, na temelju primjedbi i prijedloga zainteresiranih strana, kao i drugih promjena koje utječu na tu kategoriju proizvoda”.

| (64) | Komisija je u skladu s tim pažljivo analizirala zaprimljene primjedbe u pogledu svakog prijedloga za poseban mehanizam u toj kategoriji proizvoda. |
| --- | --- |

(64)

Komisija je u skladu s tim pažljivo analizirala zaprimljene primjedbe u pogledu svakog prijedloga za poseban mehanizam u toj kategoriji proizvoda.

Primjedbe zainteresiranih strana

Primjedbe zainteresiranih strana

| (65) | Zainteresirane strane koje su dostavile primjedbe u vezi s tom kategorijom općenito su se složile da je važno očuvati obujam uvoza čelika potrebnog za uporabu u automobilskoj industriji. U tu su svrhu podnijele različite zahtjeve. Neke zainteresirane strane zatražile su da se uvezeni proizvodi za uporabu u automobilskom sektoru identificiraju na temelju „samodeklaracije” ili da se puštanje u slobodni promet dopusti samo uz predočenje „ulaznog dokumenta” koji je na temelju zahtjeva uvoznika iz Unije izdalo nadležno tijelo koje su imenovale države članice. Zainteresirane strane zatražile su i preraspodjelu neiskorištenih količina carinskih kvota iz kategorije 4.A u kategoriju 4.B i uvođenje gornje granice od 30 % u zadnjem tromjesečju razdoblja kako bi se izbjeglo da razredi koji nisu za automobilsku industriju nastave upotrebljavati dio carinske kvote i time istisnu razrede za automobilsku industriju. Naposljetku, neke zainteresirane strane zatražile su od Komisije da osmisli alternativan sustav koji bi zamijenio uporabu u posebne svrhe, ali bi imao istu namjenu, pa čak i da ponovno uvede mehanizam uporabe u posebne svrhe, dok su se druge usprotivile ponovnom uvođenju mehanizma uporabe u posebne svrhe. |
| --- | --- |

(65)

Zainteresirane strane koje su dostavile primjedbe u vezi s tom kategorijom općenito su se složile da je važno očuvati obujam uvoza čelika potrebnog za uporabu u automobilskoj industriji. U tu su svrhu podnijele različite zahtjeve. Neke zainteresirane strane zatražile su da se uvezeni proizvodi za uporabu u automobilskom sektoru identificiraju na temelju „samodeklaracije” ili da se puštanje u slobodni promet dopusti samo uz predočenje „ulaznog dokumenta” koji je na temelju zahtjeva uvoznika iz Unije izdalo nadležno tijelo koje su imenovale države članice. Zainteresirane strane zatražile su i preraspodjelu neiskorištenih količina carinskih kvota iz kategorije 4.A u kategoriju 4.B i uvođenje gornje granice od 30 % u zadnjem tromjesečju razdoblja kako bi se izbjeglo da razredi koji nisu za automobilsku industriju nastave upotrebljavati dio carinske kvote i time istisnu razrede za automobilsku industriju. Naposljetku, neke zainteresirane strane zatražile su od Komisije da osmisli alternativan sustav koji bi zamijenio uporabu u posebne svrhe, ali bi imao istu namjenu, pa čak i da ponovno uvede mehanizam uporabe u posebne svrhe, dok su se druge usprotivile ponovnom uvođenju mehanizma uporabe u posebne svrhe.

Komisijina analiza

Komisijina analiza

| (66) | Prvo, Komisija i dalje smatra da bi bilo poželjno, ako je izvedivo, dodatno istražiti mogućnosti za odvajanje uvoza čelika za automobilsku industriju u okviru kategorije 4.B. U tom je duhu Komisija pažljivo ocijenila zaprimljene prijedloge i donijela sljedeće zaključke. |
| --- | --- |

(66)

Prvo, Komisija i dalje smatra da bi bilo poželjno, ako je izvedivo, dodatno istražiti mogućnosti za odvajanje uvoza čelika za automobilsku industriju u okviru kategorije 4.B. U tom je duhu Komisija pažljivo ocijenila zaprimljene prijedloge i donijela sljedeće zaključke.

| (67) | Provedba mehanizma uporabe u posebne svrhe nije funkcionirala u skladu s očekivanjima, kako je detaljno opisano u uredbi o uporabi u posebne svrhe. Komisija nije pronašla dokaze koji bi upućivali na to da su se okolnosti koje su dovele do njegova ukidanja promijenile, čime bi ponovno uvođenje takvog mehanizma postalo djelotvorno rješenje. Prema tome, Komisija smatra da ponovno uvođenje mehanizma uporabe u posebne svrhe nije primjereno. |
| --- | --- |

(67)

Provedba mehanizma uporabe u posebne svrhe nije funkcionirala u skladu s očekivanjima, kako je detaljno opisano u uredbi o uporabi u posebne svrhe. Komisija nije pronašla dokaze koji bi upućivali na to da su se okolnosti koje su dovele do njegova ukidanja promijenile, čime bi ponovno uvođenje takvog mehanizma postalo djelotvorno rješenje. Prema tome, Komisija smatra da ponovno uvođenje mehanizma uporabe u posebne svrhe nije primjereno.

| (68) | Komisija navodi i da, unatoč mogućnosti da se dostave komentari na primjedbe drugih strana, nijedan prijedlog nije privukao minimalnu razinu potpore među predmetnim dionicima u državama članicama. Komisija podsjeća, oslanjajući se na iskustvo mehanizma uporabe u posebne svrhe, da je za provedbu alternativnog djelotvornog mehanizma u ovoj kategoriji proizvoda ključno da se svi sudionici u složenom lancu opskrbe automobilskog sektora nedvosmisleno obvežu na suradnju u svim državama članicama kako bi taj mehanizam bio održiv. Komisija stoga smatra da se nijednim od predloženih alternativnih mehanizama za odvajanje ne može mobilizirati većina sudionika na način kojim bi se osigurala mogućnost uspjeha. |
| --- | --- |

(68)

Komisija navodi i da, unatoč mogućnosti da se dostave komentari na primjedbe drugih strana, nijedan prijedlog nije privukao minimalnu razinu potpore među predmetnim dionicima u državama članicama. Komisija podsjeća, oslanjajući se na iskustvo mehanizma uporabe u posebne svrhe, da je za provedbu alternativnog djelotvornog mehanizma u ovoj kategoriji proizvoda ključno da se svi sudionici u složenom lancu opskrbe automobilskog sektora nedvosmisleno obvežu na suradnju u svim državama članicama kako bi taj mehanizam bio održiv. Komisija stoga smatra da se nijednim od predloženih alternativnih mehanizama za odvajanje ne može mobilizirati većina sudionika na način kojim bi se osigurala mogućnost uspjeha.

| (69) | U skladu s tim Komisija je odlučila da neće uvesti poseban novi mehanizam za tu kategoriju proizvoda te da će izbjeći vrlo negativne učinke koji bi ponovno mogli proizići iz nedostatne potpore. |
| --- | --- |

(69)

U skladu s tim Komisija je odlučila da neće uvesti poseban novi mehanizam za tu kategoriju proizvoda te da će izbjeći vrlo negativne učinke koji bi ponovno mogli proizići iz nedostatne potpore.

| (70) | Komisija sa zadovoljstvom ističe da je dobivanje odobrenja za uporabu u posebne svrhe izvedivo ako postoji djelotvorna suradnja među svim relevantnim dionicima. Komisija upućuje na posebnu situaciju u kojoj je zainteresirana strana dobila odobrenje za uporabu u posebne svrhe od nadležnih tijela jedne od država članica EU-a krajem travnja 2020. Nažalost, Komisija ne može učinkovito provesti posebno upravljanje carinskom kvotom koje bi se primjenjivalo samo na jedno društvo. |
| --- | --- |

(70)

Komisija sa zadovoljstvom ističe da je dobivanje odobrenja za uporabu u posebne svrhe izvedivo ako postoji djelotvorna suradnja među svim relevantnim dionicima. Komisija upućuje na posebnu situaciju u kojoj je zainteresirana strana dobila odobrenje za uporabu u posebne svrhe od nadležnih tijela jedne od država članica EU-a krajem travnja 2020. Nažalost, Komisija ne može učinkovito provesti posebno upravljanje carinskom kvotom koje bi se primjenjivalo samo na jedno društvo.

| (71) | Drugo, pri razmatranju korištenja carinske kvote za kategoriju 4.B Komisija je primijetila golem priljev uvoza na tržište Unije nakon otvaranja preostale kvote u četvrtom tromjesečju, 1. travnja 2020., čime je ubrzo iscrpljena preostala kvota koja je bila prvotno raspoloživa. Ta je situacija slična onoj od 1. srpnja 2019., kad su otvorene nove kvote za drugu godinu primjene mjera, a godišnja kvota za pojedine zemlje iscrpljena je u jednom danu. U tom je pogledu nekoliko zainteresiranih strana nastavilo upozoravati Komisiju da se većina tih količina neće upotrijebiti u automobilskoj industriji Unije. U vezi s tim tvrdnjama Komisija napominje da nijedna druga zainteresirana strana nije osporila podneske dostavljene u tom pogledu. Štoviše, Komisija podsjeća da provodi ispitni postupak za sprečavanje izbjegavanja mjera u vezi s uvozom te kategorije proizvoda iz NRK-a na temelju dostatnih dokaza koji potkrepljuju istinitost tvrdnji da uvoz u okviru kategorije 4.B u stvarnosti možda ne odgovara toj kategoriji proizvoda. |
| --- | --- |

(71)

Drugo, pri razmatranju korištenja carinske kvote za kategoriju 4.B Komisija je primijetila golem priljev uvoza na tržište Unije nakon otvaranja preostale kvote u četvrtom tromjesečju, 1. travnja 2020., čime je ubrzo iscrpljena preostala kvota koja je bila prvotno raspoloživa. Ta je situacija slična onoj od 1. srpnja 2019., kad su otvorene nove kvote za drugu godinu primjene mjera, a godišnja kvota za pojedine zemlje iscrpljena je u jednom danu. U tom je pogledu nekoliko zainteresiranih strana nastavilo upozoravati Komisiju da se većina tih količina neće upotrijebiti u automobilskoj industriji Unije. U vezi s tim tvrdnjama Komisija napominje da nijedna druga zainteresirana strana nije osporila podneske dostavljene u tom pogledu. Štoviše, Komisija podsjeća da provodi ispitni postupak za sprečavanje izbjegavanja mjera u vezi s uvozom te kategorije proizvoda iz NRK-a na temelju dostatnih dokaza koji potkrepljuju istinitost tvrdnji da uvoz u okviru kategorije 4.B u stvarnosti možda ne odgovara toj kategoriji proizvoda.

| (72) | U skladu s tim Komisija smatra da je potrebno uvesti prilagodbu kako bi se izbjeglo da se neuobičajeno velikim količinama neautomobilskih vrsta proizvoda kategorije 4 nastavi neopravdano istiskivati tradicionalne tokove opskrbe automobilske industrije EU-a. Ta je prilagodba razrađena u odjeljku 3.2.3. u nastavku. |
| --- | --- |

(72)

U skladu s tim Komisija smatra da je potrebno uvesti prilagodbu kako bi se izbjeglo da se neuobičajeno velikim količinama neautomobilskih vrsta proizvoda kategorije 4 nastavi neopravdano istiskivati tradicionalne tokove opskrbe automobilske industrije EU-a. Ta je prilagodba razrađena u odjeljku 3.2.3. u nastavku.

3.2.3.   
  „Istiskivanje” tradicionalnih trgovinskih tokova

„Istiskivanje” tradicionalnih trgovinskih tokova

| (73) | U uvodnoj izjavi 150. konačne uredbe Komisija je utvrdila da će zemlje koje su iscrpile svoje kvote za pojedine zemlje moći pristupiti preostaloj kvoti u posljednjem tromjesečju razdoblja. Cilj takvog mehanizma bio je izbjeći da količine preostalih kvota potencijalno ostanu neiskorištene. U uvodnim izjavama od 85. do 98. uredbe o prvoj reviziji Komisija je ocijenila funkcioniranje te značajke i utvrdila određene učinke istiskivanja te je u skladu s tim prilagodila funkcioniranje te značajke mjera za dvije kategorije proizvoda (34). |
| --- | --- |

(73)

U uvodnoj izjavi 150. konačne uredbe Komisija je utvrdila da će zemlje koje su iscrpile svoje kvote za pojedine zemlje moći pristupiti preostaloj kvoti u posljednjem tromjesečju razdoblja. Cilj takvog mehanizma bio je izbjeći da količine preostalih kvota potencijalno ostanu neiskorištene. U uvodnim izjavama od 85. do 98. uredbe o prvoj reviziji Komisija je ocijenila funkcioniranje te značajke i utvrdila određene učinke istiskivanja te je u skladu s tim prilagodila funkcioniranje te značajke mjera za dvije kategorije proizvoda (34).

34

Primjedbe zainteresiranih strana

Primjedbe zainteresiranih strana

| (74) | U okviru ove revizije mnoge zainteresirane strane dostavile su primjedbe i prijedloge za otklanjanje navodnih učinaka istiskivanja koji bi se pojavili u brojnim kategorijama proizvoda. Neke zainteresirane strane zatražile su uvođenje gornjih granica za određene kategorije proizvoda za zemlje koje pristupaju preostalim kvotama u posljednjem tromjesečju. Neke su strane zatražile i smanjenje postojećih razina gornje granice za dvije kategorije proizvoda te potpuno ukidanje mogućnosti pristupanja preostaloj kvoti u posljednjem tromjesečju razdoblja. Slično tome, druge su strane predložile uvođenje gornje granice do koje pojedina zemlja može koristiti kvotu (za pojedinu zemlju ili preostalu) i dopuštanje pristupa preostaloj kvoti samo za neiskorištene količine prenesene iz prethodnog tromjesečja. |
| --- | --- |

(74)

U okviru ove revizije mnoge zainteresirane strane dostavile su primjedbe i prijedloge za otklanjanje navodnih učinaka istiskivanja koji bi se pojavili u brojnim kategorijama proizvoda. Neke zainteresirane strane zatražile su uvođenje gornjih granica za određene kategorije proizvoda za zemlje koje pristupaju preostalim kvotama u posljednjem tromjesečju. Neke su strane zatražile i smanjenje postojećih razina gornje granice za dvije kategorije proizvoda te potpuno ukidanje mogućnosti pristupanja preostaloj kvoti u posljednjem tromjesečju razdoblja. Slično tome, druge su strane predložile uvođenje gornje granice do koje pojedina zemlja može koristiti kvotu (za pojedinu zemlju ili preostalu) i dopuštanje pristupa preostaloj kvoti samo za neiskorištene količine prenesene iz prethodnog tromjesečja.

| (75) | Suprotno tome, druge zainteresirane strane zatražile su ukidanje gornjih granica i omogućavanje neograničenog pristupa u posljednjem tromjesečju ili barem održavanje postojećeg stanja. Nadalje, neke su strane zatražile da se zemljama kojima je dodijeljena kvota za pojedinu zemlju omogući pristup preostalim kvotama odmah nakon što iscrpe prethodnu kvotu, bez čekanja na posljednje tromjesečje u razdoblju. |
| --- | --- |

(75)

Suprotno tome, druge zainteresirane strane zatražile su ukidanje gornjih granica i omogućavanje neograničenog pristupa u posljednjem tromjesečju ili barem održavanje postojećeg stanja. Nadalje, neke su strane zatražile da se zemljama kojima je dodijeljena kvota za pojedinu zemlju omogući pristup preostalim kvotama odmah nakon što iscrpe prethodnu kvotu, bez čekanja na posljednje tromjesečje u razdoblju.

Stajalište Komisije

Stajalište Komisije

| (76) | Za razliku od prvog ispitnog postupka revizije, u okviru druge revizije Komisija može ocijeniti znatno dulje razdoblje primjene konačnih mjera kako bi provela svoju analizu: dostupni su podaci za pet tromjesečja (35). Stoga je Komisija sada mogla preciznije i pouzdanije ocijeniti stvarne uvozne trendove, u pogledu obujma i podrijetla, u okviru preostalih kvota za svaku kategoriju zasebno. |
| --- | --- |

(76)

Za razliku od prvog ispitnog postupka revizije, u okviru druge revizije Komisija može ocijeniti znatno dulje razdoblje primjene konačnih mjera kako bi provela svoju analizu: dostupni su podaci za pet tromjesečja (35). Stoga je Komisija sada mogla preciznije i pouzdanije ocijeniti stvarne uvozne trendove, u pogledu obujma i podrijetla, u okviru preostalih kvota za svaku kategoriju zasebno.

35

| (77) | Kao prvo, Komisija je mogla procijeniti koju uobičajenu preostalu kvotu po tromjesečju koriste zemlje koje su postojeće korisnice tog dijela carinske kvote. Komisija je u tom pogledu, s jedne strane, izračunala prosječnu iskorištenost preostale kvote (ukupno i po podrijetlu) u svakom od četiri tromjesečja u kojima zemlje koje koriste kvotu za pojedinu zemlju još nisu mogle pristupiti preostalom dijelu kvote. S druge strane, Komisija je usporedila tu uobičajenu iskorištenost i stvarnu iskorištenost (ukupno i po podrijetlu) u četvrtom tromjesečju, kad su veće zemlje izvoznice doista mogle iskoristiti preostali dio carinske kvote (36). |
| --- | --- |

(77)

Kao prvo, Komisija je mogla procijeniti koju uobičajenu preostalu kvotu po tromjesečju koriste zemlje koje su postojeće korisnice tog dijela carinske kvote. Komisija je u tom pogledu, s jedne strane, izračunala prosječnu iskorištenost preostale kvote (ukupno i po podrijetlu) u svakom od četiri tromjesečja u kojima zemlje koje koriste kvotu za pojedinu zemlju još nisu mogle pristupiti preostalom dijelu kvote. S druge strane, Komisija je usporedila tu uobičajenu iskorištenost i stvarnu iskorištenost (ukupno i po podrijetlu) u četvrtom tromjesečju, kad su veće zemlje izvoznice doista mogle iskoristiti preostali dio carinske kvote (36).

36

| (78) | Na temelju prethodno navedene usporedbe Komisija je došla do zaključka da pristup preostaloj kvoti u četvrtom tromjesečju razdoblja ne može i dalje biti uobičajeni režim jer dovodi do neopravdanih učinaka istiskivanja, u različitoj mjeri, u nekoliko kategorija proizvoda. Umjesto toga, pristup preostaloj kvoti u posljednjem tromjesečju razdoblja trebalo bi dopustiti ili ne dopustiti na temelju stvarne uobičajene iskorištenosti preostale kvote od strane postojećih zemalja korisnica, kako je opisano u prethodnoj uvodnoj izjavi. |
| --- | --- |

(78)

Na temelju prethodno navedene usporedbe Komisija je došla do zaključka da pristup preostaloj kvoti u četvrtom tromjesečju razdoblja ne može i dalje biti uobičajeni režim jer dovodi do neopravdanih učinaka istiskivanja, u različitoj mjeri, u nekoliko kategorija proizvoda. Umjesto toga, pristup preostaloj kvoti u posljednjem tromjesečju razdoblja trebalo bi dopustiti ili ne dopustiti na temelju stvarne uobičajene iskorištenosti preostale kvote od strane postojećih zemalja korisnica, kako je opisano u prethodnoj uvodnoj izjavi.

| (79) | Kako bi se režim pristupa preostaloj kvoti u četvrtom tromjesečju razdoblja oblikovao na učinkovit i proporcionalan način, Komisija smatra primjerenim da se prilagodbe primjenjuju samo na one kategorije proizvoda u kojima su utvrđeni negativni učinci istiskivanja. U skladu s tim Komisija je osmislila tri različita režima koji odgovaraju trima različitim režimima pristupa preostaloj kvoti za sve kategorije proizvoda. Ta tri režima ovise o razini uočenih učinaka istiskivanja, osim za kategorije 1, 4.B, 8 i 25.A, na koje se primjenjuje vlastiti odgovarajući režim upravljanja carinskim kvotama (vidjeti odjeljak 3.2.2. točku (a) i odjeljak 3.2.3. točku (d), odnosno odjeljak 3.2.2. točku (d) i odjeljak 3.2.3. točku (d) te odjeljak 3.2.2. točku (c) i odjeljak 3.2.3. točku (d)). |
| --- | --- |

(79)

Kako bi se režim pristupa preostaloj kvoti u četvrtom tromjesečju razdoblja oblikovao na učinkovit i proporcionalan način, Komisija smatra primjerenim da se prilagodbe primjenjuju samo na one kategorije proizvoda u kojima su utvrđeni negativni učinci istiskivanja. U skladu s tim Komisija je osmislila tri različita režima koji odgovaraju trima različitim režimima pristupa preostaloj kvoti za sve kategorije proizvoda. Ta tri režima ovise o razini uočenih učinaka istiskivanja, osim za kategorije 1, 4.B, 8 i 25.A, na koje se primjenjuje vlastiti odgovarajući režim upravljanja carinskim kvotama (vidjeti odjeljak 3.2.2. točku (a) i odjeljak 3.2.3. točku (d), odnosno odjeljak 3.2.2. točku (d) i odjeljak 3.2.3. točku (d) te odjeljak 3.2.2. točku (c) i odjeljak 3.2.3. točku (d)).

Režim 1: bez daljnjeg pristupa

Režim 1: bez daljnjeg pristupa

| (80) | Tijekom procijenjenih tromjesečja manje zemlje dobavljačice dosljedno su u nizu kategorija pokazale da same mogu u potpunosti ili u vrlo velikoj mjeri iskoristiti količine raspoložive u okviru preostale kvote. Osim toga, uočeno ponašanje većih zemalja izvoznica u tim kategorijama tijekom četvrtog tromjesečja jasno je dovelo do neopravdanog istiskivanja svih ili dijela povijesnih količina manjih zemalja dobavljačica. Stoga, kako bi se tradicionalni trgovinski tokovi djelotvorno očuvali u smislu podrijetla, Komisija smatra da je zemljama koje koriste kvote za pojedine zemlje potrebno zabraniti dodatan pristup preostaloj kvoti u četvrtom tromjesečju tijekom treće godine primjene mjera. Ta zabrana daljnjeg pristupa primjenjivat će se na kategorije: 5, 16, 20 i 27 (37). Dosadašnje prosječno korištenje preostale kvote po tromjesečju u tim kategorijama jasno upućuje na to da je rizik od toga da dio kvote ostane neiskorišten vrlo nizak. |
| --- | --- |

(80)

Tijekom procijenjenih tromjesečja manje zemlje dobavljačice dosljedno su u nizu kategorija pokazale da same mogu u potpunosti ili u vrlo velikoj mjeri iskoristiti količine raspoložive u okviru preostale kvote. Osim toga, uočeno ponašanje većih zemalja izvoznica u tim kategorijama tijekom četvrtog tromjesečja jasno je dovelo do neopravdanog istiskivanja svih ili dijela povijesnih količina manjih zemalja dobavljačica. Stoga, kako bi se tradicionalni trgovinski tokovi djelotvorno očuvali u smislu podrijetla, Komisija smatra da je zemljama koje koriste kvote za pojedine zemlje potrebno zabraniti dodatan pristup preostaloj kvoti u četvrtom tromjesečju tijekom treće godine primjene mjera. Ta zabrana daljnjeg pristupa primjenjivat će se na kategorije: 5, 16, 20 i 27 (37). Dosadašnje prosječno korištenje preostale kvote po tromjesečju u tim kategorijama jasno upućuje na to da je rizik od toga da dio kvote ostane neiskorišten vrlo nizak.

