# Az Európai Unió L 207/2020

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 207 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 63. évfolyam2020. június 30. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 207

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

63. évfolyam2020. június 30.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | A Tanács (EU) 2020/899 határozata (2020. június 26.) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Jordán Hásimita Királyság között létrejött euromediterrán légi közlekedési megállapodást a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából módosító jegyzőkönyvnek az Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről | 1 |
| | * | Értesítés az Európai Unió és a Vietnámi Szocialista Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodás hatálybalépésének időpontjáról | 3 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács (EU) 2020/900 rendelete (2020. június 25.) az (EU) 2019/1838 rendeletnek a Balti-tengeren 2020-ban alkalmazandó bizonyos halászati lehetőségek tekintetében történő módosításáról, valamint az (EU) 2020/123 rendeletnek az uniós és nem uniós vizeken 2020-ban alkalmazandó bizonyos halászati lehetőségek tekintetében történő módosításáról | 4 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (KKBP) 2020/901 határozata (2020. június 29.) az Átfogó Atomcsendszerződés Szervezetének (CTBTO) Előkészítő Bizottsága által folytatott tevékenységeknek az Előkészítő Bizottság monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtásának keretében történő uniós támogatásáról | 15 |
| | * | A Tanács (KKBP) 2020/902 határozata (2020. június 29.) az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziójáról (EUPOL COPPS) szóló 2013/354/KKBP határozat módosításáról | 30 |
| | * | A Tanács (KKBP) 2020/903 határozata (2020. június 29.) az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójáról (EUBAM Líbia) szóló 2013/233/KKBP határozat módosításáról | 32 |
| | * | A Tanács (KKBP) 2020/904 határozata (2020. június 29.) a (KKBP) 2017/1424 határozatnak az Észak-macedón Köztársaságban és Grúziában a kézi- és könnyűfegyverek, valamint a hagyományos lőszerek csökkentésével kapcsolatos EBESZ-tevékenységek támogatásának lejárati ideje tekintetében történő módosításáról | 34 |
| | * | A Tanács (KKBP) 2020/905 határozata (2020. június 29.) a gyalogsági aknák alkalmazásának, felhalmozásának, gyártásának és átadásának betiltásáról, valamint megsemmisítéséről szóló, 1997. évi egyezmény végrehajtását célzó maputói cselekvési terv végrehajtásának támogatásáról szóló (KKBP) 2017/1428 határozat módosításáról | 35 |
| | * | A Tanács (KKBP) 2020/906 határozata (2020. június 29.) a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés (NPT) részes felei 2020. évi felülvizsgálati konferenciájának előkészítését célzó tevékenységek uniós támogatásáról szóló (KKBP) 2019/615 határozat módosításáról | 36 |
| | * | A Tanács (KKBP) 2020/907 határozata (2020. június 29.) az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2014/512/KKBP határozat módosításáról | 37 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

A Tanács (EU) 2020/899 határozata (2020. június 26.) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Jordán Hásimita Királyság között létrejött euromediterrán légi közlekedési megállapodást a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából módosító jegyzőkönyvnek az Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről

1

*

Értesítés az Európai Unió és a Vietnámi Szocialista Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodás hatálybalépésének időpontjáról

3

RENDELETEK

*

A Tanács (EU) 2020/900 rendelete (2020. június 25.) az (EU) 2019/1838 rendeletnek a Balti-tengeren 2020-ban alkalmazandó bizonyos halászati lehetőségek tekintetében történő módosításáról, valamint az (EU) 2020/123 rendeletnek az uniós és nem uniós vizeken 2020-ban alkalmazandó bizonyos halászati lehetőségek tekintetében történő módosításáról

4

HATÁROZATOK

*

A Tanács (KKBP) 2020/901 határozata (2020. június 29.) az Átfogó Atomcsendszerződés Szervezetének (CTBTO) Előkészítő Bizottsága által folytatott tevékenységeknek az Előkészítő Bizottság monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtásának keretében történő uniós támogatásáról

15

*

A Tanács (KKBP) 2020/902 határozata (2020. június 29.) az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziójáról (EUPOL COPPS) szóló 2013/354/KKBP határozat módosításáról

30

*

A Tanács (KKBP) 2020/903 határozata (2020. június 29.) az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójáról (EUBAM Líbia) szóló 2013/233/KKBP határozat módosításáról

32

*

A Tanács (KKBP) 2020/904 határozata (2020. június 29.) a (KKBP) 2017/1424 határozatnak az Észak-macedón Köztársaságban és Grúziában a kézi- és könnyűfegyverek, valamint a hagyományos lőszerek csökkentésével kapcsolatos EBESZ-tevékenységek támogatásának lejárati ideje tekintetében történő módosításáról

34

*

A Tanács (KKBP) 2020/905 határozata (2020. június 29.) a gyalogsági aknák alkalmazásának, felhalmozásának, gyártásának és átadásának betiltásáról, valamint megsemmisítéséről szóló, 1997. évi egyezmény végrehajtását célzó maputói cselekvési terv végrehajtásának támogatásáról szóló (KKBP) 2017/1428 határozat módosításáról

35

*

A Tanács (KKBP) 2020/906 határozata (2020. június 29.) a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés (NPT) részes felei 2020. évi felülvizsgálati konferenciájának előkészítését célzó tevékenységek uniós támogatásáról szóló (KKBP) 2019/615 határozat módosításáról

36

*

A Tanács (KKBP) 2020/907 határozata (2020. június 29.) az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2014/512/KKBP határozat módosításáról

37

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 2020.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 207/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 207/1

---

A TANÁCS (EU) 2020/899 HATÁROZATA

(2020. június 26.)

az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Jordán Hásimita Királyság között létrejött euromediterrán légi közlekedési megállapodást a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából módosító jegyzőkönyvnek az Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben a 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,

tekintettel Horvátország csatlakozási okmányára és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament egyetértésére (1),

mivel:

| (1) | A (EU) 2016/803 tanácsi határozatnak (2) megfelelően az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Jordán Hásimita Királyság között létrejött euromediterrán légi közlekedési megállapodást (3) a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából történő módosító jegyzőkönyvet (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) – figyelemmel annak megkötésére – aláírták. |
| --- | --- |

(1)

A (EU) 2016/803 tanácsi határozatnak (2) megfelelően az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Jordán Hásimita Királyság között létrejött euromediterrán légi közlekedési megállapodást (3) a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából történő módosító jegyzőkönyvet (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) – figyelemmel annak megkötésére – aláírták.

| (2) | A jegyzőkönyvet jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(2)

A jegyzőkönyvet jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Jordán Hásimita Királyság között létrejött euromediterrán légi közlekedési megállapodást (4) a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából történő módosító jegyzőkönyv az Unió és tagállamai nevében jóváhagyásra kerül.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a jegyzőkönyv 3. cikkében meghatározott jóváhagyó okmánynak az Unió és tagállamai nevében történő letétbe helyezésére jogosult személy(eke)t.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2020. június 26-án.

a Tanács részéről

az elnök

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  
  2018. december 12-i egyetértés (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  A Tanács (EU) 2016/803 határozata (2015. május 7.) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Jordán Hásimita Királyság között létrejött euromediterrán légi közlekedési megállapodást a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából történő módosító jegyzőkönyvnek az Unió és tagállamai nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 132., 2016.5.21., 79. o.).

2

(3)  A megállapodás szövegét a Hivatalos Lapban közzé tették (HL L 334., 2012.12.6., 3. o.).

3

(4)  A jegyzőkönyv szövegét közétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (HL L 132., 2016.5.21., 81. o.), az aláírásáról szóló határozattal együtt.

4

Európai Unió Hivatalos Lapjában

---

| 2020.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 207/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 207/3

---

Értesítés az Európai Unió és a Vietnámi Szocialista Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodás hatálybalépésének időpontjáról

Az Európai Unió és a Vietnámi Szocialista Köztársaság között létrejött, 2019. június 30-án Hanoiban aláírt szabadkereskedelmi megállapodás (1)
  2020. augusztus 1-jén fog hatályba lépni.

1

---

(1)  
  HL L 186., 2020.6.12., 3. o.

1

---

RENDELETEK

| 2020.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 207/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 207/4

---

A TANÁCS (EU) 2020/900 RENDELETE

(2020. június 25.)

az (EU) 2019/1838 rendeletnek a Balti-tengeren 2020-ban alkalmazandó bizonyos halászati lehetőségek tekintetében történő módosításáról, valamint az (EU) 2020/123 rendeletnek az uniós és nem uniós vizeken 2020-ban alkalmazandó bizonyos halászati lehetőségek tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2019/1838 tanácsi rendelet (1) meghatározza a 2020. évre bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeket. A rendelet ívóhelylezárási időszakokat állapít meg a két balti-tengeri közönségestőkehal-állomány tekintetében, eltérést engedélyezve a bizonyos passzív halászeszközökkel halászó, 12 méternél kisebb teljes hosszúságú halászhajók számára. A sodortatott horogsorral folytatott halászat nem tartozik az eltérés hatálya alá. Mindazonáltal az a vélemény fogalmazódott meg, hogy a sodortatott horogsorok használatát engedélyezni kell, és ezért – a halászati lehetőségekről szóló korábbi rendeletekhez hasonlóan – az eltérés hatálya alá kell vonni. Az (EU) 2019/1838 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2019/1838 tanácsi rendelet (1) meghatározza a 2020. évre bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeket. A rendelet ívóhelylezárási időszakokat állapít meg a két balti-tengeri közönségestőkehal-állomány tekintetében, eltérést engedélyezve a bizonyos passzív halászeszközökkel halászó, 12 méternél kisebb teljes hosszúságú halászhajók számára. A sodortatott horogsorral folytatott halászat nem tartozik az eltérés hatálya alá. Mindazonáltal az a vélemény fogalmazódott meg, hogy a sodortatott horogsorok használatát engedélyezni kell, és ezért – a halászati lehetőségekről szóló korábbi rendeletekhez hasonlóan – az eltérés hatálya alá kell vonni. Az (EU) 2019/1838 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (2) | Az (EU) 2020/123 tanácsi rendelet (2) meghatározza az egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós hajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó 2020. évi halászati lehetőségeket. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2020/123 tanácsi rendelet (2) meghatározza az egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós hajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó 2020. évi halászati lehetőségeket.

| (3) | A Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) a 2020. március 16–20-i plenáris ülésén elfogadott jelentésben arra a megállapításra jutott, hogy a vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus) Kelta-tengerben ejtett járulékos fogásait illetően a 2020. évi halászati lehetőségeket meghatározó (EU) 2020/123 rendelet 13. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott korrekciós intézkedések között felsorolt négy különböző zsákvég-kialakítás közül a 160 mm szembőségű négyzetes szemű hálómezővel felszerelt, 100 mm szembőségű rombuszos szemű zsákvég jelenti a leginkább szelektív megoldást. A HTMGB nem rendelkezett megbízható becslésekkel arra vonatkozóan, hogy a 160 mm szembőségű négyzetes szemű hálómezővel felszerelt, 100 mm szembőségű rombuszos szemű zsákvég milyen szelektivitást képvisel a közönséges tőkehalat (Gadus morhua) illetően. Következésképpen – az érintett vékonybajszútőkehal-állomány helyreállításának biztosítása érdekében – helyénvaló a továbbiakban is megengedni a zsákvég és négyzetes szemű hálómező ezen kombinációjának a használatát. A kelta-tengeri közönségestőkehal-állomány helyreállításának biztosítása érdekében a 160 mm szembőségű négyzetes szemű hálómezővel felszerelt, 100 mm szembőségű rombuszos szemű zsákvéget a továbbiakban is megemelt halászkötéllel kell használni. |
| --- | --- |

(3)

A Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) a 2020. március 16–20-i plenáris ülésén elfogadott jelentésben arra a megállapításra jutott, hogy a vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus) Kelta-tengerben ejtett járulékos fogásait illetően a 2020. évi halászati lehetőségeket meghatározó (EU) 2020/123 rendelet 13. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott korrekciós intézkedések között felsorolt négy különböző zsákvég-kialakítás közül a 160 mm szembőségű négyzetes szemű hálómezővel felszerelt, 100 mm szembőségű rombuszos szemű zsákvég jelenti a leginkább szelektív megoldást. A HTMGB nem rendelkezett megbízható becslésekkel arra vonatkozóan, hogy a 160 mm szembőségű négyzetes szemű hálómezővel felszerelt, 100 mm szembőségű rombuszos szemű zsákvég milyen szelektivitást képvisel a közönséges tőkehalat (Gadus morhua) illetően. Következésképpen – az érintett vékonybajszútőkehal-állomány helyreállításának biztosítása érdekében – helyénvaló a továbbiakban is megengedni a zsákvég és négyzetes szemű hálómező ezen kombinációjának a használatát. A kelta-tengeri közönségestőkehal-állomány helyreállításának biztosítása érdekében a 160 mm szembőségű négyzetes szemű hálómezővel felszerelt, 100 mm szembőségű rombuszos szemű zsákvéget a továbbiakban is megemelt halászkötéllel kell használni.