37

Režim 2: ograničen pristup

Režim 2: ograničen pristup

| (81) | U nizu drugih kategorija prosječna iskorištenost kvota pokazuje da, iako zemlje dobavljačice koje su postojeće korisnice preostale kvote tu kvotu iskorištavaju u razumnoj mjeri, same ne mogu u potpunosti ili u velikoj mjeri iskoristiti raspoložive količine. Stoga je omogućavanje pristupa većim zemljama izvoznicama u četvrtom tromjesečju i dalje opravdano. Unatoč tome, detaljna analiza iskorištenosti preostale kvote u tim slučajevima pokazuje da neograničen pristup dovodi do nepravedne konačne ravnoteže u pogledu podrijetla. Konkretno, obično je zamijećeno da je udio uvoza iz manjih zemalja dobavljačica koje su postojeće korisnice preostale kvote u četvrtom tromjesečju uvijek bio iznimno nizak u odnosu na njihov prosjek u prethodnim tromjesečjima. Ta neravnoteža bila je izravna posljedica isključujućeg ponašanja većih zemalja izvoznica koje su iscrpile svoje kvote za pojedine zemlje, što je dovelo do neopravdanih učinaka istiskivanja koji su u suprotnosti s interesom Unije da se trgovinski tokovi u najvećoj mogućoj mjeri očuvaju u pogledu podrijetla (38). |
| --- | --- |

(81)

U nizu drugih kategorija prosječna iskorištenost kvota pokazuje da, iako zemlje dobavljačice koje su postojeće korisnice preostale kvote tu kvotu iskorištavaju u razumnoj mjeri, same ne mogu u potpunosti ili u velikoj mjeri iskoristiti raspoložive količine. Stoga je omogućavanje pristupa većim zemljama izvoznicama u četvrtom tromjesečju i dalje opravdano. Unatoč tome, detaljna analiza iskorištenosti preostale kvote u tim slučajevima pokazuje da neograničen pristup dovodi do nepravedne konačne ravnoteže u pogledu podrijetla. Konkretno, obično je zamijećeno da je udio uvoza iz manjih zemalja dobavljačica koje su postojeće korisnice preostale kvote u četvrtom tromjesečju uvijek bio iznimno nizak u odnosu na njihov prosjek u prethodnim tromjesečjima. Ta neravnoteža bila je izravna posljedica isključujućeg ponašanja većih zemalja izvoznica koje su iscrpile svoje kvote za pojedine zemlje, što je dovelo do neopravdanih učinaka istiskivanja koji su u suprotnosti s interesom Unije da se trgovinski tokovi u najvećoj mogućoj mjeri očuvaju u pogledu podrijetla (38).

38

| (82) | Stoga, kako bi se osiguralo da potreban pristup kvoti u tim slučajevima ne dovede do nepotrebnog istiskivanja tradicionalnih trgovinskih tokova iz postojećih manjih zemalja dobavljačica, Komisija smatra primjerenim zemljama koje su iscrpile kvote za pojedine zemlje ograničiti pristup preostalim kvotama. Taj će pristup biti ograničen samo na one količine koje premašuju prosječnu kvotu koju koriste manje zemlje dobavljačice tijekom četiri tromjesečja (39). Ta će se prilagodba primjenjivati na kategorije proizvoda: 10, 12, 13, 14, 15, 21, 22 i 28 (40). |
| --- | --- |

(82)

Stoga, kako bi se osiguralo da potreban pristup kvoti u tim slučajevima ne dovede do nepotrebnog istiskivanja tradicionalnih trgovinskih tokova iz postojećih manjih zemalja dobavljačica, Komisija smatra primjerenim zemljama koje su iscrpile kvote za pojedine zemlje ograničiti pristup preostalim kvotama. Taj će pristup biti ograničen samo na one količine koje premašuju prosječnu kvotu koju koriste manje zemlje dobavljačice tijekom četiri tromjesečja (39). Ta će se prilagodba primjenjivati na kategorije proizvoda: 10, 12, 13, 14, 15, 21, 22 i 28 (40).

39

40

Režim 3: zadržavanje postojećeg stanja

Režim 3: zadržavanje postojećeg stanja

| (83) | Za preostale kategorije Komisija smatra da je na temelju uočenih trendova, koji ne pokazuju neopravdano premještanje podrijetla, u interesu Unije održati postojeće stanje, odnosno omogućiti neograničen pristup u četvrtom tromjesečju korisnicima iscrpljenih kvota za pojedine zemlje. Međutim, kako bi se očuvali trgovinski tokovi iz postojećih zemalja korisnica preostale kvote, za njih će se odvojiti neiskorištene prenesene kvote. Taj neograničeni pristup tada će se primjenjivati na kategorije: 2, 3.A, 3.B, 4.A, 6, 7, 9, 17, 18, 19, 24, 25.B i 26 (41). |
| --- | --- |

(83)

Za preostale kategorije Komisija smatra da je na temelju uočenih trendova, koji ne pokazuju neopravdano premještanje podrijetla, u interesu Unije održati postojeće stanje, odnosno omogućiti neograničen pristup u četvrtom tromjesečju korisnicima iscrpljenih kvota za pojedine zemlje. Međutim, kako bi se očuvali trgovinski tokovi iz postojećih zemalja korisnica preostale kvote, za njih će se odvojiti neiskorištene prenesene kvote. Taj neograničeni pristup tada će se primjenjivati na kategorije: 2, 3.A, 3.B, 4.A, 6, 7, 9, 17, 18, 19, 24, 25.B i 26 (41).

41

Posebni slučajevi: kategorije proizvoda 1, 4.B, 8 i 25.A

| (84) | Prethodno opisani pristup ne može se, iz različitih razloga, primijeniti na kategorije proizvoda 1, 4.B, 8 i 25.A. |
| --- | --- |

(84)

Prethodno opisani pristup ne može se, iz različitih razloga, primijeniti na kategorije proizvoda 1, 4.B, 8 i 25.A.

| (85) | Od uvođenja konačnih mjera i do provedbe nove prilagodbe u okviru ove revizije na kategoriju proizvoda 1 primjenjivao se sustav globalnih carinskih kvota. Zbog toga nije bilo moguće provesti vrstu analize istiskivanja koja je provedena za kategorije proizvoda iz prethodno navedenih točaka od a) do c). |
| --- | --- |

(85)

Od uvođenja konačnih mjera i do provedbe nove prilagodbe u okviru ove revizije na kategoriju proizvoda 1 primjenjivao se sustav globalnih carinskih kvota. Zbog toga nije bilo moguće provesti vrstu analize istiskivanja koja je provedena za kategorije proizvoda iz prethodno navedenih točaka od a) do c).

| (86) | Međutim, u okviru uredbe o prvoj reviziji Komisija je odlučila da gornja granica od 30 % po tromjesečju omogućuje da se u što većoj mjeri očuva tradicionalni obujam trgovine, u pogledu količina i u pogledu podrijetla. Iz istih razloga Komisija smatra da je zadržavanje gornje granice od 30 % prvotno raspoložive preostale kvote na početku četvrtog tromjesečja i dalje najprimjereniji način da se spriječi da zemlje koje će imati pravo na kvotu za pojedine zemlje u toj kategoriji nakon pojedinačne prilagodbe uvedene u okviru ove revizije istisnu postojeće zemlje korisnice novostvorene preostale kvote. |
| --- | --- |

(86)

Međutim, u okviru uredbe o prvoj reviziji Komisija je odlučila da gornja granica od 30 % po tromjesečju omogućuje da se u što većoj mjeri očuva tradicionalni obujam trgovine, u pogledu količina i u pogledu podrijetla. Iz istih razloga Komisija smatra da je zadržavanje gornje granice od 30 % prvotno raspoložive preostale kvote na početku četvrtog tromjesečja i dalje najprimjereniji način da se spriječi da zemlje koje će imati pravo na kvotu za pojedine zemlje u toj kategoriji nakon pojedinačne prilagodbe uvedene u okviru ove revizije istisnu postojeće zemlje korisnice novostvorene preostale kvote.

| (87) | Kad je riječ o kategoriji proizvoda 4.B, mehanizam uporabe u posebne svrhe primjenjivao se tijekom dvaju tromjesečja: od listopada do prosinca 2019. te djelomično od siječnja do ožujka 2020. Od uvođenja tog mehanizma zemlje izvoznice naišle su na ozbiljne prepreke izvozu u Uniju. Stoga je razina uvoza bila neuobičajeno niska. Komisija dakle nema podatke iz jednako dugog razdoblja s pomoću kojih bi mogla provesti procjenu istiskivanja kao za kategorije proizvoda iz prethodno navedenih točaka od a) do c). |
| --- | --- |

(87)

Kad je riječ o kategoriji proizvoda 4.B, mehanizam uporabe u posebne svrhe primjenjivao se tijekom dvaju tromjesečja: od listopada do prosinca 2019. te djelomično od siječnja do ožujka 2020. Od uvođenja tog mehanizma zemlje izvoznice naišle su na ozbiljne prepreke izvozu u Uniju. Stoga je razina uvoza bila neuobičajeno niska. Komisija dakle nema podatke iz jednako dugog razdoblja s pomoću kojih bi mogla provesti procjenu istiskivanja kao za kategorije proizvoda iz prethodno navedenih točaka od a) do c).

| (88) | Unatoč tome, dostupni podaci iz četvrtog tromjesečja 2019. i 2020. nedvosmisleno upućuju na postojanje određenih učinaka istiskivanja. Zapravo, početkom obaju tromjesečja samo je jedna zemlja izvoznica kojoj je dodijeljena kvota za pojedine zemlje iskoristila gotovo puni iznos preostale kvote. Stoga, kako bi se spriječili neopravdani učinci istiskivanja i očuvali povijesni trgovinski tokovi u pogledu podrijetla, Komisija smatra primjerenim uvesti gornju granicu od 30 % u toj kategoriji u odnosu na iznos koji je prvotno bio raspoloživ na početku četvrtog tromjesečja za pristup zemalja koje su iscrpile kvote za pojedine zemlje. |
| --- | --- |

(88)

Unatoč tome, dostupni podaci iz četvrtog tromjesečja 2019. i 2020. nedvosmisleno upućuju na postojanje određenih učinaka istiskivanja. Zapravo, početkom obaju tromjesečja samo je jedna zemlja izvoznica kojoj je dodijeljena kvota za pojedine zemlje iskoristila gotovo puni iznos preostale kvote. Stoga, kako bi se spriječili neopravdani učinci istiskivanja i očuvali povijesni trgovinski tokovi u pogledu podrijetla, Komisija smatra primjerenim uvesti gornju granicu od 30 % u toj kategoriji u odnosu na iznos koji je prvotno bio raspoloživ na početku četvrtog tromjesečja za pristup zemalja koje su iscrpile kvote za pojedine zemlje.

| (89) | Naposljetku, budući da će se od 1. srpnja 2020. kategorije 8 i 25.A sastojati samo od globalne carinske kvote, taj se sustav na njih ne primjenjuje. |
| --- | --- |

(89)

Naposljetku, budući da će se od 1. srpnja 2020. kategorije 8 i 25.A sastojati samo od globalne carinske kvote, taj se sustav na njih ne primjenjuje.

3.2.4.   Mogući štetni učinci na postizanje ciljeva integracije koji se nastoje ostvariti s povlaštenim trgovinskim partnerima

Mogući štetni učinci na postizanje ciljeva integracije koji se nastoje ostvariti s povlaštenim trgovinskim partnerima

| (90) | U konačnoj uredbi Komisija se obvezala da će ocijeniti uzrokuje li funkcioniranje zaštitnih mjera u pogledu čelika ikakve znatne rizike za stabilizaciju ili gospodarski razvoj određenih povlaštenih trgovinskih partnera u mjeri koja bi štetila ciljevima integracije iz njihovih sporazuma s Unijom. Komisija je u okviru uredbe o prvoj reviziji zaključila da zaštitne mjere nisu imale štetan učinak na postizanje ciljeva integracije. U uvodnoj izjavi 106. iste uredbe utvrđeno je da „mogućnost te zemlje da izvozi u EU nije bila neopravdano ograničena mjerama”. |
| --- | --- |

(90)

U konačnoj uredbi Komisija se obvezala da će ocijeniti uzrokuje li funkcioniranje zaštitnih mjera u pogledu čelika ikakve znatne rizike za stabilizaciju ili gospodarski razvoj određenih povlaštenih trgovinskih partnera u mjeri koja bi štetila ciljevima integracije iz njihovih sporazuma s Unijom. Komisija je u okviru uredbe o prvoj reviziji zaključila da zaštitne mjere nisu imale štetan učinak na postizanje ciljeva integracije. U uvodnoj izjavi 106. iste uredbe utvrđeno je da „mogućnost te zemlje da izvozi u EU nije bila neopravdano ograničena mjerama”.

Primjedbe zainteresiranih strana

Primjedbe zainteresiranih strana

| (91) | Nekoliko zainteresiranih strana, posebno vlade trećih zemalja, dostavilo je primjedbe u okviru ovog odjeljka Obavijesti o pokretanju postupka. Određene zemlje zatražile su izuzeće od mjera ili povlašteni tretman. U tom pogledu podneseni su zahtjevi za izuzeće zemalja zapadnog Balkana od zaštitnih mjera jer bi one mogle utjecati na razvoj njihove industrije čelika i time vrlo negativno utjecati na njihova domaća gospodarstva, što bi moglo ugroziti ciljeve utvrđene u sporazumima o stabilizaciji i pridruživanju („SSP”) koji su potpisani s Unijom. Nadalje, te su zainteresirane strane tvrdile da bi zaštitne mjere uzrokovale smanjenje njihova izvoza u Uniju u usporedbi s razdobljem prije uvođenja mjera. Izvoznici bi stoga razmatrali privremena zatvaranja određenih objekata i neplaćeni dopust za velik broj zaposlenika. Neke zemlje pozvale su se na činjenicu da se učinkovito pridržavaju pravila Unije o državnim potporama za industriju čelika te bi im stoga trebalo omogućiti neograničen bescarinski pristup tržištu Unije. Ostali zahtjevi za izuzeće ili povlašteni tretman, koji se odnose na nekoliko trećih zemalja, temeljili su se na različitim odredbama relevantnih bilateralnih sporazuma s Unijom. |
| --- | --- |

(91)

Nekoliko zainteresiranih strana, posebno vlade trećih zemalja, dostavilo je primjedbe u okviru ovog odjeljka Obavijesti o pokretanju postupka. Određene zemlje zatražile su izuzeće od mjera ili povlašteni tretman. U tom pogledu podneseni su zahtjevi za izuzeće zemalja zapadnog Balkana od zaštitnih mjera jer bi one mogle utjecati na razvoj njihove industrije čelika i time vrlo negativno utjecati na njihova domaća gospodarstva, što bi moglo ugroziti ciljeve utvrđene u sporazumima o stabilizaciji i pridruživanju („SSP”) koji su potpisani s Unijom. Nadalje, te su zainteresirane strane tvrdile da bi zaštitne mjere uzrokovale smanjenje njihova izvoza u Uniju u usporedbi s razdobljem prije uvođenja mjera. Izvoznici bi stoga razmatrali privremena zatvaranja određenih objekata i neplaćeni dopust za velik broj zaposlenika. Neke zemlje pozvale su se na činjenicu da se učinkovito pridržavaju pravila Unije o državnim potporama za industriju čelika te bi im stoga trebalo omogućiti neograničen bescarinski pristup tržištu Unije. Ostali zahtjevi za izuzeće ili povlašteni tretman, koji se odnose na nekoliko trećih zemalja, temeljili su se na različitim odredbama relevantnih bilateralnih sporazuma s Unijom.

Stajalište Komisije

Stajalište Komisije

| (92) | Kao prvo, Komisija podsjeća na obrazloženje koje je iznijela u uredbi o prvoj reviziji da se svim bilateralnim sporazumima na koje upućuju zainteresirane strane u okviru ovog odjeljka dopušta uvođenje zaštitnih mjera, kao što su postojeće mjere. Stoga Komisija nema pravnu obvezu izuzeti ih od tih mjera. Drugo, u skladu s člankom 2. Sporazuma WTO-a o zaštitnim mjerama, zaštitne mjere primjenjuju se na ispitivani proizvod koji se uvozi neovisno o njegovu podrijetlu. Kako je već navedeno u uredbi o prvoj reviziji, „jedine iznimke od tih pravila odnose se na posebnu situaciju određenih članica zemalja u razvoju ili, ovisno o slučaju, obveze koje proizlaze iz bilateralnih sporazuma”. Komisija stoga ostaje pri svojem stajalištu da ne postoji pravna osnova za isključenje bilo koje od tih zemalja iz zaštitnih mjera. |
| --- | --- |

(92)

Kao prvo, Komisija podsjeća na obrazloženje koje je iznijela u uredbi o prvoj reviziji da se svim bilateralnim sporazumima na koje upućuju zainteresirane strane u okviru ovog odjeljka dopušta uvođenje zaštitnih mjera, kao što su postojeće mjere. Stoga Komisija nema pravnu obvezu izuzeti ih od tih mjera. Drugo, u skladu s člankom 2. Sporazuma WTO-a o zaštitnim mjerama, zaštitne mjere primjenjuju se na ispitivani proizvod koji se uvozi neovisno o njegovu podrijetlu. Kako je već navedeno u uredbi o prvoj reviziji, „jedine iznimke od tih pravila odnose se na posebnu situaciju određenih članica zemalja u razvoju ili, ovisno o slučaju, obveze koje proizlaze iz bilateralnih sporazuma”. Komisija stoga ostaje pri svojem stajalištu da ne postoji pravna osnova za isključenje bilo koje od tih zemalja iz zaštitnih mjera.

| (93) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 99. uredbe o prvoj reviziji, obveza preispitivanja mjera u pogledu posebnih aspekata opisanih u uvodnoj izjavi 90. posebno se odnosila na zemlje s kojima je Komisija sklopila sporazum o stabilizaciji i pridruživanju. |
| --- | --- |

(93)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 99. uredbe o prvoj reviziji, obveza preispitivanja mjera u pogledu posebnih aspekata opisanih u uvodnoj izjavi 90. posebno se odnosila na zemlje s kojima je Komisija sklopila sporazum o stabilizaciji i pridruživanju.

| (94) | Kad je riječ o tim zemljama, Komisija je najprije provela retroaktivnu procjenu njihovih izvoznih rezultata tijekom druge godine primjene mjera, tj. od 1. srpnja 2019. Ta analiza pokazuje da su u onim kategorijama proizvoda u kojima te zemlje ostvaruju pravo na kvotu za pojedine zemlje tim zemljama općenito još uvijek bile dostupne neiskorištene količine u okviru njihovih dogovorenih kvota u posljednjem tromjesečju razdoblja. Štoviše, kad je riječ o kategorijama proizvoda u kojima su naknadno iscrpile svoje kvote za pojedine zemlje, u većini slučajeva, uključujući kategorije koje su neke od tih zemalja prepoznale kao ključne za svoje industrije, i dalje su im bile raspoložive znatne količine u okviru preostale kvote. To znači da su općenito mogle nastaviti izvoziti iznad svojih povijesnih razina u svojim najrelevantnijim kategorijama proizvoda. Za one kategorije proizvoda u kojima se, umjesto toga, na te zemlje primjenjivala preostala kvota, analiza podataka nije pokazala da je sustav carinskih kvota općenito ograničavao njihovu mogućnost izvoza. Zapravo, u određenim slučajevima, zemlje de facto nisu naišle ni na kakva ograničenja u okviru mjera koja bi ih spriječila da premaše svoju povijesnu razinu izvoza. |
| --- | --- |

(94)

Kad je riječ o tim zemljama, Komisija je najprije provela retroaktivnu procjenu njihovih izvoznih rezultata tijekom druge godine primjene mjera, tj. od 1. srpnja 2019. Ta analiza pokazuje da su u onim kategorijama proizvoda u kojima te zemlje ostvaruju pravo na kvotu za pojedine zemlje tim zemljama općenito još uvijek bile dostupne neiskorištene količine u okviru njihovih dogovorenih kvota u posljednjem tromjesečju razdoblja. Štoviše, kad je riječ o kategorijama proizvoda u kojima su naknadno iscrpile svoje kvote za pojedine zemlje, u većini slučajeva, uključujući kategorije koje su neke od tih zemalja prepoznale kao ključne za svoje industrije, i dalje su im bile raspoložive znatne količine u okviru preostale kvote. To znači da su općenito mogle nastaviti izvoziti iznad svojih povijesnih razina u svojim najrelevantnijim kategorijama proizvoda. Za one kategorije proizvoda u kojima se, umjesto toga, na te zemlje primjenjivala preostala kvota, analiza podataka nije pokazala da je sustav carinskih kvota općenito ograničavao njihovu mogućnost izvoza. Zapravo, u određenim slučajevima, zemlje de facto nisu naišle ni na kakva ograničenja u okviru mjera koja bi ih spriječila da premaše svoju povijesnu razinu izvoza.

de facto

| (95) | Komisija je stoga zaključila da je razina carinskih kvota primjerena i proporcionalna za očuvanje tradicionalnih trgovinskih tokova i da nema dokaza o znatnom povećanju potražnje Unije ili bilo kakvim drugim promjenama okolnosti koji bi opravdali promjenu te razine bez učinka na djelotvornost trenutačnih mjera. |
| --- | --- |

(95)

Komisija je stoga zaključila da je razina carinskih kvota primjerena i proporcionalna za očuvanje tradicionalnih trgovinskih tokova i da nema dokaza o znatnom povećanju potražnje Unije ili bilo kakvim drugim promjenama okolnosti koji bi opravdali promjenu te razine bez učinka na djelotvornost trenutačnih mjera.

| (96) | Komisija je provela i analizu usmjerenu na budućnost i razmotrila kako bi prilagodbe uključene u ovu Uredbu mogle utjecati na stabilizaciju ili gospodarski razvoj zemalja zapadnog Balkana. Prilikom provedbe te procjene Komisija je uzela u obzir trenutačno stanje na tržištu i izglede za bližu budućnost, kako je opisano u prethodnom odjeljku 3.1. |
| --- | --- |

(96)

Komisija je provela i analizu usmjerenu na budućnost i razmotrila kako bi prilagodbe uključene u ovu Uredbu mogle utjecati na stabilizaciju ili gospodarski razvoj zemalja zapadnog Balkana. Prilikom provedbe te procjene Komisija je uzela u obzir trenutačno stanje na tržištu i izglede za bližu budućnost, kako je opisano u prethodnom odjeljku 3.1.

| (97) | U tom pogledu Komisija podsjeća, prvo, da suprotno zahtjevima industrije Unije, u ovoj drugoj reviziji nije smanjila razinu carinskih kvota, kao što to nije učinila ni u okviru prve revizije, i drugo, da će se te carinske kvote drugi put dodatno liberalizirati zahvaljujući novom povećanju od 3 % nakon stupanja na snagu prilagodbi u okviru druge revizije (42). To znači da će zemlje zapadnog Balkana imati pravo na veće kvote za pojedine zemlje te će općenito i dalje imati pristup većim preostalim kvotama u posljednjem tromjesečju, što će im omogućiti da nastave izvoziti iznad svojih povijesnih razina, kao što je slučaj od uvođenja konačnih mjera. Komisija nadalje napominje da će nove prilagodbe horizontalne prirode u pogledu istiskivanja opisane u odjeljku 3.2.3. i u pogledu isključivanja zemalja u razvoju opisane u odjeljku 3.2.5. imati dodatne ukupne pozitivne učinke u nekim kategorijama proizvoda koje su od interesa za zapadni Balkan. |
| --- | --- |

(97)

U tom pogledu Komisija podsjeća, prvo, da suprotno zahtjevima industrije Unije, u ovoj drugoj reviziji nije smanjila razinu carinskih kvota, kao što to nije učinila ni u okviru prve revizije, i drugo, da će se te carinske kvote drugi put dodatno liberalizirati zahvaljujući novom povećanju od 3 % nakon stupanja na snagu prilagodbi u okviru druge revizije (42). To znači da će zemlje zapadnog Balkana imati pravo na veće kvote za pojedine zemlje te će općenito i dalje imati pristup većim preostalim kvotama u posljednjem tromjesečju, što će im omogućiti da nastave izvoziti iznad svojih povijesnih razina, kao što je slučaj od uvođenja konačnih mjera. Komisija nadalje napominje da će nove prilagodbe horizontalne prirode u pogledu istiskivanja opisane u odjeljku 3.2.3. i u pogledu isključivanja zemalja u razvoju opisane u odjeljku 3.2.5. imati dodatne ukupne pozitivne učinke u nekim kategorijama proizvoda koje su od interesa za zapadni Balkan.