| (4) | A közönséges tőkehal (Gadus morhua) északi-tengeri állományának halászati mortalitása (F) 2016 óta nőtt, és a becslések szerint mostanra meghaladja a halászati mortalitási referenciapontot (Flim), azaz azt a referenciapontot, amely hosszú távon átlagos állományméretet fog eredményezni a biomassza-határérték referenciapontján (Blim). A Flim feletti szinten folytatott halászat az állomány Blim alatti szintre történő csökkenését fogja okozni. Következésképpen a szaporodóképes állomány biomasszája 2015 óta csökken, és a becslések szerint a Blim alatt van. A Blim a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményekben, különösen a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) szakvéleményeiben meghatározott referenciapont, amely alatt csökkenhet a reprodukciós kapacitás. Ezen túlmenően az állománypótlódás 1998 óta továbbra is gyenge, valamint 2016-ban és 2018-ban kivételesen gyenge volt. |
| --- | --- |

(4)

A közönséges tőkehal (Gadus morhua) északi-tengeri állományának halászati mortalitása (F) 2016 óta nőtt, és a becslések szerint mostanra meghaladja a halászati mortalitási referenciapontot (Flim), azaz azt a referenciapontot, amely hosszú távon átlagos állományméretet fog eredményezni a biomassza-határérték referenciapontján (Blim). A Flim feletti szinten folytatott halászat az állomány Blim alatti szintre történő csökkenését fogja okozni. Következésképpen a szaporodóképes állomány biomasszája 2015 óta csökken, és a becslések szerint a Blim alatt van. A Blim a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményekben, különösen a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) szakvéleményeiben meghatározott referenciapont, amely alatt csökkenhet a reprodukciós kapacitás. Ezen túlmenően az állománypótlódás 1998 óta továbbra is gyenge, valamint 2016-ban és 2018-ban kivételesen gyenge volt.

| (5) | Az Északi-tengerre vonatkozó többéves tervet létrehozó (EU) 2018/973 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően, amennyiben a tudományos szakvélemények azt jelzik, hogy az említett rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett bármely szaporodóképes állomány biomasszája a Blim alatt van, további korrekciós intézkedéseket kell elfogadni annak biztosítására, hogy az állomány gyorsan visszaálljon a maximális fenntartható hozamot (MFH) biztosító szint fölé. Ezek a korrekciós intézkedések magukban foglalhatják különösen az érintett állomány célzott halászatának felfüggesztését, valamint az említett állományokra és/vagy – azon halászati tevékenységek esetében, amelyeknél előfordulnak a közönséges tőkehal vagy a vékonybajszú tőkehal járulékos fogásai – más állományokra vonatkozó halászati lehetőségek megfelelő csökkentését. |
| --- | --- |

(5)

Az Északi-tengerre vonatkozó többéves tervet létrehozó (EU) 2018/973 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően, amennyiben a tudományos szakvélemények azt jelzik, hogy az említett rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett bármely szaporodóképes állomány biomasszája a Blim alatt van, további korrekciós intézkedéseket kell elfogadni annak biztosítására, hogy az állomány gyorsan visszaálljon a maximális fenntartható hozamot (MFH) biztosító szint fölé. Ezek a korrekciós intézkedések magukban foglalhatják különösen az érintett állomány célzott halászatának felfüggesztését, valamint az említett állományokra és/vagy – azon halászati tevékenységek esetében, amelyeknél előfordulnak a közönséges tőkehal vagy a vékonybajszú tőkehal járulékos fogásai – más állományokra vonatkozó halászati lehetőségek megfelelő csökkentését.

| (6) | Az északi-tengeri tagállamok regionális csoportja hosszabb távú intézkedésekre irányuló közös ajánlásának hiányában a Bizottság – az Európai Unió és Norvégia közötti kötelezettségvállalásokkal összhangban – a funkcionálisan a 2020. évi halászati lehetőségekhez kapcsolódó olyan további technikai intézkedések bevezetését javasolja, amelyek összhangban vannak az Európai Bizottság és a Tanács közös nyilatkozatával. |
| --- | --- |

(6)

Az északi-tengeri tagállamok regionális csoportja hosszabb távú intézkedésekre irányuló közös ajánlásának hiányában a Bizottság – az Európai Unió és Norvégia közötti kötelezettségvállalásokkal összhangban – a funkcionálisan a 2020. évi halászati lehetőségekhez kapcsolódó olyan további technikai intézkedések bevezetését javasolja, amelyek összhangban vannak az Európai Bizottság és a Tanács közös nyilatkozatával.

| (7) | Annak érdekében, hogy a járulékos fogásokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségek (TAC) hatálya alá tartozó állományok kifogott mennyisége csökkenjen, az említett állományokhoz tartozó halak fogására irányuló halászati tevékenységek esetében a halászati lehetőségeket olyan szinten kell megállapítani, amely elősegíti, hogy a veszélyeztetett állományok biomasszaszintje fenntartható szintekre álljon vissza. Emellett a halászati lehetőségekhez funkcionálisan kapcsolódó technikai intézkedéseket kell megállapítani. Az ICES az Északi-tengerre vonatkozó vegyes halászati áttekintésében úgy ítéli meg, hogy a halászati módszerek megváltoztatása nélkül és az illegális visszadobások figyelembevételével a közönséges tőkehal fogásainak mennyisége a becslések szerint 40 000 tonna körül van. Annak érdekében, hogy minimálisra csökkenjen annak a kockázata, hogy a fogások jelentősen meghaladják az elfogadott TAC-ot, további fogáskorlátozó intézkedésekre van szükség. |
| --- | --- |

(7)

Annak érdekében, hogy a járulékos fogásokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségek (TAC) hatálya alá tartozó állományok kifogott mennyisége csökkenjen, az említett állományokhoz tartozó halak fogására irányuló halászati tevékenységek esetében a halászati lehetőségeket olyan szinten kell megállapítani, amely elősegíti, hogy a veszélyeztetett állományok biomasszaszintje fenntartható szintekre álljon vissza. Emellett a halászati lehetőségekhez funkcionálisan kapcsolódó technikai intézkedéseket kell megállapítani. Az ICES az Északi-tengerre vonatkozó vegyes halászati áttekintésében úgy ítéli meg, hogy a halászati módszerek megváltoztatása nélkül és az illegális visszadobások figyelembevételével a közönséges tőkehal fogásainak mennyisége a becslések szerint 40 000 tonna körül van. Annak érdekében, hogy minimálisra csökkenjen annak a kockázata, hogy a fogások jelentősen meghaladják az elfogadott TAC-ot, további fogáskorlátozó intézkedésekre van szükség.

| (8) | A Norvégiával fennálló halászati kapcsolatokra vonatkozó megállapodásokban (4), illetve jegyzőkönyvekben meghatározott eljárással összhangban az Unió konzultációkat folytatott Norvégiával a halászati jogokról. A felek megállapodtak abban, hogy javasolják hatóságaiknak, hogy vezessenek be további korrekciós intézkedéseket a 2019 decemberében már elfogadott TAC kiegészítésére annak érdekében, hogy 2020-ban ideiglenes jelleggel további védelmet biztosítsanak mind a fiatal, mind a kifejlett közönségestőkehal-egyedek számára. Az említett intézkedéseknek magukban kell foglalniuk a fiatal egyedek védelmét szolgáló szezonális halászati tilalmak, a különleges hozzáférési feltételekkel rendelkező területekkel kapcsolatos korlátozások, valamint új, halászeszközökön alapuló intézkedések bevezetését. |
| --- | --- |

(8)

A Norvégiával fennálló halászati kapcsolatokra vonatkozó megállapodásokban (4), illetve jegyzőkönyvekben meghatározott eljárással összhangban az Unió konzultációkat folytatott Norvégiával a halászati jogokról. A felek megállapodtak abban, hogy javasolják hatóságaiknak, hogy vezessenek be további korrekciós intézkedéseket a 2019 decemberében már elfogadott TAC kiegészítésére annak érdekében, hogy 2020-ban ideiglenes jelleggel további védelmet biztosítsanak mind a fiatal, mind a kifejlett közönségestőkehal-egyedek számára. Az említett intézkedéseknek magukban kell foglalniuk a fiatal egyedek védelmét szolgáló szezonális halászati tilalmak, a különleges hozzáférési feltételekkel rendelkező területekkel kapcsolatos korlátozások, valamint új, halászeszközökön alapuló intézkedések bevezetését.

| (9) | Az ICES 2020. március 9-én szakvéleményt adott ki a norvég garnélának (Pandalus borealis) az ICES 3a és 4a körzet keleti részéből (a Skagerrak és a Kattegat területe, valamint az Északi-tenger északi része a Norvég-árokban) származó fogásaira vonatkozóan. E szakvélemény alapján és a Norvégiával folytatott konzultációkat követően az ICES 3a körzet tekintetében a norvég garnélára vonatkozó uniós kvótát az MFH-nak megfelelően helyénvaló 3 266 tonnában megállapítani. |
| --- | --- |

(9)

Az ICES 2020. március 9-én szakvéleményt adott ki a norvég garnélának (Pandalus borealis) az ICES 3a és 4a körzet keleti részéből (a Skagerrak és a Kattegat területe, valamint az Északi-tenger északi része a Norvég-árokban) származó fogásaira vonatkozóan. E szakvélemény alapján és a Norvégiával folytatott konzultációkat követően az ICES 3a körzet tekintetében a norvég garnélára vonatkozó uniós kvótát az MFH-nak megfelelően helyénvaló 3 266 tonnában megállapítani.

| (10) | Az ICES 2020. április 14-i szakvéleménye szerint a sprattból (Sprattus sprattus) az ICES 4 alterület (Északi-tenger) és az ICES 3a körzet (Skagerrak és Kattegatt) uniós vizein ejtett fogások mennyisége a 2020. július 1. és 2021. június 30. közötti időszakban nem haladhatja meg a 207 807 tonnát. A sprattra vonatkozó halászati lehetőségeket ezért az említett időszakra nézve az ICES 2a körzet és az ICES 4 alterület uniós vizei esetében 169 778 tonnában, az ICES 3a körzet esetében pedig 38 029 tonnában kell meghatározni, az MFH-val összhangban. |
| --- | --- |

(10)

Az ICES 2020. április 14-i szakvéleménye szerint a sprattból (Sprattus sprattus) az ICES 4 alterület (Északi-tenger) és az ICES 3a körzet (Skagerrak és Kattegatt) uniós vizein ejtett fogások mennyisége a 2020. július 1. és 2021. június 30. közötti időszakban nem haladhatja meg a 207 807 tonnát. A sprattra vonatkozó halászati lehetőségeket ezért az említett időszakra nézve az ICES 2a körzet és az ICES 4 alterület uniós vizei esetében 169 778 tonnában, az ICES 3a körzet esetében pedig 38 029 tonnában kell meghatározni, az MFH-val összhangban.

| (11) | A szardellának (Engraulis encrasicolus) az ICES 9 és 10 alterületen és a Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság (CECAF) illetékességi területe 34.1.1 övezetének uniós vizein élő állományára vonatkozó TAC a 2020. július 1. és 2021. június 30. közötti időszakra az ezen időszakra vonatkozó tudományos szakvélemény kibocsátásáig nullában került megállapításra. Az ICES az említett állományra vonatkozó szakvéleményét 2020. június végén teszi közzé. Annak érdekében, hogy a halászati tevékenységet addig is folytatni lehessen, amíg a TAC a legfrissebb tudományos szakvélemény alapján megállapításra nem kerül, a 2019 harmadik negyedévében ejtett fogások alapján 4 018 tonna mennyiségben ideiglenes TAC-ot kell meghatározni. Az említett ideiglenes TAC-ot az ICES tudományos szakvéleménye alapján módosítani kell. |
| --- | --- |

(11)