42

| (98) | Komisija u tom kontekstu smatra da zaštitne mjere nisu niti prouzročile niti bi mogle nakon prilagodbe prouzročiti ikakav znatan rizik za stabilizaciju ili gospodarski razvoj zemalja zapadnog Balkana. |
| --- | --- |

(98)

Komisija u tom kontekstu smatra da zaštitne mjere nisu niti prouzročile niti bi mogle nakon prilagodbe prouzročiti ikakav znatan rizik za stabilizaciju ili gospodarski razvoj zemalja zapadnog Balkana.

| (99) | Naposljetku, Komisija napominje da u tvrdnjama koje su te zainteresirane strane iznijele u svojim podnescima nisu predočeni nikakvi dokazi ili relevantne naznake takvog rizika. |
| --- | --- |

(99)

Naposljetku, Komisija napominje da u tvrdnjama koje su te zainteresirane strane iznijele u svojim podnescima nisu predočeni nikakvi dokazi ili relevantne naznake takvog rizika.

| (100) | U skladu s tim, na temelju prethodno navedene ocjene i bez drugih dokaza koji bi upućivali na suprotno, Komisija može samo odbaciti tvrdnje iznesene u okviru ovog odjeljka. |
| --- | --- |

(100)

U skladu s tim, na temelju prethodno navedene ocjene i bez drugih dokaza koji bi upućivali na suprotno, Komisija može samo odbaciti tvrdnje iznesene u okviru ovog odjeljka.

3.2.5.   Ažuriranje popisa zemalja u razvoju članica WTO-a koje su isključene iz područja primjene mjera na temelju ažuriranih statističkih podataka o uvozu

Ažuriranje popisa zemalja u razvoju članica WTO-a koje su isključene iz područja primjene mjera na temelju ažuriranih statističkih podataka o uvozu

| (101) | Nakon donošenja konačnih zaštitnih mjera u Uredbi (EU) 2019/159 Komisija se obvezala da će na temelju ažuriranih statističkih podataka o uvozu redovito revidirati popis zemalja u razvoju koje su potencijalno isključene iz područja primjene mjera. |
| --- | --- |

(101)

Nakon donošenja konačnih zaštitnih mjera u Uredbi (EU) 2019/159 Komisija se obvezala da će na temelju ažuriranih statističkih podataka o uvozu redovito revidirati popis zemalja u razvoju koje su potencijalno isključene iz područja primjene mjera.

Primjedbe zainteresiranih strana

Primjedbe zainteresiranih strana

| (102) | U zaprimljenim podnescima neke zainteresirane strane zatražile su da ih se isključi iz mjera jer određena zemlja više ne bi prelazila prag od 3 % u dotičnoj kategoriji proizvoda. Druge strane zatražile su da se na određenu zemlju primijene mjere jer bi premašila prag od 3 % u dotičnoj kategoriji proizvoda. Neke zainteresirane strane zatražile su da ih se isključi iz određene kategorije proizvoda jer bi pojedinačno zemlja bila ispod 3 % čak i ako bi ukupni ponder zemalja u takvoj situaciji premašio udio uvoza od 9 %. Naposljetku, druge su strane smatrale da je prikladnije provesti izračun na temelju svih dvadeset i šest kategorija proizvoda zajedno. |
| --- | --- |

(102)

U zaprimljenim podnescima neke zainteresirane strane zatražile su da ih se isključi iz mjera jer određena zemlja više ne bi prelazila prag od 3 % u dotičnoj kategoriji proizvoda. Druge strane zatražile su da se na određenu zemlju primijene mjere jer bi premašila prag od 3 % u dotičnoj kategoriji proizvoda. Neke zainteresirane strane zatražile su da ih se isključi iz određene kategorije proizvoda jer bi pojedinačno zemlja bila ispod 3 % čak i ako bi ukupni ponder zemalja u takvoj situaciji premašio udio uvoza od 9 %. Naposljetku, druge su strane smatrale da je prikladnije provesti izračun na temelju svih dvadeset i šest kategorija proizvoda zajedno.

Stajalište Komisije

Stajalište Komisije

| (103) | U skladu s člankom 18. Uredbe (EU) 2015/478 i međunarodnim obvezama Unije, osobito člankom 9. stavkom 1. Sporazuma WTO-a o zaštitnim mjerama, „zaštitne mjere ne bi se trebale primjenjivati ni na jedan proizvod podrijetlom iz neke zemlje u razvoju, koja je članica WTO-a, sve dok njezin udio u uvozu tog proizvoda u Uniju ne prelazi 3 %, pod uvjetom da na zemlje u razvoju, koje su članice WTO-a, s manje od 3 % udjela u uvozu ukupno ne otpada više od 9 % ukupnog uvoza dotičnog proizvoda u Uniju”. Štoviše, u interesu je Unije da prilagodi popis zemalja u razvoju koje su isključene iz područja primjene mjera kako bi se izbjeglo da određene zemlje u razvoju neopravdano ostvare pravo na prvotno isključenje. |
| --- | --- |

(103)

U skladu s člankom 18. Uredbe (EU) 2015/478 i međunarodnim obvezama Unije, osobito člankom 9. stavkom 1. Sporazuma WTO-a o zaštitnim mjerama, „zaštitne mjere ne bi se trebale primjenjivati ni na jedan proizvod podrijetlom iz neke zemlje u razvoju, koja je članica WTO-a, sve dok njezin udio u uvozu tog proizvoda u Uniju ne prelazi 3 %, pod uvjetom da na zemlje u razvoju, koje su članice WTO-a, s manje od 3 % udjela u uvozu ukupno ne otpada više od 9 % ukupnog uvoza dotičnog proizvoda u Uniju”. Štoviše, u interesu je Unije da prilagodi popis zemalja u razvoju koje su isključene iz područja primjene mjera kako bi se izbjeglo da određene zemlje u razvoju neopravdano ostvare pravo na prvotno isključenje.

| (104) | Stoga je Komisija, primjenjujući podatke za cijelu 2019. (43), ponovno izračunala udio uvoza svake od zemalja izvoznica za svaku kategoriju proizvoda (44). |
| --- | --- |

(104)

Stoga je Komisija, primjenjujući podatke za cijelu 2019. (43), ponovno izračunala udio uvoza svake od zemalja izvoznica za svaku kategoriju proizvoda (44).

43

44

| (105) | Na temelju podataka za cijelu 2019. uvoz iz sljedećih zemalja, koje su bile isključene iz područja primjene mjera, premašio je prag od 3 % u nekim kategorijama proizvoda. Stoga bi se slijedom ove revizije na njih sada trebale primjenjivati sljedeće mjere:






  — | Brazil je uključen u kategoriju proizvoda 3.A jer je njegov udio uvoza u toj kategoriji dosegnuo 23 % u 2019., |
| --- | --- | --- |

(105)

Na temelju podataka za cijelu 2019. uvoz iz sljedećih zemalja, koje su bile isključene iz područja primjene mjera, premašio je prag od 3 % u nekim kategorijama proizvoda. Stoga bi se slijedom ove revizije na njih sada trebale primjenjivati sljedeće mjere:

—

Brazil je uključen u kategoriju proizvoda 3.A jer je njegov udio uvoza u toj kategoriji dosegnuo 23 % u 2019.,

| — | Sjeverna Makedonija uključena je u kategoriju proizvoda 12 jer je njezin udio uvoza u toj kategoriji dosegnuo 3,54 % u 2019., |
| --- | --- |

—

Sjeverna Makedonija uključena je u kategoriju proizvoda 12 jer je njezin udio uvoza u toj kategoriji dosegnuo 3,54 % u 2019.,

| — | Tunis je uključen u kategoriju proizvoda 4.A jer je njegov udio uvoza u toj kategoriji dosegnuo 4,88 % u 2019., |
| --- | --- |

—

Tunis je uključen u kategoriju proizvoda 4.A jer je njegov udio uvoza u toj kategoriji dosegnuo 4,88 % u 2019.,

| — | Turska je uključena u kategoriju proizvoda 6 jer je njezin udio uvoza u toj kategoriji dosegnuo 9,77 % u 2019., |
| --- | --- |

—

Turska je uključena u kategoriju proizvoda 6 jer je njezin udio uvoza u toj kategoriji dosegnuo 9,77 % u 2019.,

| — | Ujedinjeni Arapski Emirati uključeni su u kategoriju proizvoda 21 jer je njihov udio uvoza u toj kategoriji dosegnuo 3,28 % u 2019., |
| --- | --- |

—

Ujedinjeni Arapski Emirati uključeni su u kategoriju proizvoda 21 jer je njihov udio uvoza u toj kategoriji dosegnuo 3,28 % u 2019.,

| — | Vijetnam je uključen u kategoriju proizvoda 5 jer je njegov udio uvoza u toj kategoriji dosegnuo 4,87 % u 2019. |
| --- | --- |

—

Vijetnam je uključen u kategoriju proizvoda 5 jer je njegov udio uvoza u toj kategoriji dosegnuo 4,87 % u 2019.

| (106) | Komisija je potom procijenila bi li zemlje u razvoju ispunjavale uvjete za kvotu za pojedine zemlje u pogledu prethodno navedenih kategorija. Komisija je u tu svrhu procijenila je li u razdoblju 2015.–2017. uvoz proizvoda tih kategorija iz dotičnih zemalja činio najmanje 5 % ukupnog uvoza u tom razdoblju u bilo kojoj kategoriji. Rezultati su pokazali da nijedna od njih ne ispunjava uvjete za kvotu za pojedine zemlje. Stoga će sve te zemlje biti obuhvaćene preostalom kvotom u odgovarajućim kategorijama proizvoda. |
| --- | --- |

(106)

Komisija je potom procijenila bi li zemlje u razvoju ispunjavale uvjete za kvotu za pojedine zemlje u pogledu prethodno navedenih kategorija. Komisija je u tu svrhu procijenila je li u razdoblju 2015.–2017. uvoz proizvoda tih kategorija iz dotičnih zemalja činio najmanje 5 % ukupnog uvoza u tom razdoblju u bilo kojoj kategoriji. Rezultati su pokazali da nijedna od njih ne ispunjava uvjete za kvotu za pojedine zemlje. Stoga će sve te zemlje biti obuhvaćene preostalom kvotom u odgovarajućim kategorijama proizvoda.

| (107) | Kad je riječ o isključenjima iz područja primjene zaštitnih mjera, ishod je revizije sljedeći:






  — | Brazil je isključen iz kategorija proizvoda 1, 6 i 7, u kojima su njegovi udjeli u uvozu u 2019. iznosili 1,53 %, 1,55 % odnosno 2,25 %, |
| --- | --- | --- |

(107)

Kad je riječ o isključenjima iz područja primjene zaštitnih mjera, ishod je revizije sljedeći:

—

Brazil je isključen iz kategorija proizvoda 1, 6 i 7, u kojima su njegovi udjeli u uvozu u 2019. iznosili 1,53 %, 1,55 % odnosno 2,25 %,

| — | Egipat je isključen iz kategorije proizvoda 1, u kojoj su njegovi udjeli u uvozu u 2019. iznosili 1,75 %, |
| --- | --- |

—

Egipat je isključen iz kategorije proizvoda 1, u kojoj su njegovi udjeli u uvozu u 2019. iznosili 1,75 %,

| — | Vijetnam je isključen iz kategorije proizvoda 4.A, u kojoj su njegovi udjeli u uvozu u 2019. iznosili 1,23 %. |
| --- | --- |

—

Vijetnam je isključen iz kategorije proizvoda 4.A, u kojoj su njegovi udjeli u uvozu u 2019. iznosili 1,23 %.

| (108) | Kvote za pojedine zemlje koje bi odgovarale onim zemljama u razvoju koje su članice WTO-a koje će biti isključene iz mjera nakon revizije (Brazil u kategoriji 6 i Kina u kategoriji 3.A) uključit će se u relevantne preostale kvote za svaku predmetnu kategoriju proizvoda od početka prvog tromjesečja treće godine primjene mjera, tj. od 1. srpnja 2020. (45) |
| --- | --- |

(108)

Kvote za pojedine zemlje koje bi odgovarale onim zemljama u razvoju koje su članice WTO-a koje će biti isključene iz mjera nakon revizije (Brazil u kategoriji 6 i Kina u kategoriji 3.A) uključit će se u relevantne preostale kvote za svaku predmetnu kategoriju proizvoda od početka prvog tromjesečja treće godine primjene mjera, tj. od 1. srpnja 2020. (45)

45

| (109) | Nakon tog ponovnog izračuna Komisija je ažurirala popis isključenja na temelju ažuriranih podataka o uvozu za svaku od 26 kategorija proizvoda koje podliježu mjerama (potpuni ažurirani popis nalazi se u Prilogu I.). |
| --- | --- |

(109)

Nakon tog ponovnog izračuna Komisija je ažurirala popis isključenja na temelju ažuriranih podataka o uvozu za svaku od 26 kategorija proizvoda koje podliježu mjerama (potpuni ažurirani popis nalazi se u Prilogu I.).

3.2.6.   Druge promjene okolnosti koje mogu zahtijevati prilagodbu razine dodjele carinskih kvota

Druge promjene okolnosti koje mogu zahtijevati prilagodbu razine dodjele carinskih kvota

Primjedbe zainteresiranih strana o liberalizaciji

Primjedbe zainteresiranih strana o liberalizaciji

| (110) | U pogledu ovog razloga za reviziju Komisija je primila vrlo različite vrste zahtjeva. Glavna tema bila je razina liberalizacije. S obzirom na pad potražnje, industrija Unije zagovarala je smanjenje sadašnje razine, koja iznosi 3 %, pa čak i njezino potpuno ukidanje. Suprotno tome, druge zainteresirane strane tvrdile su da bi razinu liberalizacije definiranu uredbom o prvoj reviziji trebalo zadržati ili čak povećati, bilo za sve kategorije proizvoda bilo za određene kategorije i/ili određene zemlje podrijetla. |
| --- | --- |

(110)

U pogledu ovog razloga za reviziju Komisija je primila vrlo različite vrste zahtjeva. Glavna tema bila je razina liberalizacije. S obzirom na pad potražnje, industrija Unije zagovarala je smanjenje sadašnje razine, koja iznosi 3 %, pa čak i njezino potpuno ukidanje. Suprotno tome, druge zainteresirane strane tvrdile su da bi razinu liberalizacije definiranu uredbom o prvoj reviziji trebalo zadržati ili čak povećati, bilo za sve kategorije proizvoda bilo za određene kategorije i/ili određene zemlje podrijetla.

Stajalište Komisije

Stajalište Komisije

| (111) | U skladu s člankom 7. stavkom 4. Sporazuma WTO-a o zaštitnim mjerama „kako bi se olakšala prilagodba u situaciji kad se, na temelju obavijesti u smislu članka 12. stavka 1., predviđa trajanje neke zaštitne mjere duže od godinu dana, članica koja primjenjuje tu mjeru je progresivno ublažava u pravilnim razmacima tijekom razdoblja primjene”. |
| --- | --- |

(111)

U skladu s člankom 7. stavkom 4. Sporazuma WTO-a o zaštitnim mjerama „kako bi se olakšala prilagodba u situaciji kad se, na temelju obavijesti u smislu članka 12. stavka 1., predviđa trajanje neke zaštitne mjere duže od godinu dana, članica koja primjenjuje tu mjeru je progresivno ublažava u pravilnim razmacima tijekom razdoblja primjene”.

| (112) | U tom je pogledu Komisija u uredbi o prvoj reviziji uvela razinu liberalizacije od 3 % koja je stupila na snagu u drugoj godini primjene mjera. U toj je uredbi utvrđeno i da bi se ista razina liberalizacije trebala primjenjivati u trećoj godini primjene mjera, tj. od 1. srpnja 2020. Komisija je analizirala opravdanost bilo kakve promjene naviše u odnosu na trenutačnu razinu. |
| --- | --- |

(112)

U tom je pogledu Komisija u uredbi o prvoj reviziji uvela razinu liberalizacije od 3 % koja je stupila na snagu u drugoj godini primjene mjera. U toj je uredbi utvrđeno i da bi se ista razina liberalizacije trebala primjenjivati u trećoj godini primjene mjera, tj. od 1. srpnja 2020. Komisija je analizirala opravdanost bilo kakve promjene naviše u odnosu na trenutačnu razinu.

| (113) | Kako je temeljito objašnjeno u odjeljku 3.1., praktički svi izvori upućuju na jasno smanjenje gospodarske aktivnosti u godini 2020./2021. u odnosu na prethodne godine. U tom pogledu Komisija napominje da potražnja za čelikom uvelike prati makroekonomske trendove (npr. rast BDP-a) zemlje ili gospodarske regije. Nadalje, Komisija podsjeća na činjenicu da znatni iznosi carinskih kvota nisu iskorišteni tijekom prve godine primjene mjera te da će još veće količine vrlo vjerojatno ponovno ostati neiskorištene na kraju druge godine. Stoga, s obzirom na trenutačne gospodarske izglede za razdoblje 2020./2021., stalnu znatnu količinu carinskih kvota dostupnu u različitim kategorijama proizvoda i nedostatak čvrstih dokaza koji upućuju na potrebu za povećanjem carinskih kvota, Komisija može samo odbiti sve zahtjeve kojima se traži ubrzanje liberalizacije. |
| --- | --- |

(113)

Kako je temeljito objašnjeno u odjeljku 3.1., praktički svi izvori upućuju na jasno smanjenje gospodarske aktivnosti u godini 2020./2021. u odnosu na prethodne godine. U tom pogledu Komisija napominje da potražnja za čelikom uvelike prati makroekonomske trendove (npr. rast BDP-a) zemlje ili gospodarske regije. Nadalje, Komisija podsjeća na činjenicu da znatni iznosi carinskih kvota nisu iskorišteni tijekom prve godine primjene mjera te da će još veće količine vrlo vjerojatno ponovno ostati neiskorištene na kraju druge godine. Stoga, s obzirom na trenutačne gospodarske izglede za razdoblje 2020./2021., stalnu znatnu količinu carinskih kvota dostupnu u različitim kategorijama proizvoda i nedostatak čvrstih dokaza koji upućuju na potrebu za povećanjem carinskih kvota, Komisija može samo odbiti sve zahtjeve kojima se traži ubrzanje liberalizacije.

| (114) | S druge strane, Komisija je zatim ispitala zahtjeve za smanjenje ili ukidanje trenutačne razine liberalizacije. Komisija smatra da tekst članka 7. stavka 4. Sporazuma WTO-a o zaštitnim mjerama jasno obvezuje tijelo koje provodi ispitni postupak barem na očuvanje razine liberalizacije nakon njezine djelotvorne provedbe u drugoj godini primjene mjera. Komisija u skladu s tim smatra da se za treću godinu primjene mjera, s početkom od 1. srpnja 2020., razina liberalizacije ne može smanjiti ispod one koja je bila na snazi krajem druge godine, tj. 3 %. Stoga Komisija odbija zahtjeve za smanjenje razine liberalizacije. |
| --- | --- |

(114)

S druge strane, Komisija je zatim ispitala zahtjeve za smanjenje ili ukidanje trenutačne razine liberalizacije. Komisija smatra da tekst članka 7. stavka 4. Sporazuma WTO-a o zaštitnim mjerama jasno obvezuje tijelo koje provodi ispitni postupak barem na očuvanje razine liberalizacije nakon njezine djelotvorne provedbe u drugoj godini primjene mjera. Komisija u skladu s tim smatra da se za treću godinu primjene mjera, s početkom od 1. srpnja 2020., razina liberalizacije ne može smanjiti ispod one koja je bila na snazi krajem druge godine, tj. 3 %. Stoga Komisija odbija zahtjeve za smanjenje razine liberalizacije.

| (115) | S obzirom na prethodne zaključke, razina liberalizacije zadržana je na razini od 3 % za svaku kategoriju proizvoda. |
| --- | --- |

(115)

S obzirom na prethodne zaključke, razina liberalizacije zadržana je na razini od 3 % za svaku kategoriju proizvoda.