A szardellának (Engraulis encrasicolus) az ICES 9 és 10 alterületen és a Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság (CECAF) illetékességi területe 34.1.1 övezetének uniós vizein élő állományára vonatkozó TAC a 2020. július 1. és 2021. június 30. közötti időszakra az ezen időszakra vonatkozó tudományos szakvélemény kibocsátásáig nullában került megállapításra. Az ICES az említett állományra vonatkozó szakvéleményét 2020. június végén teszi közzé. Annak érdekében, hogy a halászati tevékenységet addig is folytatni lehessen, amíg a TAC a legfrissebb tudományos szakvélemény alapján megállapításra nem kerül, a 2019 harmadik negyedévében ejtett fogások alapján 4 018 tonna mennyiségben ideiglenes TAC-ot kell meghatározni. Az említett ideiglenes TAC-ot az ICES tudományos szakvéleménye alapján módosítani kell.

| (12) | A Norvégia és az Európai Unió közötti halászati konzultációk 2020-ra szóló kölcsönösen elfogadott, 2019. december 19-i jegyzőkönyvében a felek megállapodtak abban, hogy a megállapodás szerinti 50 000 tonna hering (Clupea harengus) mellett, amelyet Norvégia a 4a és a 4b körzet uniós vizein a kvótájából lehalászhat, és amelyet az Unió az é. sz. 62°-tól délre eső norvég vizeken a kvótájából lehalászhat, további legfeljebb 10 000 tonna mennyiség ítélhető oda, amennyiben Norvégia vagy az Unió ilyen növelést kér. Az említett megállapodást végre kell hajtani az uniós jogban. |
| --- | --- |

(12)

A Norvégia és az Európai Unió közötti halászati konzultációk 2020-ra szóló kölcsönösen elfogadott, 2019. december 19-i jegyzőkönyvében a felek megállapodtak abban, hogy a megállapodás szerinti 50 000 tonna hering (Clupea harengus) mellett, amelyet Norvégia a 4a és a 4b körzet uniós vizein a kvótájából lehalászhat, és amelyet az Unió az é. sz. 62°-tól délre eső norvég vizeken a kvótájából lehalászhat, további legfeljebb 10 000 tonna mennyiség ítélhető oda, amennyiben Norvégia vagy az Unió ilyen növelést kér. Az említett megállapodást végre kell hajtani az uniós jogban.

| (13) | A Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezet (SPRFMO) a 2020. február 14. és 18. között tartott 2020-as éves ülésszakán felülvizsgálta a chilei fattyúmakrélára (Trachurus murphyi) vonatkozó állományvédelmi intézkedéseket, mely faj esetében az (EU) 2020/123 rendeletben még nem kerültek meghatározásra a halászati lehetőségek. Az alkalmazandó intézkedéseket végre kell hajtani az uniós jogban. |
| --- | --- |

(13)

A Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezet (SPRFMO) a 2020. február 14. és 18. között tartott 2020-as éves ülésszakán felülvizsgálta a chilei fattyúmakrélára (Trachurus murphyi) vonatkozó állományvédelmi intézkedéseket, mely faj esetében az (EU) 2020/123 rendeletben még nem kerültek meghatározásra a halászati lehetőségek. Az alkalmazandó intézkedéseket végre kell hajtani az uniós jogban.

| (14) | Az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet (NAFO) a 2019. szeptember 23-tól 27-ig tartott éves ülésszakán úgy határozott, hogy az állomány lehetséges kimerülése miatt betiltja a díszes nyálkásfejű hal (Beryx splendens) halászatát a NAFO 6 alterületen. Az említett intézkedést ezért végre kell hajtani az uniós jogban, és a tilalom hatálya alá tartozó fajok jegyzékét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(14)

Az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet (NAFO) a 2019. szeptember 23-tól 27-ig tartott éves ülésszakán úgy határozott, hogy az állomány lehetséges kimerülése miatt betiltja a díszes nyálkásfejű hal (Beryx splendens) halászatát a NAFO 6 alterületen. Az említett intézkedést ezért végre kell hajtani az uniós jogban, és a tilalom hatálya alá tartozó fajok jegyzékét ennek megfelelően módosítani kell.

| (15) | Az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) 16-05. számú ajánlását, amely csökkentette a földközi-tengeri kardhalállományra (Xiphias gladius) vonatkozó 2020. évi TAC-ot, már végrehajtották az uniós jogban. 2020 januárjában azonban az ICCAT titkársága iránymutatásokat adott ki a kardhal földközi-tengeri állományára vonatkozó TAC kiszámítására vonatkozóan. Következésképpen az uniós kvótát ennek megfelelően aktualizálni kell. |
| --- | --- |

(15)

Az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) 16-05. számú ajánlását, amely csökkentette a földközi-tengeri kardhalállományra (Xiphias gladius) vonatkozó 2020. évi TAC-ot, már végrehajtották az uniós jogban. 2020 januárjában azonban az ICCAT titkársága iránymutatásokat adott ki a kardhal földközi-tengeri állományára vonatkozó TAC kiszámítására vonatkozóan. Következésképpen az uniós kvótát ennek megfelelően aktualizálni kell.

| (16) | Az Indiai-óceáni Tonhalbizottság (IOTC) a 2019. június 17-től 21-ig tartott 2019-es éves ülésszakán új fogási korlátokat fogadott el a sárgaúszójú tonhalra (Thunnus albacares) vonatkozóan, amelyek nem érintik az IOTC-egyezmény szerinti uniós fogási korlátokat. Az IOTC ugyanakkor korlátozta a halcsoportosulást előidéző eszközök, az ellátóhajók és az eszközökkel felszerelt bóják használatának lehetőségét. Ezért az (EU) 2020/123 rendeletet tovább kell módosítani annak biztosítása érdekében, hogy a végrehajtási szabályok megfelelően tükrözzék az IOTC szerződő felei által hozott határozatokat. |
| --- | --- |

(16)

Az Indiai-óceáni Tonhalbizottság (IOTC) a 2019. június 17-től 21-ig tartott 2019-es éves ülésszakán új fogási korlátokat fogadott el a sárgaúszójú tonhalra (Thunnus albacares) vonatkozóan, amelyek nem érintik az IOTC-egyezmény szerinti uniós fogási korlátokat. Az IOTC ugyanakkor korlátozta a halcsoportosulást előidéző eszközök, az ellátóhajók és az eszközökkel felszerelt bóják használatának lehetőségét. Ezért az (EU) 2020/123 rendeletet tovább kell módosítani annak biztosítása érdekében, hogy a végrehajtási szabályok megfelelően tükrözzék az IOTC szerződő felei által hozott határozatokat.