Ostale primjedbe

Ostale primjedbe

| (116) | Nekoliko zainteresiranih strana obavijestilo je Komisiju o navodnim praksama čiji je cilj izbjegavanje plaćanja carinske stope izvan kvote od 25 %. Te navodne prakse izbjegavanja mjera ili pogrešnog deklariranja pojavljuju se u različitim oblicima i odnose se na nekoliko kategorija proizvoda. |
| --- | --- |

(116)

Nekoliko zainteresiranih strana obavijestilo je Komisiju o navodnim praksama čiji je cilj izbjegavanje plaćanja carinske stope izvan kvote od 25 %. Te navodne prakse izbjegavanja mjera ili pogrešnog deklariranja pojavljuju se u različitim oblicima i odnose se na nekoliko kategorija proizvoda.

| (117) | Komisija prima na znanje te tvrdnje i obvezuje se da će ih dodatno analizirati kako bi se u slučaju potvrđivanja navodnih praksi poduzele sve potrebne korektivne mjere. U svakom slučaju, Komisija podsjeća da je carinsko zakonodavstvo i dalje u potpunosti mjerodavno za rješavanje tih navoda. |
| --- | --- |

(117)

Komisija prima na znanje te tvrdnje i obvezuje se da će ih dodatno analizirati kako bi se u slučaju potvrđivanja navodnih praksi poduzele sve potrebne korektivne mjere. U svakom slučaju, Komisija podsjeća da je carinsko zakonodavstvo i dalje u potpunosti mjerodavno za rješavanje tih navoda.

| (118) | Neke od zainteresiranih strana zatražile su podjelu određenih kategorija. U prilog tim zahtjevima neke su strane tvrdile da se u nekim slučajevima i standardni proizvodi i proizvodi visoke klase natječu u okviru iste carinske kvote te da bi Komisija trebala osigurati da se očuva odgovarajuća kombinacija tih dviju vrsta proizvoda, izbjegavajući učinke istiskivanja. |
| --- | --- |

(118)

Neke od zainteresiranih strana zatražile su podjelu određenih kategorija. U prilog tim zahtjevima neke su strane tvrdile da se u nekim slučajevima i standardni proizvodi i proizvodi visoke klase natječu u okviru iste carinske kvote te da bi Komisija trebala osigurati da se očuva odgovarajuća kombinacija tih dviju vrsta proizvoda, izbjegavajući učinke istiskivanja.

| (119) | U tom pogledu Komisija ističe da je na temelju tih zahtjeva, u okviru druge revizije, provela vrlo detaljnu analizu mogućih učinaka istiskivanja i uvela poboljšane prilagodbe opisane u prethodnom odjeljku 3.2.3. kako bi te učinke otklonila. Komisija napominje da bi se tim prilagodbama omogućilo uzimanje u obzir mnogih od tih zahtjeva jer će se njima osigurati da zemlje koje su dobavljačice malih količina proizvoda visoke klase i najčešće su obuhvaćene preostalom kvotom imaju sigurniji pristup raspoloživim količinama. Nadalje, Komisija podsjeća da se pri osmišljavanju mjera mora postići teško ostvariva ravnoteža između očuvanja tradicionalnih trgovinskih tokova u pogledu obujma i podrijetla, koliko je to moguće, i održavanja niza mjera koje nacionalna carinska tijela država članica Unije mogu učinkovito provesti. Komisija smatra da bi u slučaju prekomjernog povećanja broja potkategorija proizvoda provedba mjera mogla postati preveliko opterećenje i ugroziti učinkovito upravljanje carinskim kvotama. |
| --- | --- |

(119)

U tom pogledu Komisija ističe da je na temelju tih zahtjeva, u okviru druge revizije, provela vrlo detaljnu analizu mogućih učinaka istiskivanja i uvela poboljšane prilagodbe opisane u prethodnom odjeljku 3.2.3. kako bi te učinke otklonila. Komisija napominje da bi se tim prilagodbama omogućilo uzimanje u obzir mnogih od tih zahtjeva jer će se njima osigurati da zemlje koje su dobavljačice malih količina proizvoda visoke klase i najčešće su obuhvaćene preostalom kvotom imaju sigurniji pristup raspoloživim količinama. Nadalje, Komisija podsjeća da se pri osmišljavanju mjera mora postići teško ostvariva ravnoteža između očuvanja tradicionalnih trgovinskih tokova u pogledu obujma i podrijetla, koliko je to moguće, i održavanja niza mjera koje nacionalna carinska tijela država članica Unije mogu učinkovito provesti. Komisija smatra da bi u slučaju prekomjernog povećanja broja potkategorija proizvoda provedba mjera mogla postati preveliko opterećenje i ugroziti učinkovito upravljanje carinskim kvotama.

| (120) | U nekim zahtjevima za podjelu izričito se upućuje na činjenicu da su se određene vrste proizvoda upotrebljavale u automobilskom sektoru te bi se stoga trebale tretirati slično kao vrste proizvoda u okviru kategorije 4.B. Međutim, Komisija u tom pogledu napominje da je sama automobilska industrija uvelike ignorirala takve zahtjeve u pisanoj fazi, čime je stvorila opravdanu sumnju u interes Unije za uvođenje takve prilagodbe. |
| --- | --- |

(120)

U nekim zahtjevima za podjelu izričito se upućuje na činjenicu da su se određene vrste proizvoda upotrebljavale u automobilskom sektoru te bi se stoga trebale tretirati slično kao vrste proizvoda u okviru kategorije 4.B. Međutim, Komisija u tom pogledu napominje da je sama automobilska industrija uvelike ignorirala takve zahtjeve u pisanoj fazi, čime je stvorila opravdanu sumnju u interes Unije za uvođenje takve prilagodbe.

| (121) | Stoga Komisija zaključuje da u podnescima zaprimljenima u tom pogledu, uz iznimku kategorije proizvoda 25 koja je prethodno navedena u uvodnim izjavama od 55. do 62., nisu pruženi dostatni dokazi koji bi potkrijepili te tvrdnje, nije dokazano da bi carinska tijela mogla provesti prilagodbu bez nepotrebnog opterećivanja niti je pokazano na koji bi način takva prilagodba bila u općem interesu Unije. |
| --- | --- |

(121)

Stoga Komisija zaključuje da u podnescima zaprimljenima u tom pogledu, uz iznimku kategorije proizvoda 25 koja je prethodno navedena u uvodnim izjavama od 55. do 62., nisu pruženi dostatni dokazi koji bi potkrijepili te tvrdnje, nije dokazano da bi carinska tijela mogla provesti prilagodbu bez nepotrebnog opterećivanja niti je pokazano na koji bi način takva prilagodba bila u općem interesu Unije.

| (122) | Neke zainteresirane strane zatražile su od Komisije da određene kategorije proizvoda uključi u područje primjene mjera, dok su druge tvrdile da bi određene kategorije trebalo isključiti. |
| --- | --- |

(122)

Neke zainteresirane strane zatražile su od Komisije da određene kategorije proizvoda uključi u područje primjene mjera, dok su druge tvrdile da bi određene kategorije trebalo isključiti.

| (123) | Komisija upućuje na svoj nalaz iz uvodne izjave 163. uredbe o prvoj reviziji, u kojoj je utvrdila da opseg revizije ne obuhvaća izmjenu opsega proizvoda. Stoga se ti zahtjevi odbijaju. |
| --- | --- |

(123)

Komisija upućuje na svoj nalaz iz uvodne izjave 163. uredbe o prvoj reviziji, u kojoj je utvrdila da opseg revizije ne obuhvaća izmjenu opsega proizvoda. Stoga se ti zahtjevi odbijaju.

| (124) | Neke su strane ustrajale i u tome da mjere na snazi ne zadovoljavaju standarde iz Sporazuma WTO-a o zaštitnim mjerama i da bi ih stoga trebalo ukinuti. |
| --- | --- |

(124)

Neke su strane ustrajale i u tome da mjere na snazi ne zadovoljavaju standarde iz Sporazuma WTO-a o zaštitnim mjerama i da bi ih stoga trebalo ukinuti.

| (125) | Komisija upućuje na uvodnu izjavu 165. uredbe o prvoj reviziji i u njoj navedena upućivanja te stoga odbacuje te tvrdnje. |
| --- | --- |

(125)

Komisija upućuje na uvodnu izjavu 165. uredbe o prvoj reviziji i u njoj navedena upućivanja te stoga odbacuje te tvrdnje.

| (126) | Druge zainteresirane strane predložile su da se carinskim kvotama upravlja na temelju sustava izdavanja dozvola. |
| --- | --- |

(126)

Druge zainteresirane strane predložile su da se carinskim kvotama upravlja na temelju sustava izdavanja dozvola.

| (127) | U tom pogledu Komisija ponavlja da svaki sustav upravljanja carinskim kvotama mora biti takav da njegova primjena ne bude toliko opterećenje za carinska tijela da bi to ugrozilo njegovu učinkovitost. Komisija i dalje smatra da je sustav upravljanja carinskim kvotama koji je uspostavljen konačnom uredbom najprikladniji za postizanje odgovarajuće ravnoteže. |
| --- | --- |

(127)

U tom pogledu Komisija ponavlja da svaki sustav upravljanja carinskim kvotama mora biti takav da njegova primjena ne bude toliko opterećenje za carinska tijela da bi to ugrozilo njegovu učinkovitost. Komisija i dalje smatra da je sustav upravljanja carinskim kvotama koji je uspostavljen konačnom uredbom najprikladniji za postizanje odgovarajuće ravnoteže.

| (128) | Naposljetku, nekoliko je strana postavilo pitanje o učinku povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije („Brexit”) i mogućim prilagodbama koje bi iz toga mogle proizići. |
| --- | --- |

(128)

Naposljetku, nekoliko je strana postavilo pitanje o učinku povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije („Brexit”) i mogućim prilagodbama koje bi iz toga mogle proizići.

| (129) | Komisija napominje da je u trenutku donošenja prilagodbi prijelazno razdoblje za povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije još uvijek na snazi jer se pregovara o budućem sporazumu između Europske unije i Ujedinjene Kraljevine. Ako bude potrebno, Komisija će hitno preispitati situaciju s obzirom na bilo kakve s time povezane promjene. |
| --- | --- |

(129)

Komisija napominje da je u trenutku donošenja prilagodbi prijelazno razdoblje za povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije još uvijek na snazi jer se pregovara o budućem sporazumu između Europske unije i Ujedinjene Kraljevine. Ako bude potrebno, Komisija će hitno preispitati situaciju s obzirom na bilo kakve s time povezane promjene.

| (130) | Konačno, Komisija napominje da je ova revizija o izmjeni sadašnjih zaštitnih mjera u skladu i s obvezama koje proizlaze iz bilateralnih sporazuma potpisanih s određenim trećim zemljama. |
| --- | --- |

(130)

Konačno, Komisija napominje da je ova revizija o izmjeni sadašnjih zaštitnih mjera u skladu i s obvezama koje proizlaze iz bilateralnih sporazuma potpisanih s određenim trećim zemljama.

Klauzula o preispitivanju

Klauzula o preispitivanju

| (131) | Konačno, Komisija smatra da će, na temelju interesa Unije, možda morati prilagoditi razinu ili raspodjelu carinske kvote iz Priloga II. za razdoblje koje počinje 1. srpnja 2020. u slučaju promjene okolnosti tijekom razdoblja primjene mjera. Do promjene okolnosti moglo bi, primjerice, doći u slučaju općeg povećanja ili smanjenja potražnje Unije za određenim kategorijama proizvoda koje bi zahtijevalo ponovnu procjenu razine carinskih kvota, uvođenja antidampinških ili antisubvencijskih mjera koje bi mogle znatno utjecati na buduće kretanje uvoza ili čak bilo kakvog razvoja događaja povezanog s mjerama SAD-a iz odjeljka 232. koji bi mogao izravno utjecati na zaključke ovog ispitnog postupka, konkretno u smislu preusmjeravanja trgovine. Komisija isto tako može preispitati može li primjena mjera imati štetne učinke u pogledu postizanja ciljeva integracije koji se nastoje ostvariti zajedno s povlaštenim trgovinskim partnerima, kao što je stvaranje znatnog rizika za stabilizaciju ili gospodarski razvoj tih partnera. |
| --- | --- |

(131)

Konačno, Komisija smatra da će, na temelju interesa Unije, možda morati prilagoditi razinu ili raspodjelu carinske kvote iz Priloga II. za razdoblje koje počinje 1. srpnja 2020. u slučaju promjene okolnosti tijekom razdoblja primjene mjera. Do promjene okolnosti moglo bi, primjerice, doći u slučaju općeg povećanja ili smanjenja potražnje Unije za određenim kategorijama proizvoda koje bi zahtijevalo ponovnu procjenu razine carinskih kvota, uvođenja antidampinških ili antisubvencijskih mjera koje bi mogle znatno utjecati na buduće kretanje uvoza ili čak bilo kakvog razvoja događaja povezanog s mjerama SAD-a iz odjeljka 232. koji bi mogao izravno utjecati na zaključke ovog ispitnog postupka, konkretno u smislu preusmjeravanja trgovine. Komisija isto tako može preispitati može li primjena mjera imati štetne učinke u pogledu postizanja ciljeva integracije koji se nastoje ostvariti zajedno s povlaštenim trgovinskim partnerima, kao što je stvaranje znatnog rizika za stabilizaciju ili gospodarski razvoj tih partnera.

| (132) | Mjere utvrđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za zaštitne mjere osnovanog u skladu s člankom 3. stavkom 3. Uredbe (EU) 2015/478 i člankom 22. stavkom 3. Uredbe (EU) 2015/755, |
| --- | --- |

(132)

Mjere utvrđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za zaštitne mjere osnovanog u skladu s člankom 3. stavkom 3. Uredbe (EU) 2015/478 i člankom 22. stavkom 3. Uredbe (EU) 2015/755,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Uredba (EU) 2019/159 mijenja se kako slijedi:

| 1. | Članak 1. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavci 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:

  „2.   Za svaku od predmetnih kategorija proizvoda, uz iznimku kategorija proizvoda 8 i 25.A, dio svake carinske kvote dodjeljuje se zemljama navedenima u Prilogu IV.


  3.   Preostali dio svake carinske kvote, kao i carinska kvota za kategorije proizvoda 8 i 25, dodjeljuje se prema načelu „prvi po redoslijedu”, na temelju carinske kvote koja je utvrđena jednako za svako tromjesečje razdoblja primjene.”. |
| --- | --- | --- |

1.

Članak 1. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavci 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:

„2.   Za svaku od predmetnih kategorija proizvoda, uz iznimku kategorija proizvoda 8 i 25.A, dio svake carinske kvote dodjeljuje se zemljama navedenima u Prilogu IV.

3.   Preostali dio svake carinske kvote, kao i carinska kvota za kategorije proizvoda 8 i 25, dodjeljuje se prema načelu „prvi po redoslijedu”, na temelju carinske kvote koja je utvrđena jednako za svako tromjesečje razdoblja primjene.”.

| (b) | stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

  „5.   Ako je relevantna carinska kvota iz stavka 2. iscrpljena za određenu zemlju, uvoz iz te zemlje za neke kategorije proizvoda može se izvršiti u okviru preostalog dijela carinske kvote za istu kategoriju proizvoda. Ta se odredba primjenjuje samo tijekom zadnjeg tromjesečja svake godine primjene konačne carinske kvote. Za kategorije proizvoda 5, 16, 20 i 27 neće biti dopušten daljnji pristup preostalom dijelu carinske kvote. Za kategorije proizvoda 10, 12, 13, 14, 15, 21, 22 i 28 bit će dopušten samo pristup određenoj količini unutar opsega carinske kvote koji je prvotno bio raspoloživ u posljednjem tromjesečju. U kategorijama proizvoda 1 i 4.B nijedna zemlja izvoznica ne smije samostalno iskoristiti više od 30 % opsega preostale carinske kvote koji je prvotno bio raspoloživ u posljednjem tromjesečju svake godine primjene mjera. Za kategorije proizvoda 2, 3.A, 3.B, 4.A, 6, 7, 9, 17, 18, 19, 24, 25.B i 26 bit će dopušten pristup ukupnom opsegu carinske kvote koji je prvotno bio raspoloživ u posljednjem tromjesečju za odgovarajuće kategorije proizvoda.”. |
| --- | --- |

(b)

stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„5.   Ako je relevantna carinska kvota iz stavka 2. iscrpljena za određenu zemlju, uvoz iz te zemlje za neke kategorije proizvoda može se izvršiti u okviru preostalog dijela carinske kvote za istu kategoriju proizvoda. Ta se odredba primjenjuje samo tijekom zadnjeg tromjesečja svake godine primjene konačne carinske kvote. Za kategorije proizvoda 5, 16, 20 i 27 neće biti dopušten daljnji pristup preostalom dijelu carinske kvote. Za kategorije proizvoda 10, 12, 13, 14, 15, 21, 22 i 28 bit će dopušten samo pristup određenoj količini unutar opsega carinske kvote koji je prvotno bio raspoloživ u posljednjem tromjesečju. U kategorijama proizvoda 1 i 4.B nijedna zemlja izvoznica ne smije samostalno iskoristiti više od 30 % opsega preostale carinske kvote koji je prvotno bio raspoloživ u posljednjem tromjesečju svake godine primjene mjera. Za kategorije proizvoda 2, 3.A, 3.B, 4.A, 6, 7, 9, 17, 18, 19, 24, 25.B i 26 bit će dopušten pristup ukupnom opsegu carinske kvote koji je prvotno bio raspoloživ u posljednjem tromjesečju za odgovarajuće kategorije proizvoda.”.

| 2. | Prilozi se mijenjaju kako slijedi:






  (a) | Prilog III.2. zamjenjuje se Prilogom I. ovoj Uredbi. |
| --- | --- | --- |

2.

Prilozi se mijenjaju kako slijedi:

(a)

Prilog III.2. zamjenjuje se Prilogom I. ovoj Uredbi.

| (b) | Prilog IV. zamjenjuje se Prilogom II. ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(b)

Prilog IV. zamjenjuje se Prilogom II. ovoj Uredbi.

Članak 2.

Tijekom razdoblja utvrđenog u Prilogu II. za razdoblje koje počinje 1. srpnja 2020. Komisija može preispitati mjere u slučaju promjene okolnosti.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu 1. srpnja 2020.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 29. lipnja 2020.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 83, 27.3.2015., str. 16.

1

(2)  
  SL L 123, 19.5.2015., str. 33.

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/159 оd 31. siječnja 2019. o uvođenju konačnih zaštitnih mjera protiv uvoza određenih proizvoda od čelika (SL L 31, 1.2.2019., str. 27.).

3

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/1590 оd 26. rujna 2019. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2019/159 o uvođenju konačnih zaštitnih mjera protiv uvoza određenih proizvoda od čelika (SL L 248, 27.9.2019., str. 28.).

4

(5)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/35 оd 15. siječnja 2020. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2019/159 o uvođenju konačnih zaštitnih mjera protiv uvoza određenih proizvoda od čelika (SL L 12, 16.1.2020., str. 13.).

5

(6)  
  SL C 51, 14.2.2020.; str. 21.

6

(7)  Vidjeti uvodnu izjavu 9. u nastavku.

7

(8)  Research Briefing (Global) od 14. travnja 2020.

8

(9)  J.P.Morgan Global Composite PMI od 3. travnja 2020.

9

(10)  Ibid.

10

(11)  IHS Markit Global Sector PMI od 8. svibnja 2020.

11

(12)  Izvješće Bracing for impact (Priprema za udar) od 7. travnja 2020.

12

Bracing for impact

(13)  IHS Markit Global Steel Users PMI od 8. svibnja 2020.

13

(14)  
  „Proljetna gospodarska prognoza 2020.: duboka i neujednačena recesija te nesiguran oporavak” od 6. svibnja 2020.

14

(15)  IHS Markit Global Steel Users PMI od 8. svibnja 2020.

15

(16)  Research Briefing (Global) od 14. travnja 2020.

16

(17)  
  IHS Markit PMI Research & Analysis (Istraživanje i analiza društva IHS Markit u vezi s indeksom upraviteljâ nabave) od 14. svibnja 2020.

17

IHS Markit PMI Research & Analysis

(18)  Vidjeti uvodne izjave 36. i 37., u kojima je detaljnije razrađeno uočeno ponašanje određenih zemalja izvoznica na koje se primjenjuju mjere.

18

(19)  
  Ibid.

19

Ibid.

(20)  Podaci analizirani do 15. svibnja 2020.

20

(21)  9 milijuna tona – 29 % ukupne carinske kvote raspoložive u drugoj godini primjene mjera.

21

(22)  To znači da nije iskorišteno oko 12 % ukupne carinske kvote.

22

(23)  Izvor: https://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/taric/quota_consultation.jsp?callbackuri=CBU-1&Lang=hr

23

(24)  Unatoč tome što je u relevantnom razdoblju udio uvoza iz Irana bio najmanje 5 %, Iran nema kvotu za pojedine zemlje jer je zbog antidampinških mjera koje su na snazi gotovo prestao izvoziti u Uniju – udio uvoza smanjio se na 0,05 % u 2019. – te je stoga vrlo vjerojatno da će, ako mu se dodijeli carinska kvota za pojedine zemlje, ona u velikoj mjeri ostati neiskorištena. S druge strane, Rusija zadržava carinsku kvotu za pojedine zemlje s obzirom na to da stalno izvozi u znatnom obujmu unatoč antidampinškim mjerama koje su na snazi.

24

(25)  Vidjeti odjeljak 3.2.3.d.

25

(26)  Vidjeti uvodnu izjavu 146. konačne uredbe i uvodnu izjavu 17. uredbe o prvoj reviziji.

26

(27)  
  SL L 110, 8.4.2020., str. 3.

27

(28)  Komisija napominje da se u toj kategoriji proizvoda na SAD primjenjuje pristojba od 25 % koja proizlazi iz Unijinih mjera za ponovno uspostavljanje ravnoteže: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/may/tradoc_156909.pdf

28

(29)  Na Indoneziju se primjenjuju privremene antidampinške mjere, no ona nema carinsku kvotu za pojedine zemlje. Prenesene količine kvota za pojedine zemlje odnose se na carinske kvote za pojedine zemlje koje bi inače pripadale Kini, Tajvanu i SAD-u.

29

(30)  Primjer je oznaka KN: 7305 19 00, koja je 2019. zabilježila povećanje od gotovo 300 % u odnosu na prosječni uvoz u razdoblju 2015.–2017.

30

(31)  Oznake KN: 7305 11 00 i 7305 12 00.

31

(32)  Oznake KN: 7305 19 00, 7305 20 00, 7305 31 00, 7305 39 00 i 7305 90 00.

32

(33)  Vidjeti uvodne izjave od 54. do 59. uredbe o prvoj reviziji.

33

(34)  Prilagodba koja se primjenjuje na kategorije proizvoda 13 i 16 sastojala se od gornje granice od 30 % početnog opsega u četvrtom tromjesečju za zemlje koje inače podliježu carinskoj kvoti za pojedinu zemlju. Za dodatne pojedinosti vidjeti uvodne izjave od 88. do 96. uredbe o prvoj reviziji.

34

(35)  Veljača–ožujak 2019., travanj–lipanj 2019., srpanj–rujan 2019., listopad–prosinac 2019., siječanj–ožujak 2020.

35

(36)  Komisija se za potrebe te analize uglavnom oslanjala na podatke za cijelo tromjesečje od travnja do lipnja 2019., a ondje gdje su to omogućavali podaci dostupni u trenutku sastavljanja ove Uredbe, donijela je i neke zaključke na temelju korištenja carinske kvote u tromjesečju od travnja do lipnja 2020.

36

(37)  Prosječna iskorištenost carinskih kvota u postojećim zemljama korisnicama kretala se u rasponu od 96 % do 100 %.

37

(38)  Vidjeti Prilog III. za konkretne količine dopuštene u odgovarajućim kategorijama.

38

(39)  Ako prosječna carinska kvota koju postojeće zemlje korisnice koriste u okviru preostale carinske kvote u dotičnoj kategoriji iznosi npr. 70 % tijekom četiri tromjesečja koja se ocjenjuju, to znači da bi zemlje koje pristupaju preostaloj carinskoj kvoti u četvrtom tromjesečju mogle ukupno izvoziti najviše 30 % količina u okviru preostale carinske kvote koje su prvotno bile raspoložive u četvrtom tromjesečju.

39

(40)  Prosječna iskorištenost preostale carinske kvote za te kategorije u relevantnim tromjesečjima iznosila je: 70 % (kat. 10), 40 % (kat. 12), 73 % (kat. 13), 44 % (kat. 14), 25 % (kat. 15), 79 % (kat. 21), 19 % (kat. 22), 29 % (kat. 28).

40

(41)  Vidjeti Prilog III. za konkretne količine dopuštene u odgovarajućim kategorijama.

41

(42)  Vidjeti odjeljak 3.2.6. ove Uredbe.

42

(43)  Izvor: Eurostat

43

(44)  Za potrebe izračuna nije se uzeo u obzir uvoz iz zemalja isključenih na temelju članka 6. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2019/159.

44

(45)  Količine iz Priloga II. već odražavaju taj prijenos.

45

---

PRILOG I.

„PRILOG III.2.

III.2. – Popis kategorija proizvoda koji potječu iz zemalja u razvoju na koje se primjenjuju konačne mjere

| Zemlja/Skupina proizvoda | 1 | 2 | 3.A | 3.B | 4.A | 4.B | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brazil | | X | X | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | X | | | | |
| Kina | | | | X | | X | | X | | X | | X | X | | | X | | | X | X | | X | | X | X | X | X | X |
| Indija | X | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | | | X | X | | | | | X | | X | X | | X | | |
| Indonezija | | | | | | | | | X | X | X | | | | | | | | | | | | | X | | | | |
| Malezija | | | | | | | | | | | X | | | | | | | | | | | | | X | | | | |
| Meksiko | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | X | | | | |
| Moldova | | | | | | | | | | | | | | X | | | X | | | | | | | X | | | | |
| Sjeverna Makedonija | | | | | | | X | | X | | | | X | | | | | | | | X | X | | X | | | | |
| Tajland | | | | | | | | | | | X | | | | | | | | | | | | | X | | | | |
| Tunis | | | | | X | | | | | | | | | | | | | | | | | | | X | | | | |
| Turska | X | X | | | X | X | X | X | | | X | | X | X | | | X | X | | X | X | X | | X | X | X | X | X |
| Ukrajina | | X | | | | | | | X | | | | | X | X | | X | X | | | X | X | X | X | | | X | X |
| Ujedinjeni Arapski Emirati | | | | | | | | | | | | | | | | | | X | X | | X | X | | X | | X | | |
| Vijetnam | | X | | | | | X | | | | X | | | | | | | | | | | | | X | | | | |
| Sve ostale zemlje u razvoju | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | X | | | | |

Zemlja/Skupina proizvoda

1

2

3.A

3.B

4.A

4.B

5

6

7

8

9

10

12

13

14

15

16

17

18

19

20

21

22

24

25

26

27

28

Brazil

X

X

X

Kina

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Indija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Indonezija

X

X

X

X

Malezija

X

X

Meksiko

X

Moldova

X

X

X

Sjeverna Makedonija

X

X

X

X

X

X

Tajland

X

X

Tunis

X

X

Turska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ukrajina

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ujedinjeni Arapski Emirati

X

X

X

X

X

X

Vijetnam

X

X

X

X

Sve ostale zemlje u razvoju

X

---

PRILOG II.

„PRILOG IV.

IV.1. – Opseg carinskih kvota

| Broj proizvoda | Kategorija proizvoda | Oznake KN | Dodjela po zemlji (ako je primjenjivo) | Od 2.2.2019. do 30.6.2019. | Od 1.7.2019. do 30.6.2020. | Od 1.7.2020. do 30.9.2020. | Od 1.10.2020. do 31.12.2020. | Od 1.1.2021. do 31.3.2021. | Od 1.4.2021. do 30.6.2021. | Stopa dodatne pristojbe | Redni broj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Opseg carinske kvote (u neto tonama) | Opseg carinske kvote (u neto tonama) | Opseg carinske kvote (u neto tonama) |
| 1 | Nelegirani i ostali legirani toplovaljani limovi i trake | 7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 ,
  7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99 | Treće zemlje | 3 359 532,08 | 8 476 618,01 | | 25 % | |
| Rusija | 421 690,19 | 421 690,19 | 412 523,02 | 417 106,60 | 25 % | 09.8966 |
| Turska | 344 890,78 | 344 890,78 | 337 393,15 | 341 141,97 | 25 % | 09.8967 |
| Indija | 168 367,79 | 168 367,79 | 164 707,62 | 166 537,71 | 25 % | 09.8968 |
| Koreja (Republika) | 135 958,47 | 135 958,47 | 133 002,85 | 134 480,66 | 25 % | 09.8969 |
| Srbija | 116 149,87 | 116 149,87 | 113 624,87 | 114 887,37 | 25 % | 09.8970 |
| Ostale zemlje | 1 013 612,28 | 1 013 612,28 | 991 577,22 | 1 002 594,76 | 25 % | (1) |
| 2 | Nelegirani i ostali legirani hladnovaljani limovi | 7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00 | Indija | 234 714,39 | 592 220,64 | 153 750,21 | 153 750,21 | 150 407,82 | 152 079,02 | 25 % | 09.8801 |
| Koreja (Republika) | 144 402,99 | 364 351,04 | 94 591,52 | 94 591,52 | 92 535,18 | 93 563,35 | 25 % | 09.8802 |
| Ukrajina | 102 325,83 | 258 183,86 | 67 028,78 | 67 028,78 | 65 571,63 | 66 300,20 | 25 % | 09.8803 |
| Brazil | 65 398,61 | 165 010,80 | 42 839,52 | 42 839,52 | 41 908,22 | 42 373,87 | 25 % | 09.8804 |
| Srbija | 56 480,21 | 142 508,28 | 36 997,49 | 36 997,49 | 36 193,20 | 36 595,35 | 25 % | 09.8805 |
| Ostale zemlje | 430 048,96 | 1 085 079,91 | 281 704,58 | 281 704,58 | 275 580,57 | 278 642,58 | 25 % | (2) |
| 3.A | Elektrolimovi (osim GOES-a) | 7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 | Koreja (Republika) | 1 923,96 | 4 854,46 | 1 260,30 | 1 260,30 | 1 232,90 | 1 246,60 | 25 % | 09.8806 |
| Kina | 822,98 | 2 076,52 | | | | | 25 % | 09.8807 |
| Rusija | 519,69 | 1 311,25 | 340,42 | 340,42 | 333,02 | 336,72 | 25 % | 09.8808 |
| (Islamska Republika) Iran | 227,52 | 574,06 | 149,04 | 149,04 | 145,80 | 147,42 | 25 % | 09.8809 |
| Ostale zemlje | 306,34 | 772,95 | 739,77 | 739,77 | 723,69 | 731,73 | 25 % | (3) |
| 3.B | 7225 19 90 , 7226 19 80 | Rusija | 51 426,29 | 129 756,46 | 33 686,91 | 33 686,91 | 32 954,59 | 33 320,75 | 25 % | 09.8811 |
| Koreja (Republika) | 31 380,40 | 79 177,59 | 20 555,80 | 20 555,80 | 20 108,94 | 20 332,37 | 25 % | 09.8812 |
| Kina | 24 187,01 | 61 027,57 | 15 843,76 | 15 843,76 | 15 499,33 | 15 671,54 | 25 % | 09.8813 |
| Tajvan | 18 144,97 | 45 782,56 | 11 885,91 | 11 885,91 | 11 627,52 | 11 756,71 | 25 % | 09.8814 |
| Ostale zemlje | 8 395,39 | 21 182,87 | 5 499,42 | 5 499,42 | 5 379,87 | 5 439,65 | 25 % | (4) |
| 4.A (5) | Limovi s metalnom prevlakom | Oznake KN:
  7210 41 00 20, 7210 49 00 20,
  7210 61 00 20, 7210 69 00 20,
  7212 30 00 20, 7212 50 61 20,
  7212 50 69 20, 7225 92 00 20,
  7225 99 00 11, 7225 99 00 22,
  7225 99 00 45, 7225 99 00 91,
  7225 99 00 92, 7226 99 30 10,
  7226 99 70 11, 7226 99 70 91,
  7226 99 70 94, | Koreja (Republika) | 69 571,10 | 328 792,63 | 45 572,71 | 45 572,71 | 44 582,00 | 45 077,36 | 25 % | |
| 09.8816 |
| Indija | 83 060,42 | 209 574,26 | 54 408,92 | 54 408,92 | 53 226,12 | 53 817,52 | 25 % | 09.8817 |
| Ostale zemlje | 761 518,93 | 1 921 429,81 | 498 834,77 | 498 834,77 | 487 990,53 | 493 412,65 | 25 % | (6) |
| 4.B (7) | Oznake KN:
  7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7226 99 10
  Oznake KN:
  7210 41 00 30, 7210 41 00 80, 7210 49 00 30, 7210 49 00 80, 7210 61 00 30,
  7210 61 00 80, 7210 69 00 30, 7210 69 00 80,
  7212 30 00 80, 7212 50 61 30, 7212 50 61 80, 7212 50 69 30,
  7212 50 69 80, 7225 92 00 80,
  7225 99 00 23, 7225 99 00 41, 7225 99 00 93, 7225 99 00 95,
  7226 99 30 90, 7226 99 70 19,
  7226 99 70 96, 7225 99 00 41 | Kina | 204 951,07 | 517 123,19 | 134 253,68 | 134 253,68 | 131 335,12 | 132 794,40 | 25 % | 09.8821 |
| Koreja (Republika) | 249 533,26 | 476 356,93 | 163 457,35 | 163 457,35 | 159 903,93 | 161 680,64 | 25 % | 09.8822 |
| Indija | 118 594,25 | 299 231,59 | 77 685,44 | 77 685,44 | 75 996,63 | 76 841,03 | 25 % | 09.8823 |
| Tajvan | 49 248,78 | 124 262,26 | 32 260,53 | 32 260,53 | 31 559,21 | 31 909,87 | 25 % | 09.8824 |
| Ostale zemlje | 125 598,05 | 316 903,26 | 82 273,30 | 82 273,30 | 80 484,75 | 81 379,02 | 25 % | (8) |
| 5 | Limovi s organskom prevlakom | 7210 70 80 , 7212 40 80 | Indija | 108 042,36 | 272 607,54 | 70 773,40 | 70 773,40 | 69 234,85 | 70 004,12 | 25 % | 09.8826 |
| Koreja (Republika) | 103 354,11 | 260 778,38 | 67 702,35 | 67 702,35 | 66 230,56 | 66 966,46 | 25 % | 09.8827 |
| Tajvan | 31 975,79 | 80 679,86 | 20 945,82 | 20 945,82 | 20 490,48 | 20 718,15 | 25 % | 09.8828 |
| Turska | 21 834,45 | 55 091,68 | 14 302,71 | 14 302,71 | 13 991,78 | 14 147,24 | 25 % | 09.8829 |
| Sjeverna Makedonija | 16 331,15 | 41 206,02 | 10 697,76 | 10 697,76 | 10 465,20 | 10 581,48 | 25 % | 09.8830 |
| Ostale zemlje | 43 114,71 | 108 785,06 | 28 242,39 | 28 242,39 | 27 628,42 | 27 935,41 | 25 % | (9) |
| 6 | Proizvodi od bijelog lima | 7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20 | Kina | 158 139,17 | 399 009,55 | 103 589,44 | 103 589,44 | 101 337,49 | 102 463,47 | 25 % | 09.8831 |
| Srbija | 30 545,88 | 77 071,98 | 20 009,15 | 20 009,15 | 19 574,17 | 19 791,66 | 25 % | 09.8832 |
| Koreja (Republika) | 23 885,70 | 60 267,31 | 15 646,38 | 15 646,38 | 15 306,25 | 15 476,31 | 25 % | 09.8833 |
| Tajvan | 21 167,00 | 53 407,61 | 13 865,49 | 13 865,49 | 13 564,07 | 13 714,78 | 25 % | 09.8834 |
| Brazil | 19 730,03 | 49 781,91 | | | | | 25 % | 09.8835 |
| Ostale zemlje | 33 167,30 | 83 686,22 | 34 650,52 | 34 650,52 | 33 897,25 | 34 273,88 | 25 % | (10) |
| 7 | Nelegirani i ostali legirani kvarto-lim | 7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 , | Ukrajina | 339 678,24 | 857 060,63 | 222 507,03 | 222 507,03 | 217 669,92 | 220 088,47 | 25 % | 09.8836 |
| Koreja (Republika) | 140 011,38 | 353 270,32 | 91 714,78 | 91 714,78 | 89 720,98 | 90 717,88 | 25 % | 09.8837 |
| Rusija | 115 485,12 | 291 386,78 | 75 648,80 | 75 648,80 | 74 004,26 | 74 826,53 | 25 % | 09.8838 |
| Indija | 74 811,09 | 188 759,93 | 49 005,18 | 49 005,18 | 47 939,85 | 48 472,51 | 25 % | 09.8839 |
| Ostale zemlje | 466 980,80 | 1 178 264,65 | 305 896,87 | 305 896,87 | 299 246,94 | 302 571,91 | 25 % | (11) |
| 8 | Nehrđajući toplovaljani limovi i trake | 7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00 | Treće zemlje | | | 91 870,53 | 91 870,53 | 89 873,34 | 90 871,93 | 25 % | |
| Kina | 87 328,82 | 220 344,09 | | 25 % |
| Koreja (Republika) | 18 082,33 | 45 624,52 | 25 % | |
| Tajvan | 12 831,07 | 32 374,77 | 25 % | |
| Sjedinjene Američke Države | 11 810,30 | 29 799,22 | 25 % | |
| Ostale zemlje | 10 196,61 | 25 727,62 | 25 % | (12) |
| 9 | Nehrđajući hladnovaljani limovi i trake | 7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80 | Koreja (Republika) | 70 813,18 | 178 672,60 | 46 386,34 | 46 386,34 | 45 377,94 | 45 882,14 | 25 % | 09.8846 |
| Tajvan | 65 579,14 | 165 466,29 | 42 957,77 | 42 957,77 | 42 023,90 | 42 490,84 | 25 % | 09.8847 |
| Indija | 42 720,54 | 107 790,51 | 27 984,19 | 27 984,19 | 27 375,84 | 27 680,01 | 25 % | 09.8848 |
| Sjedinjene Američke Države | 35 609,52 | 89 848,32 | 23 326,10 | 23 326,10 | 22 819,01 | 23 072,56 | 25 % | 09.8849 |
| Turska | 29 310,69 | 73 955,39 | 19 200,03 | 19 200,03 | 18 782,64 | 18 991,34 | 25 % | 09.8850 |
| Malezija | 19 799,24 | 49 956,54 | 12 969,54 | 12 969,54 | 12 687,59 | 12 828,57 | 25 % | 09.8851 |
| Vijetnam | 16 832,28 | 42 470,43 | 11 026,02 | 11 026,02 | 10 786,33 | 10 906,17 | 25 % | 09.8852 |
| Ostale zemlje | 50 746,86 | 128 042,17 | 33 241,85 | 33 241,85 | 32 519,20 | 32 880,53 | 25 % | (13) |
| 10 | Nehrđajući toplovaljani kvarto-lim | 7219 21 10 , 7219 21 90 | Kina | 6 765,50 | 17 070,40 | 4 431,76 | 4 431,76 | 4 335,41 | 4 383,58 | 25 % | 09.8856 |
| Indija | 2 860,33 | 7 217,07 | 1 873,67 | 1 873,67 | 1 832,94 | 1 853,30 | 25 % | 09.8857 |
| Tajvan | 1 119,34 | 2 824,27 | 733,23 | 733,23 | 717,29 | 725,26 | 25 % | 09.8858 |
| Ostale zemlje | 1 440,07 | 3 633,52 | 943,32 | 943,32 | 922,81 | 933,07 | 25 % | (14) |
| 12 | Nelegirane i ostale legirane šipke i laki profili | 7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00 | Kina | 166 217,87 | 419 393,33 | 108 881,40 | 108 881,40 | 106 514,42 | 107 697,91 | 25 % | 09.8861 |
| Turska | 114 807,87 | 289 677,97 | 75 205,16 | 75 205,16 | 73 570,27 | 74 387,72 | 25 % | 09.8862 |
| Rusija | 94 792,44 | 239 175,96 | 62 094,01 | 62 094,01 | 60 744,14 | 61 419,08 | 25 % | 09.8863 |
| Švicarska | 73 380,52 | 185 150,38 | 48 068,08 | 48 068,08 | 47 023,13 | 47 545,60 | 25 % | 09.8864 |
| Bjelarus | 57 907,73 | 146 110,15 | 37 932,60 | 37 932,60 | 37 107,97 | 37 520,28 | 25 % | 09.8865 |
| Ostale zemlje | 76 245,19 | 192 378,37 | 49 944,59 | 49 944,59 | 48 858,84 | 49 401,71 | 25 % | (15) |
| 13 | Čelične šipke za armiranje betona | 7214 20 00 , 7214 99 10 | Turska | 117 231,80 | 295 793,93 | 76 792,97 | 76 792,97 | 75 123,55 | 75 958,26 | 25 % | 09.8866 |
| Rusija | 94 084,20 | 237 388,96 | 61 630,08 | 61 630,08 | 60 290,29 | 60 960,18 | 25 % | 09.8867 |
| Ukrajina | 62 534,65 | 157 784,58 | 40 963,47 | 40 963,47 | 40 072,96 | 40 518,21 | 25 % | 09.8868 |
| Bosna i Hercegovina | 39 356,10 | 99 301,53 | 25 780,31 | 25 780,31 | 25 219,87 | 25 500,09 | 25 % | 09.8869 |
| Moldova | 28 284,59 | 71 366,38 | 18 527,89 | 18 527,89 | 18 125,11 | 18 326,50 | 25 % | 09.8870 |
| Ostale zemlje | 217 775,50 | 549 481,20 | 142 654,35 | 142 654,35 | 139 553,17 | 141 103,76 | | (16) |
| 14 | Nehrđajuće šipke i laki profili | 7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90 | Indija | 44 433,00 | 112 111,32 | 29 105,94 | 29 105,94 | 28 473,20 | 28 789,57 | 25 % | 09.8871 |
| Švicarska | 6 502,75 | 16 407,44 | 4 259,64 | 4 259,64 | 4 167,04 | 4 213,34 | 25 % | 09.8872 |
| Ukrajina | 5 733,50 | 14 466,50 | 3 755,74 | 3 755,74 | 3 674,10 | 3 714,92 | 25 % | 09.8873 |
| Ostale zemlje | 8 533,24 | 21 530,68 | 5 589,72 | 5 589,72 | 5 468,20 | 5 528,96 | 25 % | (17) |
| 15 | Nehrđajuće žičane šipke | 7221 00 10 , 7221 00 90 | Indija | 10 135,23 | 25 572,75 | 6 639,11 | 6 639,11 | 6 494,78 | 6 566,94 | 25 % | 09.8876 |
| Tajvan | 6 619,68 | 16 702,47 | 4 336,24 | 4 336,24 | 4 241,97 | 4 289,10 | 25 % | 09.8877 |
| Koreja (Republika) | 3 300,07 | 8 326,58 | 2 161,72 | 2 161,72 | 2 114,72 | 2 138,22 | 25 % | 09.8878 |
| Kina | 2 216,86 | 5 593,48 | 1 452,16 | 1 452,16 | 1 420,59 | 1 436,38 | 25 % | 09.8879 |
| Japan | 2 190,40 | 5 526,72 | 1 434,83 | 1 434,83 | 1 403,63 | 1 419,23 | 25 % | 09.8880 |
| Ostale zemlje | 1 144,43 | 2 887,57 | 749,66 | 749,66 | 733,36 | 741,51 | 25 % | (18) |
| 16 | Nelegirane i ostale legirane žičane šipke | 7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95 | Ukrajina | 149 009,10 | 375 972,95 | 97 608,76 | 97 608,76 | 95 486,83 | 96 547,79 | 25 % | 09.8881 |
| Švicarska | 141 995,22 | 358 275,86 | 93 014,30 | 93 014,30 | 90 992,25 | 92 003,28 | 25 % | 09.8882 |
| Rusija | 122 883,63 | 310 054,37 | 80 495,21 | 80 495,21 | 78 745,32 | 79 620,26 | 25 % | 09.8883 |
| Turska | 121 331,08 | 306 137,03 | 79 478,21 | 79 478,21 | 77 750,42 | 78 614,31 | 25 % | 09.8884 |
| Bjelarus | 97 436,46 | 245 847,23 | 63 825,98 | 63 825,98 | 62 438,46 | 63 132,22 | 25 % | 09.8885 |
| Moldova | 73 031,65 | 184 270,12 | 47 839,55 | 47 839,55 | 46 799,56 | 47 319,56 | 25 % | 09.8886 |
| Ostale zemlje | 122 013,20 | 307 858,13 | 79 925,03 | 79 925,03 | 78 187,53 | 79 056,28 | 25 % | (19) |
| 17 | Profili od željeza ili nelegiranog čelika | 7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 | Ukrajina | 42 915,19 | 108 281,65 | 28 111,70 | 28 111,70 | 27 500,57 | 27 806,14 | 25 % | 09.8891 |
| Turska | 38 465,03 | 97 053,20 | 25 196,61 | 25 196,61 | 24 648,85 | 24 922,73 | 25 % | 09.8892 |
| Koreja (Republika) | 10 366,76 | 26 156,94 | 6 790,77 | 6 790,77 | 6 643,15 | 6 716,96 | 25 % | 09.8893 |
| Rusija | 9 424,08 | 23 778,40 | 6 173,26 | 6 173,26 | 6 039,06 | 6 106,16 | 25 % | 09.8894 |
| Brazil | 8 577,95 | | | | | | 25 % | 09.8895 |
| Švicarska | 6 648,01 | 16 773,96 | 4 354,79 | 4 354,79 | 4 260,13 | 4 307,46 | 25 % | 09.8896 |
| Ostale zemlje | 14 759,92 | 58 885,04 | 15 287,53 | 15 287,53 | 14 955,19 | 15 121,36 | 25 % | (20) |
| 18 | Žmurje (talpe) | 7301 10 00 | Kina | 12 198,24 | 30 778,05 | 7 990,49 | 7 990,49 | 7 816,78 | 7 903,63 | 25 % | 09.8901 |
| Ujedinjeni Arapski Emirati | 6 650,41 | 16 780,01 | 4 356,37 | 4 356,37 | 4 261,66 | 4 309,02 | 25 % | 09.8902 |
| Ostale zemlje | 480,04 | 1 211,21 | 314,45 | 314,45 | 307,61 | 311,03 | 25 % | (21) |
| 19 | Materijal za željezničke pruge | 7302 10 22 , 7302 10 28 , 7302 10 40 , 7302 10 50 , 7302 40 00 | Rusija | 2 147,19 | 5 417,70 | 1 433,84 | 1 433,84 | 1 402,67 | 1 418,25 | 25 % | 09.8906 |
| Kina | 2 145,07 | 5 412,33 | 1 432,42 | 1 432,42 | 1 401,28 | 1 416,85 | 25 % | 09.8907 |
| Turska | 1 744,68 | 4 402,10 | 1 165,05 | 1 165,05 | 1 139,72 | 1 152,39 | 25 % | 09.8908 |
| Ukrajina | 657,6 | 1 659,24 | | | | | 25 % | 09.8909 |
| Ostale zemlje | 1 010,85 | 2 550,54 | 1 092,93 | 1 092,93 | 1 069,17 | 1 081,05 | 25 % | (22) |
| 20 | Cijevi za plinovode | 7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77 | Turska | 88 914,68 | 224 345,46 | 58 243,77 | 58 243,77 | 56 977,60 | 57 610,68 | 25 % | 09.8911 |
| Indija | 32 317,40 | 81 541,78 | 21 169,59 | 21 169,59 | 20 709,38 | 20 939,48 | 25 % | 09.8912 |
| Sjeverna Makedonija | 9 637,48 | 24 316,84 | 6 313,05 | 6 313,05 | 6 175,81 | 6 244,43 | 25 % | 09.8913 |
| Ostale zemlje | 22 028,87 | 55 582,25 | 14 430,07 | 14 430,07 | 14 116,37 | 14 273,22 | 25 % | (23) |
| 21 | Šuplji profili | 7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99 | Turska | 154 436,15 | 389 666,25 | 101 163,76 | 101 163,76 | 98 964,55 | 100 064,16 | 25 % | 09.8916 |
| Rusija | 35 406,28 | 89 335,51 | 23 192,97 | 23 192,97 | 22 688,77 | 22 940,87 | 25 % | 09.8917 |
| Sjeverna Makedonija | 34 028,95 | 85 860,29 | 22 290,74 | 22 290,74 | 21 806,16 | 22 048,45 | 25 % | 09.8918 |
| Ukrajina | 25 240,74 | 63 686,29 | 16 534,01 | 16 534,01 | 16 174,57 | 16 354,29 | 25 % | 09.8919 |
| Švicarska | 25 265,29 | 56 276,65 | 14 610,34 | 14 610,34 | 14 292,73 | 14 451,53 | 25 % | 09.8920 |
| Bjelarus | 20 898,79 | 52 730,88 | 13 689,80 | 13 689,80 | 13 392,20 | 13 541,00 | 25 % | 09.8921 |
| Ostale zemlje | 25 265,29 | 63 748,22 | 16 550,09 | 16 550,09 | 16 190,30 | 16 370,19 | 25 % | (24) |
| 22 | Bešavne nehrđajuće cijevi | 7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99 | Indija | 8 315,90 | 20 982,29 | 5 447,35 | 5 447,35 | 5 328,93 | 5 388,14 | 25 % | 09.8926 |
| Ukrajina | 5 224,94 | 13 183,34 | 3 422,61 | 3 422,61 | 3 348,21 | 3 385,41 | 25 % | 09.8927 |
| Koreja (Republika) | 1 649,31 | 4 161,47 | 1 080,39 | 1 080,39 | 1 056,90 | 1 068,64 | 25 % | 09.8928 |
| Japan | 1 590,45 | 4 012,94 | 1 041,83 | 1 041,83 | 1 019,18 | 1 030,50 | 25 % | 09.8929 |
| Sjedinjene Američke Države | 1 393,26 | 3 515,42 | 912,66 | 912,66 | 892,82 | 902,74 | 25 % | 09.8930 |
| Kina | 1 299,98 | 3 280,05 | | | | | 25 % | 09.8931 |
| Ostale zemlje | 2 838,17 | 7 161,15 | 2 710,71 | 2 710,71 | 2 651,78 | 2 681,24 | 25 % | (25) |
| 24 | Ostale bešavne cijevi | 7304 19 10 , 7304 19 30 , 7304 19 90 , 7304 23 00 , 7304 29 10 , 7304 29 30 , 7304 29 90 , 7304 31 20 , 7304 31 80 , 7304 39 10 , 7304 39 52 , 7304 39 58 , 7304 39 92 , 7304 39 93 , 7304 39 98 , 7304 51 81 , 7304 51 89 , 7304 59 10 , 7304 59 92 , 7304 59 93 , 7304 59 99 , 7304 90 00 | Kina | 49 483,75 | 124 855,14 | 32 414,45 | 32 414,45 | 31 709,78 | 32 062,12 | 25 % | 09.8936 |
| Ukrajina | 36 779,89 | 92 801,35 | 24 092,76 | 24 092,76 | 23 569,00 | 23 830,88 | 25 % | 09.8937 |
| Bjelarus | 19 655,31 | 49 593,37 | 12 875,25 | 12 875,25 | 12 595,36 | 12 735,31 | 25 % | 09.8938 |
| Japan | 13 766,04 | 34 733,85 | 9 017,48 | 9 017,48 | 8 821,45 | 8 919,46 | 25 % | 09.8939 |
| Sjedinjene Američke Države | 12 109,53 | 30 554,21 | 7 932,38 | 7 932,38 | 7 759,93 | 7 846,15 | 25 % | 09.8940 |
| Ostale zemlje | 55 345,57 | 139 645,41 | 36 254,24 | 36 254,24 | 35 466,11 | 35 860,18 | 25 % | (26) |
| 25 | Velike zavarene cijevi | 7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00 | Rusija | 140 602,32 | 354 761,34 | | 25 % | |
| Turska | 17 543,40 | 44 264,71 | 25 % | |
| Kina | 14 213,63 | 35 863,19 | 25 % | |
| Ostale zemlje | 34 011,86 | 85 817,17 | 25 % | |
| 25.A | Velike zavarene cijevi | 7305 11 00 , 7305 12 00 | Treće zemlje | | | 97 268,30 | 97 268,30 | 95 153,77 | 96 211,03 | 25 % | (27) |
| 25.B | Velike zavarene cijevi | 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00 | Turska | 11 245,20 | 11 245,20 | 11 000,73 | 11 122,97 | 25 % | 09.8971 |
| Kina | 6 775,70 | 6 775,70 | 6 628,41 | 6 702,06 | 25 % | 09.8972 |
| Ruska Federacija | 6 680,59 | 6 680,59 | 6 535,36 | 6 607,97 | 25 % | 09.8973 |
| Koreja (Republika) | 4 877,57 | 4 877,57 | 4 771,54 | 4 824,55 | 25 % | 09.8974 |
| Japan | 2 588,59 | 2 588,59 | 2 532,31 | 2 560,45 | 25 % | 09.8975 |
| Ostale zemlje | 5 748,00 | 5 748,00 | 5 623,04 | 5 685,52 | 25 % | (28) |
| 26 | Ostale zavarene cijevi | 7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00 | Švicarska | 64 797,98 | 163 495,29 | 42 446,07 | 42 446,07 | 41 523,33 | 41 984,70 | 25 % | 09.8946 |
| Turska | 60 693,64 | 153 139,43 | 39 757,51 | 39 757,51 | 38 893,22 | 39 325,37 | 25 % | 09.8947 |
| Ujedinjeni Arapski Emirati | 18 676,40 | 47 123,44 | 12 234,02 | 12 234,02 | 11 968,06 | 12 101,04 | 25 % | 09.8948 |
| Kina | 18 010,22 | 45 442,58 | 11 797,64 | 11 797,64 | 11 541,17 | 11 669,40 | 25 % | 09.8949 |
| Tajvan | 14 374,20 | 36 268,32 | 9 415,85 | 9 415,85 | 9 211,16 | 9 313,51 | 25 % | 09.8950 |
| Indija | 11 358,87 | 28 660,18 | 7 440,65 | 7 440,65 | 7 278,90 | 7 359,78 | 25 % | 09.8951 |
| Ostale zemlje | 36 898,57 | 93 100,78 | 24 170,49 | 24 170,49 | 23 645,05 | 23 907,77 | 25 % | (29) |
| 27 | Nelegirane i ostale legirane hladnodovršene šipke | 7215 10 00 , 7215 50 11 , 7215 50 19 , 7215 50 80 , 7228 10 90 , 7228 20 99 , 7228 50 20 , 7228 50 40 , 7228 50 61 , 7228 50 69 , 7228 50 80 | Rusija | 117 519,41 | 296 519,61 | 76 981,37 | 76 981,37 | 75 307,86 | 76 144,61 | 25 % | 09.8956 |
| Švicarska | 27 173,22 | 68 562,23 | 17 799,88 | 17 799,88 | 17 412,93 | 17 606,41 | 25 % | 09.8957 |
| Kina | 20 273,26 | 51 152,57 | 13 280,05 | 13 280,05 | 12 991,35 | 13 135,70 | 25 % | 09.8958 |
| Ukrajina | 15 969,02 | 40 292,29 | 10 460,54 | 10 460,54 | 10 233,14 | 10 346,84 | 25 % | 09.8959 |
| Ostale zemlje | 17 540,47 | 44 257,32 | 11 489,93 | 11 489,93 | 11 240,15 | 11 365,04 | 25 % | (30) |
| 28 | Nelegirana žica | 7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90 | Bjelarus | 88 294,51 | 222 780,67 | 57 837,52 | 57 837,52 | 56 580,19 | 57 208,86 | 25 % | 09.8961 |
| Kina | 66 719,82 | 168 344,42 | 43 704,98 | 43 704,98 | 42 754,87 | 43 229,92 | 25 % | 09.8962 |
| Rusija | 41 609,21 | 104 986,47 | 27 256,21 | 27 256,21 | 26 663,69 | 26 959,95 | 25 % | 09.8963 |
| Turska | 40 302,46 | 101 689,34 | 26 400,22 | 26 400,22 | 25 826,31 | 26 113,26 | 25 % | 09.8964 |
| Ukrajina | 26 755,09 | 67 507,23 | 17 525,99 | 17 525,99 | 17 144,99 | 17 335,49 | 25 % | 09.8965 |
| Ostale zemlje | 39 770,29 | 100 346,58 | 26 051,62 | 26 051,62 | 25 485,28 | 25 768,45 | 25 % | (31) |