| (17) | Az Indiai-óceán déli részére vonatkozó halászati megállapodás (SIOFA) feleinek 2019. júliusi hatodik ülésszakán a megállapodás hatálya alá tartozó területre vonatkozóan fenékhalászati intézkedésekről és a fenékhalászati erőkifejtés korlátozásairól született döntés. Ezeket az intézkedéseket az (EU) 2020/123 rendelet hajtotta végre az uniós jogban. További módosításokra van azonban szükség annak biztosítása érdekében, hogy a végrehajtási szabályok megfelelően tükrözzék a SIOFA által a fenékhalászatra vonatkozó korlátozások tekintetében hozott határozatokat. |
| --- | --- |

(17)

Az Indiai-óceán déli részére vonatkozó halászati megállapodás (SIOFA) feleinek 2019. júliusi hatodik ülésszakán a megállapodás hatálya alá tartozó területre vonatkozóan fenékhalászati intézkedésekről és a fenékhalászati erőkifejtés korlátozásairól született döntés. Ezeket az intézkedéseket az (EU) 2020/123 rendelet hajtotta végre az uniós jogban. További módosításokra van azonban szükség annak biztosítása érdekében, hogy a végrehajtási szabályok megfelelően tükrözzék a SIOFA által a fenékhalászatra vonatkozó korlátozások tekintetében hozott határozatokat.

| (18) | A Bizottság halászati engedélyeket ad ki venezuelai lobogó alatt közlekedő hajók részére annak érdekében, hogy lehetővé tegye számukra a csattogóhal halászatát a Francia Guyana partjainál található európai vizeken. Az (EU) 2020/123 rendelet 45 engedély kiadásáról rendelkezik. Ezen engedélyek kiadásához bizonyítani kell, hogy érvényes szerződéses jogviszony áll fenn a hajótulajdonos és egy Francia Guyana területén található feldolgozó vállalkozás között. Két adott év közötti engedélyezési folyamat során bizonyos feltételek mellett lehetővé kell tenni a halászati műveletek folytonosságát. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság halászati engedélyeket ad ki venezuelai lobogó alatt közlekedő hajók részére annak érdekében, hogy lehetővé tegye számukra a csattogóhal halászatát a Francia Guyana partjainál található európai vizeken. Az (EU) 2020/123 rendelet 45 engedély kiadásáról rendelkezik. Ezen engedélyek kiadásához bizonyítani kell, hogy érvényes szerződéses jogviszony áll fenn a hajótulajdonos és egy Francia Guyana területén található feldolgozó vállalkozás között. Két adott év közötti engedélyezési folyamat során bizonyos feltételek mellett lehetővé kell tenni a halászati műveletek folytonosságát.

| (19) | Az ICES 2a, 3a és 4 alkörzetben bizonyos halászeszközökkel homoki angolnára halászó hajókkal szemben 2020. augusztus 1. és december 31., valamint 2021. január 1. és március 31. között halászati tilalmat kell elrendelni. |
| --- | --- |

(19)

Az ICES 2a, 3a és 4 alkörzetben bizonyos halászeszközökkel homoki angolnára halászó hajókkal szemben 2020. augusztus 1. és december 31., valamint 2021. január 1. és március 31. között halászati tilalmat kell elrendelni.

| (20) | Az (EU) 2020/123 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(20)

Az (EU) 2020/123 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (21) | Az (EU) 2019/1838 és az (EU) 2020/123 rendeletben meghatározott fogási korlátok 2020. január 1-jétől alkalmazandók. Ezért az e rendelet által bevezetett, fogási korlátokra vonatkozó rendelkezéseknek a lehető leghamarabb hatályba kell lépniük. Ami a TAC-szintek módosítását, a Balti-tengerre vonatkozó további eltérést, valamint egy bizonyos halászeszköz továbbra is engedélyezett kelta-tengeri használatát illeti, a rendelkezéseket 2020. január 1-jétől kell alkalmazni. Mivel a vonatkozó halászati lehetőségek még nincsenek kimerítve, vagy növelték azokat, valamint e rendelet kevésbé szigorú szabályokat vezet be, e rendelet visszamenőleges alkalmazása nem sérti a jogbiztonságnak és a jogszerű elvárások védelmének az elvét. |
| --- | --- |

(21)

Az (EU) 2019/1838 és az (EU) 2020/123 rendeletben meghatározott fogási korlátok 2020. január 1-jétől alkalmazandók. Ezért az e rendelet által bevezetett, fogási korlátokra vonatkozó rendelkezéseknek a lehető leghamarabb hatályba kell lépniük. Ami a TAC-szintek módosítását, a Balti-tengerre vonatkozó további eltérést, valamint egy bizonyos halászeszköz továbbra is engedélyezett kelta-tengeri használatát illeti, a rendelkezéseket 2020. január 1-jétől kell alkalmazni. Mivel a vonatkozó halászati lehetőségek még nincsenek kimerítve, vagy növelték azokat, valamint e rendelet kevésbé szigorú szabályokat vezet be, e rendelet visszamenőleges alkalmazása nem sérti a jogbiztonságnak és a jogszerű elvárások védelmének az elvét.

| (22) | A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás (5) 130. cikkének (1) bekezdésével összhangban konzultációra került sor az Egyesült Királysággal, |
| --- | --- |

(22)

A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás (5) 130. cikkének (1) bekezdésével összhangban konzultációra került sor az Egyesült Királysággal,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2019/1838 rendelet módosítása

Az (EU) 2019/1838 rendelet melléklete e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Az (EU) 2020/123 rendelet módosítása

Az (EU) 2020/123 rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | a 3. cikk a következő pontokkal egészül ki:






  „j) | »eszközökkel felszerelt bója«: a tulajdonosának azonosítását lehetővé tevő egyedi hivatkozási számmal jól láthatóan megjelölt és a helyzetének nyomon követésére szolgáló műholdas nyomkövető rendszerrel ellátott bója; |
| --- | --- | --- |

1.

a 3. cikk a következő pontokkal egészül ki:

„j)

»eszközökkel felszerelt bója«: a tulajdonosának azonosítását lehetővé tevő egyedi hivatkozási számmal jól láthatóan megjelölt és a helyzetének nyomon követésére szolgáló műholdas nyomkövető rendszerrel ellátott bója;

| k) | »működő bója«: olyan előzetesen aktivált, bekapcsolt és halcsoportosulást előidéző sodródó eszközön vagy farönkön a tengerre telepített, eszközökkel felszerelt bója, amely a helyzetére vonatkozó adatokat és más rendelkezésre álló információkat, például hangradar-becsléseket továbbít”; |
| --- | --- |

k)