Broj proizvoda

Kategorija proizvoda

Oznake KN

Dodjela po zemlji (ako je primjenjivo)

Od 2.2.2019. do 30.6.2019.

Od 1.7.2019. do 30.6.2020.

Od 1.7.2020. do 30.9.2020.

Od 1.10.2020. do 31.12.2020.

Od 1.1.2021. do 31.3.2021.

Od 1.4.2021. do 30.6.2021.

Stopa dodatne pristojbe

Redni broj

Opseg carinske kvote (u neto tonama)

Opseg carinske kvote (u neto tonama)

Opseg carinske kvote (u neto tonama)

1

Nelegirani i ostali legirani toplovaljani limovi i trake

7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 ,

7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99

Treće zemlje

3 359 532,08

8 476 618,01

25 %

Rusija

421 690,19

421 690,19

412 523,02

417 106,60

25 %

09.8966

Turska

344 890,78

344 890,78

337 393,15

341 141,97

25 %

09.8967

Indija

168 367,79

168 367,79

164 707,62

166 537,71

25 %

09.8968

Koreja (Republika)

135 958,47

135 958,47

133 002,85

134 480,66

25 %

09.8969

Srbija

116 149,87

116 149,87

113 624,87

114 887,37

25 %

09.8970

Ostale zemlje

1 013 612,28

1 013 612,28

991 577,22

1 002 594,76

25 %

(1)

2

Nelegirani i ostali legirani hladnovaljani limovi

7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00

Indija

234 714,39

592 220,64

153 750,21

153 750,21

150 407,82

152 079,02

25 %

09.8801

Koreja (Republika)

144 402,99

364 351,04

94 591,52

94 591,52

92 535,18

93 563,35

25 %

09.8802

Ukrajina

102 325,83

258 183,86

67 028,78

67 028,78

65 571,63

66 300,20

25 %

09.8803

Brazil

65 398,61

165 010,80

42 839,52

42 839,52

41 908,22

42 373,87

25 %

09.8804

Srbija

56 480,21

142 508,28

36 997,49

36 997,49

36 193,20

36 595,35

25 %

09.8805

Ostale zemlje

430 048,96

1 085 079,91

281 704,58

281 704,58

275 580,57

278 642,58

25 %

(2)

3.A

Elektrolimovi (osim GOES-a)

7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10

Koreja (Republika)

1 923,96

4 854,46

1 260,30

1 260,30

1 232,90

1 246,60

25 %

09.8806

Kina

822,98

2 076,52

25 %

09.8807

Rusija

519,69

1 311,25

340,42

340,42

333,02

336,72

25 %

09.8808

(Islamska Republika) Iran

227,52

574,06

149,04

149,04

145,80

147,42

25 %

09.8809

Ostale zemlje

306,34

772,95

739,77

739,77

723,69

731,73

25 %

(3)

3.B

7225 19 90 , 7226 19 80

Rusija

51 426,29

129 756,46

33 686,91

33 686,91

32 954,59

33 320,75

25 %

09.8811

Koreja (Republika)

31 380,40

79 177,59

20 555,80

20 555,80

20 108,94

20 332,37

25 %

09.8812

Kina

24 187,01

61 027,57

15 843,76

15 843,76

15 499,33

15 671,54

25 %

09.8813

Tajvan

18 144,97

45 782,56

11 885,91

11 885,91

11 627,52

11 756,71

25 %

09.8814

Ostale zemlje

8 395,39

21 182,87

5 499,42

5 499,42

5 379,87

5 439,65

25 %

(4)

4.A (5)

Limovi s metalnom prevlakom

Oznake KN:

7210 41 00 20, 7210 49 00 20,

7210 61 00 20, 7210 69 00 20,

7212 30 00 20, 7212 50 61 20,

7212 50 69 20, 7225 92 00 20,

7225 99 00 11, 7225 99 00 22,

7225 99 00 45, 7225 99 00 91,

7225 99 00 92, 7226 99 30 10,

7226 99 70 11, 7226 99 70 91,

7226 99 70 94,

Koreja (Republika)

69 571,10

328 792,63

45 572,71

45 572,71

44 582,00

45 077,36

25 %

09.8816

Indija

83 060,42

209 574,26

54 408,92

54 408,92

53 226,12

53 817,52

25 %

09.8817

Ostale zemlje

761 518,93

1 921 429,81

498 834,77

498 834,77

487 990,53

493 412,65

25 %

(6)

4.B (7)

Oznake KN:

7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7226 99 10

Oznake KN:

7210 41 00 30, 7210 41 00 80, 7210 49 00 30, 7210 49 00 80, 7210 61 00 30,

7210 61 00 80, 7210 69 00 30, 7210 69 00 80,

7212 30 00 80, 7212 50 61 30, 7212 50 61 80, 7212 50 69 30,

7212 50 69 80, 7225 92 00 80,

7225 99 00 23, 7225 99 00 41, 7225 99 00 93, 7225 99 00 95,

7226 99 30 90, 7226 99 70 19,

7226 99 70 96, 7225 99 00 41

Kina

204 951,07

517 123,19

134 253,68

134 253,68

131 335,12

132 794,40

25 %

09.8821

Koreja (Republika)

249 533,26

476 356,93

163 457,35

163 457,35

159 903,93

161 680,64

25 %

09.8822

Indija

118 594,25

299 231,59

77 685,44

77 685,44

75 996,63

76 841,03

25 %

09.8823

Tajvan

49 248,78

124 262,26

32 260,53

32 260,53

31 559,21

31 909,87

25 %

09.8824

Ostale zemlje

125 598,05

316 903,26

82 273,30

82 273,30

80 484,75

81 379,02

25 %

(8)

5

Limovi s organskom prevlakom

7210 70 80 , 7212 40 80

Indija

108 042,36

272 607,54

70 773,40

70 773,40

69 234,85

70 004,12

25 %

09.8826

Koreja (Republika)

103 354,11

260 778,38

67 702,35

67 702,35

66 230,56

66 966,46

25 %

09.8827

Tajvan

31 975,79

80 679,86

20 945,82

20 945,82

20 490,48

20 718,15

25 %

09.8828

Turska

21 834,45

55 091,68

14 302,71

14 302,71

13 991,78

14 147,24

25 %

09.8829

Sjeverna Makedonija

16 331,15

41 206,02

10 697,76

10 697,76

10 465,20

10 581,48

25 %

09.8830

Ostale zemlje

43 114,71

108 785,06

28 242,39

28 242,39

27 628,42

27 935,41

25 %

(9)

6

Proizvodi od bijelog lima

7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20

Kina

158 139,17

399 009,55

103 589,44

103 589,44

101 337,49

102 463,47

25 %

09.8831

Srbija

30 545,88

77 071,98

20 009,15

20 009,15

19 574,17

19 791,66

25 %

09.8832

Koreja (Republika)

23 885,70

60 267,31

15 646,38

15 646,38

15 306,25

15 476,31

25 %

09.8833

Tajvan

21 167,00

53 407,61

13 865,49

13 865,49

13 564,07

13 714,78

25 %

09.8834

Brazil

19 730,03

49 781,91

25 %

09.8835

Ostale zemlje

33 167,30

83 686,22

34 650,52

34 650,52

33 897,25

34 273,88

25 %

(10)

7

Nelegirani i ostali legirani kvarto-lim

7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 ,

Ukrajina

339 678,24

857 060,63

222 507,03

222 507,03

217 669,92

220 088,47

25 %

09.8836

Koreja (Republika)

140 011,38

353 270,32

91 714,78

91 714,78

89 720,98

90 717,88

25 %

09.8837

Rusija

115 485,12

291 386,78

75 648,80

75 648,80

74 004,26

74 826,53

25 %

09.8838

Indija

74 811,09

188 759,93

49 005,18

49 005,18

47 939,85

48 472,51

25 %

09.8839

Ostale zemlje

466 980,80

1 178 264,65

305 896,87

305 896,87

299 246,94

302 571,91

25 %

(11)

8

Nehrđajući toplovaljani limovi i trake

7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00

Treće zemlje

91 870,53

91 870,53

89 873,34

90 871,93

25 %

Kina

87 328,82

220 344,09

25 %

Koreja (Republika)

18 082,33

45 624,52

25 %

Tajvan

12 831,07

32 374,77

25 %

Sjedinjene Američke Države

11 810,30

29 799,22

25 %

Ostale zemlje

10 196,61

25 727,62

25 %

(12)

9

Nehrđajući hladnovaljani limovi i trake

7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80

Koreja (Republika)

70 813,18

178 672,60

46 386,34

46 386,34

45 377,94

45 882,14

25 %

09.8846

Tajvan

65 579,14

165 466,29

42 957,77

42 957,77

42 023,90

42 490,84

25 %

09.8847

Indija

42 720,54

107 790,51

27 984,19

27 984,19

27 375,84

27 680,01

25 %

09.8848

Sjedinjene Američke Države

35 609,52

89 848,32

23 326,10

23 326,10

22 819,01

23 072,56

25 %

09.8849

Turska

29 310,69

73 955,39

19 200,03

19 200,03

18 782,64

18 991,34

25 %

09.8850

Malezija

19 799,24

49 956,54

12 969,54

12 969,54

12 687,59

12 828,57

25 %

09.8851

Vijetnam

16 832,28

42 470,43

11 026,02

11 026,02

10 786,33

10 906,17

25 %

09.8852

Ostale zemlje

50 746,86

128 042,17

33 241,85

33 241,85

32 519,20

32 880,53

25 %

(13)

10

Nehrđajući toplovaljani kvarto-lim

7219 21 10 , 7219 21 90

Kina

6 765,50

17 070,40

4 431,76

4 431,76

4 335,41

4 383,58

25 %

09.8856

Indija

2 860,33

7 217,07

1 873,67

1 873,67

1 832,94

1 853,30

25 %

09.8857

Tajvan

1 119,34

2 824,27

733,23

733,23

717,29

725,26

25 %

09.8858

Ostale zemlje

1 440,07

3 633,52

943,32

943,32

922,81

933,07

25 %

(14)

12

Nelegirane i ostale legirane šipke i laki profili

7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00

Kina

166 217,87

419 393,33

108 881,40

108 881,40

106 514,42

107 697,91

25 %

09.8861

Turska

114 807,87

289 677,97

75 205,16

75 205,16

73 570,27

74 387,72

25 %

09.8862

Rusija

94 792,44

239 175,96

62 094,01

62 094,01

60 744,14

61 419,08

25 %

09.8863

Švicarska

73 380,52

185 150,38

48 068,08

48 068,08

47 023,13

47 545,60

25 %

09.8864

Bjelarus

57 907,73

146 110,15

37 932,60

37 932,60

37 107,97

37 520,28

25 %

09.8865

Ostale zemlje

76 245,19

192 378,37

49 944,59

49 944,59

48 858,84

49 401,71

25 %

(15)

13

Čelične šipke za armiranje betona

7214 20 00 , 7214 99 10

Turska

117 231,80

295 793,93

76 792,97

76 792,97

75 123,55

75 958,26

25 %

09.8866

Rusija

94 084,20

237 388,96

61 630,08

61 630,08

60 290,29

60 960,18

25 %

09.8867

Ukrajina

62 534,65

157 784,58

40 963,47

40 963,47

40 072,96

40 518,21

25 %

09.8868

Bosna i Hercegovina

39 356,10

99 301,53

25 780,31

25 780,31

25 219,87

25 500,09

25 %

09.8869

Moldova

28 284,59

71 366,38

18 527,89

18 527,89

18 125,11

18 326,50

25 %

09.8870

Ostale zemlje

217 775,50

549 481,20

142 654,35

142 654,35

139 553,17

141 103,76

(16)

14

Nehrđajuće šipke i laki profili

7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90

Indija

44 433,00

112 111,32

29 105,94

29 105,94

28 473,20

28 789,57

25 %

09.8871

Švicarska

6 502,75

16 407,44

4 259,64

4 259,64

4 167,04

4 213,34

25 %

09.8872

Ukrajina

5 733,50

14 466,50

3 755,74

3 755,74

3 674,10

3 714,92

25 %

09.8873

Ostale zemlje

8 533,24

21 530,68

5 589,72

5 589,72

5 468,20

5 528,96

25 %

(17)

15

Nehrđajuće žičane šipke

7221 00 10 , 7221 00 90

Indija

10 135,23

25 572,75

6 639,11

6 639,11

6 494,78

6 566,94

25 %

09.8876

Tajvan

6 619,68

16 702,47

4 336,24

4 336,24

4 241,97

4 289,10

25 %

09.8877

Koreja (Republika)

3 300,07

8 326,58

2 161,72

2 161,72

2 114,72

2 138,22

25 %

09.8878

Kina

2 216,86

5 593,48

1 452,16

1 452,16

1 420,59

1 436,38

25 %

09.8879

Japan

2 190,40

5 526,72

1 434,83

1 434,83

1 403,63

1 419,23

25 %

09.8880

Ostale zemlje

1 144,43

2 887,57

749,66

749,66

733,36

741,51

25 %

(18)

16

Nelegirane i ostale legirane žičane šipke

7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95

Ukrajina

149 009,10

375 972,95

97 608,76

97 608,76

95 486,83

96 547,79

25 %

09.8881

Švicarska

141 995,22

358 275,86

93 014,30

93 014,30

90 992,25

92 003,28

25 %

09.8882

Rusija

122 883,63

310 054,37

80 495,21

80 495,21

78 745,32

79 620,26

25 %

09.8883

Turska

121 331,08

306 137,03

79 478,21

79 478,21

77 750,42

78 614,31

25 %

09.8884

Bjelarus

97 436,46

245 847,23

63 825,98

63 825,98

62 438,46

63 132,22

25 %

09.8885

Moldova

73 031,65

184 270,12

47 839,55

47 839,55

46 799,56

47 319,56

25 %

09.8886

Ostale zemlje

122 013,20

307 858,13

79 925,03

79 925,03

78 187,53

79 056,28

25 %

(19)

17

Profili od željeza ili nelegiranog čelika

7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90

Ukrajina

42 915,19

108 281,65

28 111,70

28 111,70

27 500,57

27 806,14

25 %

09.8891

Turska

38 465,03

97 053,20

25 196,61

25 196,61

24 648,85

24 922,73

25 %

09.8892

Koreja (Republika)

10 366,76

26 156,94

6 790,77

6 790,77

6 643,15

6 716,96

25 %

09.8893

Rusija

9 424,08

23 778,40

6 173,26

6 173,26

6 039,06

6 106,16

25 %

09.8894

Brazil

8 577,95

25 %

09.8895

Švicarska

6 648,01

16 773,96

4 354,79

4 354,79

4 260,13

4 307,46

25 %

09.8896

Ostale zemlje

14 759,92

58 885,04

15 287,53

15 287,53

14 955,19

15 121,36

25 %

(20)

18

Žmurje (talpe)

7301 10 00

Kina

12 198,24

30 778,05

7 990,49

7 990,49

7 816,78

7 903,63

25 %

09.8901

Ujedinjeni Arapski Emirati

6 650,41

16 780,01

4 356,37

4 356,37

4 261,66

4 309,02

25 %

09.8902

Ostale zemlje

480,04

1 211,21

314,45

314,45

307,61

311,03

25 %

(21)

19

Materijal za željezničke pruge

7302 10 22 , 7302 10 28 , 7302 10 40 , 7302 10 50 , 7302 40 00

Rusija

2 147,19

5 417,70

1 433,84

1 433,84

1 402,67

1 418,25

25 %

09.8906

Kina

2 145,07

5 412,33

1 432,42

1 432,42

1 401,28

1 416,85

25 %

09.8907

Turska

1 744,68

4 402,10

1 165,05

1 165,05

1 139,72

1 152,39

25 %

09.8908

Ukrajina

657,6

1 659,24

25 %

09.8909

Ostale zemlje

1 010,85

2 550,54

1 092,93

1 092,93

1 069,17

1 081,05

25 %

(22)

20

Cijevi za plinovode

7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77

Turska

88 914,68

224 345,46

58 243,77

58 243,77

56 977,60

57 610,68

25 %

09.8911

Indija

32 317,40

81 541,78

21 169,59

21 169,59

20 709,38

20 939,48

25 %

09.8912

Sjeverna Makedonija

9 637,48

24 316,84

6 313,05

6 313,05

6 175,81

6 244,43

25 %

09.8913

Ostale zemlje

22 028,87

55 582,25

14 430,07

14 430,07

14 116,37

14 273,22

25 %

(23)

21

Šuplji profili

7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99

Turska

154 436,15

389 666,25

101 163,76

101 163,76

98 964,55

100 064,16

25 %

09.8916

Rusija

35 406,28

89 335,51

23 192,97

23 192,97

22 688,77

22 940,87

25 %

09.8917

Sjeverna Makedonija

34 028,95

85 860,29

22 290,74

22 290,74

21 806,16

22 048,45

25 %

09.8918

Ukrajina

25 240,74

63 686,29

16 534,01

16 534,01

16 174,57

16 354,29

25 %

09.8919

Švicarska

25 265,29

56 276,65

14 610,34

14 610,34

14 292,73

14 451,53

25 %

09.8920

Bjelarus

20 898,79

52 730,88

13 689,80

13 689,80

13 392,20

13 541,00

25 %

09.8921

Ostale zemlje

25 265,29

63 748,22

16 550,09

16 550,09

16 190,30

16 370,19

25 %

(24)

22

Bešavne nehrđajuće cijevi

7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99

Indija

8 315,90

20 982,29

5 447,35

5 447,35

5 328,93

5 388,14

25 %

09.8926

Ukrajina

5 224,94

13 183,34

3 422,61

3 422,61

3 348,21

3 385,41

25 %

09.8927

Koreja (Republika)

1 649,31

4 161,47

1 080,39

1 080,39

1 056,90

1 068,64

25 %

09.8928

Japan

1 590,45

4 012,94

1 041,83

1 041,83

1 019,18

1 030,50

25 %

09.8929

Sjedinjene Američke Države

1 393,26

3 515,42

912,66

912,66

892,82

902,74

25 %

09.8930

Kina

1 299,98

3 280,05

25 %

09.8931

Ostale zemlje

2 838,17

7 161,15

2 710,71

2 710,71

2 651,78

2 681,24

25 %

(25)

24

Ostale bešavne cijevi

7304 19 10 , 7304 19 30 , 7304 19 90 , 7304 23 00 , 7304 29 10 , 7304 29 30 , 7304 29 90 , 7304 31 20 , 7304 31 80 , 7304 39 10 , 7304 39 52 , 7304 39 58 , 7304 39 92 , 7304 39 93 , 7304 39 98 , 7304 51 81 , 7304 51 89 , 7304 59 10 , 7304 59 92 , 7304 59 93 , 7304 59 99 , 7304 90 00

Kina

49 483,75

124 855,14

32 414,45

32 414,45

31 709,78

32 062,12

25 %

09.8936

Ukrajina

36 779,89

92 801,35

24 092,76

24 092,76

23 569,00

23 830,88

25 %

09.8937

Bjelarus

19 655,31

49 593,37

12 875,25

12 875,25

12 595,36

12 735,31

25 %

09.8938

Japan

13 766,04

34 733,85

9 017,48

9 017,48

8 821,45

8 919,46

25 %

09.8939

Sjedinjene Američke Države

12 109,53

30 554,21

7 932,38

7 932,38

7 759,93

7 846,15

25 %

09.8940

Ostale zemlje

55 345,57

139 645,41

36 254,24

36 254,24

35 466,11

35 860,18

25 %

(26)

25

Velike zavarene cijevi

7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00

Rusija

140 602,32

354 761,34

25 %

Turska

17 543,40

44 264,71

25 %

Kina

14 213,63

35 863,19

25 %

Ostale zemlje

34 011,86

85 817,17

25 %

25.A

Velike zavarene cijevi

7305 11 00 , 7305 12 00

Treće zemlje

97 268,30

97 268,30

95 153,77

96 211,03

25 %

(27)

25.B

Velike zavarene cijevi

7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00

Turska

11 245,20

11 245,20

11 000,73

11 122,97

25 %

09.8971

Kina

6 775,70

6 775,70

6 628,41

6 702,06

25 %

09.8972

Ruska Federacija

6 680,59

6 680,59

6 535,36

6 607,97

25 %

09.8973

Koreja (Republika)

4 877,57

4 877,57

4 771,54

4 824,55

25 %

09.8974

Japan

2 588,59

2 588,59

2 532,31

2 560,45

25 %

09.8975

Ostale zemlje

5 748,00

5 748,00

5 623,04

5 685,52

25 %

(28)

26

Ostale zavarene cijevi

7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00

Švicarska

64 797,98

163 495,29

42 446,07

42 446,07

41 523,33

41 984,70

25 %

09.8946

Turska

60 693,64

153 139,43

39 757,51

39 757,51

38 893,22

39 325,37

25 %

09.8947

Ujedinjeni Arapski Emirati

18 676,40

47 123,44

12 234,02

12 234,02

11 968,06

12 101,04

25 %

09.8948

Kina

18 010,22

45 442,58

11 797,64

11 797,64

11 541,17

11 669,40

25 %

09.8949

Tajvan

14 374,20

36 268,32

9 415,85

9 415,85

9 211,16

9 313,51

25 %

09.8950

Indija

11 358,87

28 660,18

7 440,65

7 440,65

7 278,90

7 359,78

25 %

09.8951

Ostale zemlje

36 898,57

93 100,78

24 170,49

24 170,49

23 645,05

23 907,77

25 %

(29)

27

Nelegirane i ostale legirane hladnodovršene šipke

7215 10 00 , 7215 50 11 , 7215 50 19 , 7215 50 80 , 7228 10 90 , 7228 20 99 , 7228 50 20 , 7228 50 40 , 7228 50 61 , 7228 50 69 , 7228 50 80

Rusija

117 519,41

296 519,61

76 981,37

76 981,37

75 307,86

76 144,61

25 %

09.8956

Švicarska

27 173,22

68 562,23

17 799,88

17 799,88

17 412,93

17 606,41

25 %

09.8957

Kina

20 273,26

51 152,57

13 280,05

13 280,05

12 991,35

13 135,70

25 %

09.8958

Ukrajina

15 969,02

40 292,29

10 460,54

10 460,54

10 233,14

10 346,84

25 %

09.8959

Ostale zemlje

17 540,47

44 257,32

11 489,93

11 489,93

11 240,15

11 365,04

25 %

(30)

28

Nelegirana žica

7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90

Bjelarus

88 294,51

222 780,67

57 837,52

57 837,52

56 580,19

57 208,86

25 %

09.8961

Kina

66 719,82

168 344,42

43 704,98

43 704,98

42 754,87

43 229,92

25 %

09.8962

Rusija

41 609,21

104 986,47

27 256,21

27 256,21

26 663,69

26 959,95

25 %

09.8963

Turska

40 302,46

101 689,34

26 400,22

26 400,22

25 826,31

26 113,26

25 %

09.8964

Ukrajina

26 755,09

67 507,23

17 525,99

17 525,99

17 144,99

17 335,49

25 %

09.8965

Ostale zemlje

39 770,29

100 346,58

26 051,62

26 051,62

25 485,28

25 768,45

25 %

(31)

IV.2. – Opseg globalnih carinskih kvota po tromjesečju

| | GODINA 1. | GODINA 2. | GODINA 3. |
| --- | --- | --- | --- |
| Broj proizvoda | | Od 2.2.2019. do 31.3.2019. | Od 1.4.2019. do 30.6.2019. | Od 1.7.2019. do 30.9.2019. | Od 1.10.2019. do 31.12.2019. | Od 1.1.2020. do 31.3.2020. | Od 1.4.2020. do 30.6.2020. | Od 1.7.2020. do 30.9.2020. | Od 1.10.2020. do 31.12.2020. | Od 1.1.2021. do 31.3.2021. | Od 1.4.2021. do 30.6.2021. |
| 1 | Ostale zemlje | 1 307 737,32 | 2 051 794,76 | 2 172 108,07 | 2 116 842,75 | 2 093 833,59 | 2 093 833,59 | 1 013 612,28 | 1 013 612,28 | 991 577,22 | 1 002 594,76 |
| 2 | Ostale zemlje | 167 401,61 | 262 647,35 | 278 048,49 | 270 974,05 | 268 028,68 | 268 028,68 | 281 704,58 | 281 704,58 | 275 580,57 | 278 642,58 |
| 3.A | Ostale zemlje | 119,25 | 187,09 | 198,07 | 193,03 | 190,93 | 190,93 | 739,77 | 739,77 | 723,69 | 731,73 |
| 3.B | Ostale zemlje | 3 268,01 | 5 127,39 | 5 428,05 | 5 289,94 | 5 232,44 | 5 232,44 | 5 499,42 | 5 499,42 | 5 379,87 | 5 439,65 |
| 4.A | Ostale zemlje | 296 430,19 | 465 088,74 | 492 360,66 | 479 833,44 | 474 617,86 | 474 617,86 | 498 834,77 | 498 834,77 | 487 990,53 | 493 412,65 |
| 4.B | Ostale zemlje | 48 890,51 | 76 707,53 | 81 205,51 | 79 139,39 | 78 279,18 | 78 279,18 | 82 273,30 | 82 273,30 | 80 484,75 | 81 379,02 |
| 5 | Ostale zemlje | 16 782,91 | 26 331,80 | 27 875,85 | 27 166,60 | 26 871,31 | 26 871,31 | 28 242,39 | 28 242,39 | 27 628,42 | 27 935,41 |
| 6 | Ostale zemlje | 12 910,76 | 20 256,54 | 21 444,34 | 20 898,73 | 20 671,57 | 20 671,57 | 34 650,52 | 34 650,52 | 33 897,25 | 34 273,88 |
| 7 | Ostale zemlje | 181 777,76 | 285 203,04 | 301 926,80 | 294 244,83 | 291 046,51 | 291 046,51 | 305 896,87 | 305 896,87 | 299 246,94 | 302 571,91 |
| 8 | Ostale zemlje | 3 969,15 | 6 227,46 | 6 592,63 | 6 424,89 | 6 355,05 | 6 355,05 | 91 870,53 | 91 870,53 | 89 873,34 | 90 871,93 |
| 9 | Ostale zemlje | 19 753,81 | 30 993,05 | 32 810,42 | 31 975,62 | 31 628,06 | 31 628,06 | 33 241,85 | 33 241,85 | 32 519,20 | 32 880,53 |
| 10 | Ostale zemlje | 560,56 | 879,51 | 931,08 | 907,39 | 897,53 | 897,53 | 943,32 | 943,32 | 922,81 | 933,07 |
| 12 | Ostale zemlje | 29 679,33 | 46 565,85 | 49 296,38 | 48 042,13 | 47 519,93 | 47 519,93 | 49 944,59 | 49 944,59 | 48 858,84 | 49 401,71 |
| 13 | Ostale zemlje | 84 771,67 | 133 003,83 | 140 802,92 | 137 220,44 | 135 728,92 | 135 728,92 | 142 654,35 | 142 654,35 | 139 553,17 | 141 103,76 |
| 14 | Ostale zemlje | 3 321,66 | 5 211,58 | 5 517,17 | 5 376,80 | 5 318,36 | 5 318,36 | 5 589,72 | 5 589,72 | 5 468,20 | 5 528,96 |
| 15 | Ostale zemlje | 445,48 | 698,95 | 739,93 | 721,11 | 713,27 | 713,27 | 749,66 | 749,66 | 733,36 | 741,51 |
| 16 | Ostale zemlje | 47 495,07 | 74 518,13 | 78 887,73 | 76 880,57 | 76 044,91 | 76 044,91 | 79 925,03 | 79 925,03 | 78 187,53 | 79 056,28 |
| 17 | Ostale zemlje | 5 745,47 | 9 014,45 | 9 543,04 | 16 567,39 | 16 387,31 | 16 387,31 | 15 287,52 | 15 287,52 | 14 955,19 | 15 121,36 |
| 18 | Ostale zemlje | 186,86 | 293,18 | 310,37 | 302,47 | 299,18 | 299,18 | 314,45 | 314,45 | 307,61 | 311,03 |
| 19 | Ostale zemlje | 393,49 | 617,37 | 653,57 | 636,94 (32) | 630,02 | 630,02 | 1 092,93 | 1 092,93 | 1 069,17 | 1 081,05 |
| 20 | Ostale zemlje | 8 575,00 | 13 453,88 | 14 242,79 | 13 880,40 | 13 729,53 | 13 729,53 | 14 430,07 | 14 430,07 | 14 116,37 | 14 273,22 |
| 21 | Ostale zemlje | 9 834,81 | 15 430,48 | 16 335,29 | 15 919,67 | 15 746,63 | 15 746,63 | 16 550,09 | 16 550,09 | 16 190,30 | 16 370,19 |
| 22 | Ostale zemlje | 1 104,79 | 1 733,38 | 1 835,02 | 1 788,34  (33) | 1 768,90 | 1 768,90 | 2 710,71 | 2 710,71 | 2 651,78 | 2 681,24 |
| 24 | Ostale zemlje | 21 543,91 | 33 801,65 | 35 783,72 | 34 873,27 | 34 494,21 | 34 494,21 | 36 254,24 | 36 254,24 | 35 466,11 | 35 860,18 |
| 25 | Ostale zemlje | 13 239,52 | 20 772,34 | 21 990,39 | 21 430,89  (34) | 21 197,95 | 21 197,95 | | | | |
| 25.A | Ostale zemlje | | | | | | | 97 268,30 | 97 268,30 | 95 153,77 | 96 211,03 |
| 25.B | Ostale zemlje | | | | | | | 5 748,00 | 5 748,00 | 5 623,04 | 5 685,52 |
| 26 | Ostale zemlje | 14 363,20 | 22 535,37 | 23 856,80 | 23 249,80 | 22 997,09 | 22 997,09 | 24 170,49 | 24 170,49 | 23 645,05 | 23 907,77 |
| 27 | Ostale zemlje | 6 827,84 | 10 712,64 | 11 340,81 | 11 052,26 | 10 932,13 | 10 932,13 | 11 489,93 | 11 489,93 | 11 240,15 | 11 365,04 |
| 28 | Ostale zemlje | 15 481,05 | 24 289,24 | 25 713,51 | 25 059,28 | 24 786,90 | 24 786,90 | 26 051,62 | 26 051,62 | 25 485,28 | 25 768,45 |

GODINA 1.

GODINA 2.

GODINA 3.

Broj proizvoda

Od 2.2.2019. do 31.3.2019.

Od 1.4.2019. do 30.6.2019.

Od 1.7.2019. do 30.9.2019.

Od 1.10.2019. do 31.12.2019.

Od 1.1.2020. do 31.3.2020.

Od 1.4.2020. do 30.6.2020.

Od 1.7.2020. do 30.9.2020.

Od 1.10.2020. do 31.12.2020.

Od 1.1.2021. do 31.3.2021.

Od 1.4.2021. do 30.6.2021.

1

Ostale zemlje

1 307 737,32

2 051 794,76

2 172 108,07

2 116 842,75

2 093 833,59

2 093 833,59

1 013 612,28

1 013 612,28

991 577,22

1 002 594,76

2

Ostale zemlje

167 401,61

262 647,35

278 048,49

270 974,05

268 028,68

268 028,68

281 704,58

281 704,58

275 580,57

278 642,58

3.A

Ostale zemlje

119,25

187,09

198,07

193,03

190,93

190,93

739,77

739,77

723,69

731,73

3.B

Ostale zemlje

3 268,01

5 127,39

5 428,05

5 289,94

5 232,44

5 232,44

5 499,42

5 499,42

5 379,87

5 439,65

4.A

Ostale zemlje

296 430,19

465 088,74

492 360,66

479 833,44

474 617,86

474 617,86

498 834,77

498 834,77

487 990,53

493 412,65

4.B

Ostale zemlje

48 890,51

76 707,53

81 205,51

79 139,39

78 279,18

78 279,18

82 273,30

82 273,30

80 484,75

81 379,02

5

Ostale zemlje

16 782,91

26 331,80

27 875,85

27 166,60

26 871,31

26 871,31

28 242,39

28 242,39

27 628,42

27 935,41

6

Ostale zemlje

12 910,76

20 256,54

21 444,34

20 898,73

20 671,57

20 671,57

34 650,52

34 650,52

33 897,25

34 273,88

7

Ostale zemlje

181 777,76

285 203,04

301 926,80

294 244,83

291 046,51

291 046,51

305 896,87

305 896,87

299 246,94

302 571,91

8

Ostale zemlje

3 969,15

6 227,46

6 592,63

6 424,89

6 355,05

6 355,05

91 870,53

91 870,53

89 873,34

90 871,93

9

Ostale zemlje

19 753,81

30 993,05

32 810,42

31 975,62

31 628,06

31 628,06

33 241,85

33 241,85

32 519,20

32 880,53

10

Ostale zemlje

560,56

879,51

931,08

907,39

897,53

897,53

943,32

943,32

922,81

933,07

12

Ostale zemlje

29 679,33

46 565,85

49 296,38

48 042,13

47 519,93

47 519,93

49 944,59

49 944,59

48 858,84

49 401,71

13

Ostale zemlje

84 771,67

133 003,83

140 802,92

137 220,44

135 728,92

135 728,92

142 654,35

142 654,35

139 553,17

141 103,76

14

Ostale zemlje

3 321,66

5 211,58

5 517,17

5 376,80

5 318,36

5 318,36

5 589,72

5 589,72

5 468,20

5 528,96

15

Ostale zemlje

445,48

698,95

739,93

721,11

713,27

713,27

749,66

749,66

733,36

741,51

16

Ostale zemlje

47 495,07

74 518,13

78 887,73

76 880,57

76 044,91

76 044,91

79 925,03

79 925,03

78 187,53

79 056,28

17

Ostale zemlje

5 745,47

9 014,45

9 543,04

16 567,39

16 387,31

16 387,31

15 287,52

15 287,52

14 955,19

15 121,36

18

Ostale zemlje

186,86

293,18

310,37

302,47

299,18

299,18

314,45

314,45

307,61

311,03

19

Ostale zemlje

393,49

617,37

653,57

636,94 (32)

630,02

630,02

1 092,93

1 092,93

1 069,17

1 081,05

20

Ostale zemlje

8 575,00

13 453,88

14 242,79

13 880,40

13 729,53

13 729,53

14 430,07

14 430,07

14 116,37

14 273,22

21

Ostale zemlje

9 834,81

15 430,48

16 335,29

15 919,67

15 746,63

15 746,63

16 550,09

16 550,09

16 190,30

16 370,19

22

Ostale zemlje

1 104,79

1 733,38

1 835,02

1 788,34  (33)

1 768,90

1 768,90

2 710,71

2 710,71

2 651,78

2 681,24

24

Ostale zemlje

21 543,91

33 801,65

35 783,72

34 873,27

34 494,21

34 494,21

36 254,24

36 254,24

35 466,11

35 860,18

25

Ostale zemlje

13 239,52

20 772,34

21 990,39

21 430,89  (34)

21 197,95

21 197,95

25.A

Ostale zemlje

97 268,30

97 268,30

95 153,77

96 211,03

25.B

Ostale zemlje

5 748,00

5 748,00

5 623,04

5 685,52

26

Ostale zemlje

14 363,20

22 535,37

23 856,80

23 249,80

22 997,09

22 997,09

24 170,49

24 170,49

23 645,05

23 907,77

27

Ostale zemlje

6 827,84

10 712,64

11 340,81

11 052,26

10 932,13

10 932,13

11 489,93

11 489,93

11 240,15

11 365,04

28

Ostale zemlje

15 481,05

24 289,24

25 713,51

25 059,28

24 786,90

24 786,90

26 051,62

26 051,62

25 485,28

25 768,45

---

(1)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8601.

1

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8602.

Od 1.4.2021. do 30.6.2021.: za Rusiju*: 09.8571, za Tursku*: 09.8572, za Indiju*: 09.8573, za Koreju (Republiku)*: 09.8574, za Srbiju*: 09.8575.

- U slučaju iscrpljenja njihovih odgovarajućih kvota u skladu s člankom 1. stavkom 5.

(2)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8603.

2

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8604.

Od 1.4.2021. do 30.6.2021.: za Indiju*, Koreju (Republiku)*, Ukrajinu*, Brazil* i Srbiju*: 09.8567.

- U slučaju iscrpljenja njihovih odgovarajućih kvota u skladu s člankom 1. stavkom 5.

(3)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8605.

3

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8606.

Od 1.4.2021. do 30.6.2021.: za Koreju (Republiku)*, Rusiju* i (Islamsku Republiku) Iran*: 09.8568.

- U slučaju iscrpljenja njihovih odgovarajućih kvota u skladu s člankom 1. stavkom 5.

(4)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8607.

4

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8608.

Od 1.4.2021. do 30.6.2021.: za Rusiju*, Koreju (Republiku)*, Kinu* i Tajvan*: 09.8569.

- U slučaju iscrpljenja njihovih odgovarajućih kvota u skladu s člankom 1. stavkom 5.

(5)  Proizvodi koji podliježu antidampinškim pristojbama.

5

(6)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8609.

6

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8610.

Od 1.4.2021. do 30.6.2021.: za Indiju* i Koreju (Republiku)*: 09.8570.

*U slučaju iscrpljenja njihovih odgovarajućih kvota u skladu s člankom 1. stavkom 5.

(7)  Proizvodi koji ne podliježu antidampinškim pristojbama (uključujući automobilsku industriju).

7

(8)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8611. Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8612.

8

Od 1.4.2021. do 30.6.2021.: za Kinu*: 09.8581, za Koreju (Republiku)*: 09.8582, za Indiju*: 09.8583, za Tajvan*: 09.8584.

- U slučaju iscrpljenja njihovih odgovarajućih kvota u skladu s člankom 1. stavkom 5.

(9)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8613.

9

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8614.

(10)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8615.

10

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8616.

Od 1.4.2021. do 30.6.2021.: za Kinu*, Koreju (Republiku)*, Tajvan* i Srbiju*: 09.8576.

- U slučaju iscrpljenja njihovih odgovarajućih kvota u skladu s člankom 1. stavkom 5.

(11)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8617.

11

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8618.

Od 1.4.2021. do 30.6.2021.: za Ukrajinu*, Koreju (Republiku)*, Rusiju* i Indiju*: 09.8577.

- U slučaju iscrpljenja njihovih odgovarajućih kvota u skladu s člankom 1. stavkom 5.

(12)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8619.

12

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8620.

(13)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8621.

13

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8622.

Od 1.4.2021. do 30.6.2021.: za Koreju (Republiku)*, Tajvan* Indiju*, Sjedinjene Američke Države*, Tursku*, Maleziju* i Vijetnam*: 09.8578.

- U slučaju iscrpljenja njihovih odgovarajućih kvota u skladu s člankom 1. stavkom 5.

(14)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8623.

14

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8624.

Od 1.4.2021. do 30.6.2021.: za Kinu*, Indiju* i Tajvan*: 09.8591.

- U slučaju iscrpljenja njihovih odgovarajućih kvota u skladu s člankom 1. stavkom 5.

(15)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8625.

15

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8626.

Od 1.4.2021. do 30.6.2021.: za Kinu*, Tursku*, Rusiju*, Švicarsku* i Bjelarus*: 09.8592.

- U slučaju iscrpljenja njihovih odgovarajućih kvota u skladu s člankom 1. stavkom 5.

(16)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8627.

16

Od 1.4.2019. do 30.6.2019.: 09.8628.

Od 1.4.2021. do 30.6.2021.: za Tursku*, Rusiju*, Ukrajinu* i Bosnu i Hercegovinu* te Moldovu*: 09.8593.

- U slučaju iscrpljenja njihovih odgovarajućih kvota u skladu s člankom 1. stavkom 5.

(17)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8629.

17

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8630.

Od 1.4.2021. do 30.6.2021.: za Indiju*, Švicarsku* i Ukrajinu*: 09.8594.

- U slučaju iscrpljenja njihovih odgovarajućih kvota u skladu s člankom 1. stavkom 5.

(18)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8631.

18

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8632.

Od 1.4.2021. do 30.6.2021.: za Indiju*, Tajvan*, Koreju (Republiku)*, Kinu* i Japan*: 09.8595.

- U slučaju iscrpljenja njihovih odgovarajućih kvota u skladu s člankom 1. stavkom 5.

(19)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8633.

19

Od 1.4.2019. do 30.6.2019.: 09.8634.

Od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8634. * U slučaju iscrpljenja njihovih odgovarajućih kvota u skladu s člankom 1. stavkom 5.

(20)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8635.

20

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8636.

Od 1.4.2021. do 30.6.2021.: za Ukrajinu, Tursku*, Koreju (Republiku)*, Rusiju* i Švicarsku*: 09.8579.

- U slučaju iscrpljenja njihovih odgovarajućih kvota u skladu s člankom 1. stavkom 5.

(21)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8637.

21

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8638.

Od 1.4.2021. do 30.6.2021.: za Kinu* i Ujedinjene Arapske Emirate*: 09.8580.

- U slučaju iscrpljenja njihovih odgovarajućih kvota u skladu s člankom 1. stavkom 5.

(22)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8639.

22

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8640.

Od 1.4.2021. do 30.6.2021.: za Rusiju*, Kinu* i Tursku*: 09.8585.

- U slučaju iscrpljenja njihovih odgovarajućih kvota u skladu s člankom 1. stavkom 5.

(23)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8641.

23

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8642.

(24)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8643.

24

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8644.

Od 1.4.2021. do 30.6.2021.: za Tursku*, Rusiju*, Ukrajinu*, Sjevernu Makedoniju*, Švicarsku* i Bjelarus*: 09.8596.

- U slučaju iscrpljenja njihovih odgovarajućih kvota u skladu s člankom 1. stavkom 5.

(25)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8645.

25

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8646.

Od 1.4.2021. do 30.6.2021.: za Indiju*, Ukrajinu*, Koreju (Republiku)*, Japan* i Sjedinjene Američke Države*: 09.8597.

- U slučaju iscrpljenja njihovih odgovarajućih kvota u skladu s člankom 1. stavkom 5.

(26)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8647.

26

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8648

Od 1.4.2021. do 30.6.2021.: za Kinu*, Ukrajinu*, Bjelarus*, Japan* i Sjedinjene Američke Države*: 09.8586.

- U slučaju iscrpljenja njihovih odgovarajućih kvota u skladu s člankom 1. stavkom 5.

(27)  Od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8657.

27

Od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8658.

(28)  Od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8659.

28

Od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8660.

Od 1.4.2021. do 30.6.2021.: za Tursku*, Kinu*, Rusku Federaciju*, Koreju (Republiku)* i Japan*: 09.8587.

- U slučaju iscrpljenja njihovih odgovarajućih kvota u skladu s člankom 1. stavkom 5.

(29)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8651.

29

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8652.

Od 1.4.2021. do 30.6.2021.: za Švicarsku*, Tursku*, Ujedinjene Arapske Emirate, Kinu*, Tajvan* i Indiju*: 09.8588.

- U slučaju iscrpljenja njihovih odgovarajućih kvota u skladu s člankom 1. stavkom 5.

(30)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8653.

30

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8654.

(31)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8655.

31

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8656.

Od 1.4.2021. do 30.6.2021.: za Tursku*, Rusiju*, Ukrajinu*, Kinu* i Bjelarus*: 09.8598.

- U slučaju iscrpljenja njihovih odgovarajućih kvota u skladu s člankom 1. stavkom 5.

(32)  Iznos će se izmijeniti nakon prijenosa neiskorištenih količina u okviru kvote za pojedine zemlje pod rednim brojem 09.8909 u skladu s člankom 2. ove Uredbe.

32

(33)  Iznos će se izmijeniti nakon prijenosa neiskorištenih količina u okviru kvote za pojedine zemlje pod rednim brojem 09.8931 u skladu s člankom 2. ove Uredbe.

33

(34)  Iznos će se izmijeniti nakon prijenosa neiskorištenih količina u okviru kvote za pojedine zemlje pod rednim brojevima 09.8941, 09.8942, 09.8943 u skladu s člankom 2. ove Uredbe.”

34

---

PRILOG III.

Maksimalni opseg preostale kvote dostupne od 1.4.2021. do 30.6.2021. zemljama kojima je dodijeljena kvota za pojedine zemlje

| Kategorija proizvoda | Nova dodijeljena kvota od 1.4.2021. do 30.6.2021., u tonama |
| --- | --- |
| 1 | Posebni režim |
| 2 | 278 642,58 |
| 3.A | 731,73 |
| 3.B | 5 439,65 |
| 4.A | 493 412,65 |
| 4.B | Posebni režim |
| 5 | Bez pristupa preostaloj kvoti u četvrtom tromjesečju |
| 6 | 34 273,88 |
| 7 | 302 571,91 |
| 8 | Nije primjenjivo |
| 9 | 32 880,53 |
| 10 | 276,19 |
| 12 | 29 542,22 |
| 13 | 37 251,39 |
| 14 | 3 068,57 |
| 15 | 552,42 |
| 16 | Bez pristupa preostaloj kvoti u četvrtom tromjesečju |
| 17 | 15 121,36 |
| 18 | 311,03 |
| 19 | 1 081,05 |
| 20 | Bez pristupa preostaloj kvoti u četvrtom tromjesečju |
| 21 | 3 421,37 |
| 22 | 2 174,49 |
| 24 | 35 860,18 |
| 25.A | Nije primjenjivo |
| 25.B | 5 685,52 |
| 26 | 23 907,77 |
| 27 | Bez pristupa preostaloj kvoti u četvrtom tromjesečju |
| 28 | 18 295,60 |

Kategorija proizvoda

Nova dodijeljena kvota od 1.4.2021. do 30.6.2021., u tonama

1

Posebni režim

2

278 642,58

3.A

731,73

3.B

5 439,65

4.A

493 412,65

4.B

Posebni režim

5

Bez pristupa preostaloj kvoti u četvrtom tromjesečju

6

34 273,88

7

302 571,91

8

Nije primjenjivo

9

32 880,53

10

276,19

12

29 542,22

13

37 251,39

14

3 068,57

15

552,42

16

Bez pristupa preostaloj kvoti u četvrtom tromjesečju

17

15 121,36

18

311,03

19

1 081,05

20

Bez pristupa preostaloj kvoti u četvrtom tromjesečju

21

3 421,37

22

2 174,49

24

35 860,18

25.A

Nije primjenjivo

25.B

5 685,52

26

23 907,77

27

Bez pristupa preostaloj kvoti u četvrtom tromjesečju

28

18 295,60

---

ODLUKE

| 30.6.2020 | HR | Službeni list Europske unije | L 206/63 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

HR

Službeni list Europske unije

L 206/63

---

ODLUKA POLITIČKOG I SIGURNOSNOG ODBORA (ZVSP) 2020/895

od 25. lipnja 2020.

o imenovanju zapovjednika snaga EU-a za vojnu operaciju Europske unije radi doprinošenja odvraćanju od, sprečavanju i suzbijanju djela piratstva i oružane pljačke uz obalu Somalije (Atalanta) i stavljanju izvan snage Odluke (ZVSP) 2020/401 (ATALANTA/2/2020)

POLITIČKI I SIGURNOSNI ODBOR,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 38.,

uzimajući u obzir Zajedničku akciju Vijeća 2008/851/ZVSP od 10. studenoga 2008. o vojnoj operaciji Europske unije radi doprinošenja odvraćanju od, sprečavanju i suzbijanju djela piratstva i oružane pljačke uz obalu Somalije (1), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Vijeće je na temelju članka 6. stavka 1. Zajedničke akcije 2008/851/ZVSP ovlastilo Politički i sigurnosni odbor (PSO) za donošenje relevantnih odluka o imenovanju zapovjednika snaga EU-a za vojnu operaciju Europske unije radi doprinošenja odvraćanju od, sprečavanju i suzbijanju djela piratstva i oružane pljačke uz obalu Somalije („zapovjednik snaga EU-a”). |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je na temelju članka 6. stavka 1. Zajedničke akcije 2008/851/ZVSP ovlastilo Politički i sigurnosni odbor (PSO) za donošenje relevantnih odluka o imenovanju zapovjednika snaga EU-a za vojnu operaciju Europske unije radi doprinošenja odvraćanju od, sprečavanju i suzbijanju djela piratstva i oružane pljačke uz obalu Somalije („zapovjednik snaga EU-a”).

| (2) | PSO je 12. ožujka 2020. donio Odluku (ZVSP) 2020/401 (2) o imenovanju kontraadmirala Ignacija VILLANUEVE SERRANA zapovjednikom snaga EU-a. |
| --- | --- |

(2)

PSO je 12. ožujka 2020. donio Odluku (ZVSP) 2020/401 (2) o imenovanju kontraadmirala Ignacija VILLANUEVE SERRANA zapovjednikom snaga EU-a.

| (3) | Zapovjednik operacije EU-a preporučio je imenovanje kontraadmirala Riccarda MARCHIJA novim zapovjednikom snaga EU-a od 26. kolovoza 2020. |
| --- | --- |

(3)

Zapovjednik operacije EU-a preporučio je imenovanje kontraadmirala Riccarda MARCHIJA novim zapovjednikom snaga EU-a od 26. kolovoza 2020.

| (4) | Vojni odbor EU-a podupro je tu preporuku 20. svibnja 2020. |
| --- | --- |

(4)

Vojni odbor EU-a podupro je tu preporuku 20. svibnja 2020.

| (5) | Odluku (ZVSP) 2020/401 trebalo bi stoga staviti izvan snage. |
| --- | --- |

(5)

Odluku (ZVSP) 2020/401 trebalo bi stoga staviti izvan snage.

| (6) | U skladu s člankom 5. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u pripremi i provedbi odluka i djelovanja Unije koji imaju implikacije u području obrane, |
| --- | --- |

(6)

U skladu s člankom 5. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u pripremi i provedbi odluka i djelovanja Unije koji imaju implikacije u području obrane,

DONIO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Kontraadmiral Riccardo MARCHIO' imenuje se zapovjednikom snaga EU-a za vojnu operaciju Europske unije radi doprinošenja odvraćanju od, sprečavanju i suzbijanju djela piratstva i oružane pljačke uz obalu Somalije (Atalanta) od 26. kolovoza 2020.

Članak 2.

Odluka (ZVSP) 2020/401 stavlja se izvan snage.

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu 26. kolovoza 2020.

Sastavljeno u Bruxellesu 25. lipnja 2020.

Za Politički i sigurnosni odbor

Predsjednica

S. FROM-EMMESBERGER

---

(1)  
  SL L 301, 12.11.2008., str. 33.

1

(2)  Odluka Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2020/401 od 12. ožujka 2020. o imenovanju zapovjednika snaga EU-a za vojnu operaciju Europske unije radi doprinošenja odvraćanju od, sprečavanju i suzbijanju djela piratstva i oružane pljačke uz obalu Somalije (Atalanta) i stavljanju izvan snage Odluke (ZVSP) 2019/1988 (ATALANTA/1/2020) (SL L 79, 16.3.2020., str. 2.).

2

---

AKTI KOJE DONOSE TIJELA STVORENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

| 30.6.2020 | HR | Službeni list Europske unije | L 206/65 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

HR

Službeni list Europske unije

L 206/65

---

ODLUKA br. 1/2020 ODBORA ZAJEDNICE/ŠVICARSKE ZA UNUTARNJI PROMET

оd 19. lipnja 2020.

o usklađivanju Odluke br. 2/2019 s datumima prenošenja direktiva (EU) 2016/797 i (EU) 2016/798 Europskog parlamenta i Vijeća, koji su pomaknuti zbog pandemije bolesti COVID-19 [2020/896]

ODBOR,

uzimajući u obzir Sporazum između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o željezničkom i cestovnom prijevozu robe i putnika (1) (dalje u tekstu „Sporazum”), a posebno njegov članak 52. stavak 4.,

budući da:

Cilj je Odluke br. 2/2019 Zajedničkog odbora od 13. prosinca 2019. (2) održati neometan željeznički promet između Švicarske i Europske unije u skladu sa zahtjevima iz Direktive (EU) 2016/797 Europskog parlamenta i Vijeća (3) i Direktive (EU) 2016/798 Europskog parlamenta i Vijeća (4). Zbog izvanrednih okolnosti uslijed pandemije bolesti COVID-19 Europski parlament i Vijeće pomaknuli su rokove za prenošenje direktiva (EU) 2016/797 i (EU) 2016/798 donošenjem Direktive (EU) 2020/700 (5). Primjereno je uskladiti Odluku br. 2/2019 Zajedničkog odbora s rokovima za prenošenje kako su izmijenjeni tom direktivom,

ODLUČIO JE:

Članak 1.

U članak 7. Odluke br. 2/2019 Odbora Zajednice/Švicarske za unutarnji promet od 13. prosinca 2019. umeće se novi stavak 2.a kako slijedi:

| „2.a | Članak 2. stavak 1. i/ili članak 3. stavak 1. Odluke br. 1/2013 Zajedničkog odbora primjenjuju se do 31. listopada 2020. za države članice koje su Agenciju i Komisiju obavijestile u skladu s člankom 57. stavkom 2.a Direktive (EU) 2016/797 ili člankom 33. stavkom 2.a Direktive (EU) 2016/798.” |
| --- | --- |

„2.a

Članak 2. stavak 1. i/ili članak 3. stavak 1. Odluke br. 1/2013 Zajedničkog odbora primjenjuju se do 31. listopada 2020. za države članice koje su Agenciju i Komisiju obavijestile u skladu s člankom 57. stavkom 2.a Direktive (EU) 2016/797 ili člankom 33. stavkom 2.a Direktive (EU) 2016/798.”

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bernu 19. lipnja 2020.

Za Švicarsku Konfederaciju

Predsjednik

Peter FÜGLISTALER

Za Europsku uniju

Voditeljica Delegacije Europske unije

Elisabeth WERNER

---

(1)  
  SL L 114, 30.4.2002., str. 91.

1

(2)  
  SL L 13, 17.1.2020., str. 43.

2

(3)  Direktiva (EU) 2016/797 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o interoperabilnosti željezničkog sustava u Europskoj uniji (SL L 138, 26.5.2016., str. 44.).

3

(4)  Direktiva (EU) 2016/798 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o sigurnosti željeznica (SL L 138, 26.5.2016., str. 102.).

4

(5)  Direktiva (EU) 2020/700 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. svibnja 2020. o izmjeni direktiva (EU) 2016/797 i (EU) 2016/798 u pogledu produljenja razdoblja za njihovo prenošenje (SL L 165, 27.5.2020., str. 27.).

5

---