»működő bója«: olyan előzetesen aktivált, bekapcsolt és halcsoportosulást előidéző sodródó eszközön vagy farönkön a tengerre telepített, eszközökkel felszerelt bója, amely a helyzetére vonatkozó adatokat és más rendelkezésre álló információkat, például hangradar-becsléseket továbbít”;

| 2. | a szöveg a következő cikkel egészül ki:

  „12a. cikk
  A homoki angolna halászatára vonatkozó tilalmi időszakok
  2020. augusztus 1. és december 31., valamint 2021. január 1. és március 31. között tilos 16 mm-nél kisebb szembőségű fenékvonóhálóval, kerítőhálóval vagy hasonló vontatott hálóval homoki angolnákra irányuló kereskedelmi halászatot folytatni az ICES 2a és 3a körzetben, valamint az ICES 4 alterületen.”; |
| --- | --- |

2.

a szöveg a következő cikkel egészül ki:

„12a. cikk

A homoki angolna halászatára vonatkozó tilalmi időszakok

2020. augusztus 1. és december 31., valamint 2021. január 1. és március 31. között tilos 16 mm-nél kisebb szembőségű fenékvonóhálóval, kerítőhálóval vagy hasonló vontatott hálóval homoki angolnákra irányuló kereskedelmi halászatot folytatni az ICES 2a és 3a körzetben, valamint az ICES 4 alterületen.”;

| 3. | a 13. cikk (1) bekezdése a) pontjának negyedik franciabekezdése helyébe a következő szöveg lép:






  „– | 160 mm szembőségű négyzetes szemű hálómezővel felszerelt, 100 mm szembőségű zsákvég;”; |
| --- | --- | --- |

3.

a 13. cikk (1) bekezdése a) pontjának negyedik franciabekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„–

160 mm szembőségű négyzetes szemű hálómezővel felszerelt, 100 mm szembőségű zsákvég;”;

| 4. | a 14. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „14. cikk
  Az Északi-tengerben élő közönséges tőkehalra vonatkozó korrekciós intézkedések

  (1)   Azon területek felsorolása, amelyeken a nyílt vízi halászeszközök (erszényes kerítőhálók és vonóhálók) kivételével valamennyi halászeszközzel tilos a halászat, valamint a tilalmi időszakok meghatározása a IV. mellékletben található.


  (2)   A 4a és 4b körzetben legalább 70 mm, a 3a körzetben pedig legalább 90 mm szembőségű fenékvonóhálóval és kerítőhálóval, valamint horogsorral (6) halászó hajók számára tilos a halászat az ICES 4a körzetnek az é. sz. 58°30′00′′-től északra és az é. sz. 61°30′00′′-től délre eső uniós vizein, valamint az ICES 3a.20 (Skagerrak), 4a és 4b körzetnek az é. sz. 57°00′00′′-től északra és k. h. 5°00′00′′-től keletre eső uniós vizein.


  (3)   A (2) bekezdéstől eltérve a (2) bekezdésben említett halászhajók abban az esetben halászhatnak az (1) bekezdésben említett területeken, ha az alábbi kritériumok közül legalább egynek megfelelnek:






  a) | a közönséges tőkehal fogásainak százalékos aránya nem haladja meg a halászati utankénti teljes fogás 5 %-át; azon hajókról, amelyek esetében a közönséges tőkehal fogásai a 2017–2019-es időszakban nem haladták meg a teljes fogás 5 %-át, feltételezni kell, hogy megfelelnek ennek a kritériumnak, feltéve, hogy továbbra is ugyanazt a halászeszközt használják, mint az említett időszakban; ez a feltételezés megcáfolható; |
| --- | --- | --- |

4.

a 14. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„14. cikk

Az Északi-tengerben élő közönséges tőkehalra vonatkozó korrekciós intézkedések

(1)   Azon területek felsorolása, amelyeken a nyílt vízi halászeszközök (erszényes kerítőhálók és vonóhálók) kivételével valamennyi halászeszközzel tilos a halászat, valamint a tilalmi időszakok meghatározása a IV. mellékletben található.

(2)   A 4a és 4b körzetben legalább 70 mm, a 3a körzetben pedig legalább 90 mm szembőségű fenékvonóhálóval és kerítőhálóval, valamint horogsorral (6) halászó hajók számára tilos a halászat az ICES 4a körzetnek az é. sz. 58°30′00′′-től északra és az é. sz. 61°30′00′′-től délre eső uniós vizein, valamint az ICES 3a.20 (Skagerrak), 4a és 4b körzetnek az é. sz. 57°00′00′′-től északra és k. h. 5°00′00′′-től keletre eső uniós vizein.

(3)   A (2) bekezdéstől eltérve a (2) bekezdésben említett halászhajók abban az esetben halászhatnak az (1) bekezdésben említett területeken, ha az alábbi kritériumok közül legalább egynek megfelelnek:

a)

a közönséges tőkehal fogásainak százalékos aránya nem haladja meg a halászati utankénti teljes fogás 5 %-át; azon hajókról, amelyek esetében a közönséges tőkehal fogásai a 2017–2019-es időszakban nem haladták meg a teljes fogás 5 %-át, feltételezni kell, hogy megfelelnek ennek a kritériumnak, feltéve, hogy továbbra is ugyanazt a halászeszközt használják, mint az említett időszakban; ez a feltételezés megcáfolható;

| b) | olyan szabályozott és rendkívül szelektív fenékvonóhálót vagy kerítőhálót használnak, amely egy tudományos tanulmány szerint a közönségestőkehal-fogások legalább 30 %-os csökkenését eredményezi az (EU) 2019/1241 rendelet V. melléklete B. részének 1.1. pontjában a vontatott halászeszközök tekintetében alapméretként meghatározott szembőségű halászeszközzel halászó hajókhoz képest; az ilyen tanulmányokat a HTMGB értékelheti; a HTMGB negatív értékelése esetén ezek a halászeszközök a továbbiakban nem tekinthetők megfelelőnek az e cikk (2) bekezdésében meghatározott területeken való használatra; |
| --- | --- |

b)

olyan szabályozott és rendkívül szelektív fenékvonóhálót vagy kerítőhálót használnak, amely egy tudományos tanulmány szerint a közönségestőkehal-fogások legalább 30 %-os csökkenését eredményezi az (EU) 2019/1241 rendelet V. melléklete B. részének 1.1. pontjában a vontatott halászeszközök tekintetében alapméretként meghatározott szembőségű halászeszközzel halászó hajókhoz képest; az ilyen tanulmányokat a HTMGB értékelheti; a HTMGB negatív értékelése esetén ezek a halászeszközök a továbbiakban nem tekinthetők megfelelőnek az e cikk (2) bekezdésében meghatározott területeken való használatra;

| c) | a 100 mm vagy annál nagyobb szembőségű fenékvonóhálóval és kerítőhálóval (TR1) halászó hajók esetében a következő rendkívül szelektív halászeszközöket használják:






  — | a hasrészen legalább 600 mm szembőségű hasas vonóhálók; |
| --- | --- | --- |

c)

a 100 mm vagy annál nagyobb szembőségű fenékvonóhálóval és kerítőhálóval (TR1) halászó hajók esetében a következő rendkívül szelektív halászeszközöket használják:

—

a hasrészen legalább 600 mm szembőségű hasas vonóhálók;

| — | megemelt halászkötél (0,6 m); |
| --- | --- |

—

megemelt halászkötél (0,6 m);

| — | vízszintes elválasztó hálópanel nagy szembőségű szelektálóablakkal; |
| --- | --- |

—

vízszintes elválasztó hálópanel nagy szembőségű szelektálóablakkal;

| d) | a 4a körzetben legalább 70 mm, a 3a körzetben pedig legalább 90 mm, de 100 mm-nél kisebb szembőségű fenékvonóhálóval és kerítőhálóval (TR2) halászó hajók esetében a következő rendkívül szelektív halászeszközöket használják:






  — | a lepényhal-alakúakat és a hengeres testű halakat különválasztó, a hengeres testű halak számára menekülőnyílással ellátott, legfeljebb 50 mm rácsrúdtávolságú vízszintes szelektáló rács; |
| --- | --- | --- |

d)

a 4a körzetben legalább 70 mm, a 3a körzetben pedig legalább 90 mm, de 100 mm-nél kisebb szembőségű fenékvonóhálóval és kerítőhálóval (TR2) halászó hajók esetében a következő rendkívül szelektív halászeszközöket használják:

—

a lepényhal-alakúakat és a hengeres testű halakat különválasztó, a hengeres testű halak számára menekülőnyílással ellátott, legfeljebb 50 mm rácsrúdtávolságú vízszintes szelektáló rács;

| — | 300 mm szembőségű, négyzetes szemű Seltra-hálópanel; |
| --- | --- |

—

300 mm szembőségű, négyzetes szemű Seltra-hálópanel;

| — | menekülőnyílással ellátott, legfeljebb 35 mm rácsrúdtávolságú szelektáló rács; |
| --- | --- |

—

menekülőnyílással ellátott, legfeljebb 35 mm rácsrúdtávolságú szelektáló rács;

| e) | a hajók olyan, a közönséges tőkehal fogásának elkerülésére irányuló nemzeti terv hatálya alá tartoznak, amelynek célja, hogy – térbeli vagy technikai intézkedések vagy ezek kombinációja révén – a közönséges tőkehal fogásait a tudományos szakvélemények alapján meghatározott halászati lehetőségeknek megfelelő halászati mortalitással összhangban lévő szinten tartsák; az ilyen terveket legkésőbb a végrehajtás időpontjától számított két hónapon belül értékelnie kell a tagállamok esetében a HTMGB-nek, harmadik országok esetében pedig a megfelelő nemzeti tudományos testületnek; ezek a tervek szükség esetén további felülvizsgálatnak vethetők alá, amennyiben az értékelések szerint a terv célkitűzése nem fog teljesülni; |
| --- | --- |

e)

a hajók olyan, a közönséges tőkehal fogásának elkerülésére irányuló nemzeti terv hatálya alá tartoznak, amelynek célja, hogy – térbeli vagy technikai intézkedések vagy ezek kombinációja révén – a közönséges tőkehal fogásait a tudományos szakvélemények alapján meghatározott halászati lehetőségeknek megfelelő halászati mortalitással összhangban lévő szinten tartsák; az ilyen terveket legkésőbb a végrehajtás időpontjától számított két hónapon belül értékelnie kell a tagállamok esetében a HTMGB-nek, harmadik országok esetében pedig a megfelelő nemzeti tudományos testületnek; ezek a tervek szükség esetén további felülvizsgálatnak vethetők alá, amennyiben az értékelések szerint a terv célkitűzése nem fog teljesülni;

(4)   A tagállamok a (3) bekezdés a)–e) pontjában előírt feltételeknek való megfelelés ellenőrzése céljából fokozzák a (2) bekezdésben említett hajók megfigyelését, ellenőrzését és felügyeletét.

(6)  Halászeszközkódok: OTB, OTT, OT, TBN, TBS, TB, TX, PTB, SDN, SSC, SX, LL, LLS.”;"

6

| 5. | a 16. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:






  „o) | díszes nyálkásfejű hal (Beryx splendens) a NAFO 6 alterületen.”. |
| --- | --- | --- |

5.

a 16. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:

„o)

díszes nyálkásfejű hal (Beryx splendens) a NAFO 6 alterületen.”.

Beryx splendens

| 6. | a 27. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „27. cikk
  Halcsoportosulást előidéző sodródó eszközök és ellátóhajók

  (1)   A halcsoportosulást előidéző sodródó eszközöket eszközökkel felszerelt bójákkal kell ellátni. Más bóják, például rádióbóják használata tilos.


  (2)   Az erszényes kerítőhálós hajók egyszerre legfeljebb 300 működő bóját követhetnek.


  (3)   Egy erszényes kerítőhálós hajó részére évente legfeljebb 500 eszközökkel felszerelt bója szerezhető be. Egyetlen erszényes kerítőhálós hajón sem lehet egyidejűleg 500-nál több eszközökkel felszerelt bója (készleten lévő bója és működő bója).


  (4)   A tagállami lobogó alatt közlekedő ellátóhajók száma a szintén tagállami lobogó alatt közlekedő legalább öt erszényes kerítőhálós hajónként legfeljebb kettő lehet. Ez a rendelkezés nem alkalmazandó azokra a tagállamokra, amelyek csak egy ellátóhajót használnak.


  (5)   Egy erszényes kerítőhálós hajót mindenkor legfeljebb egy, valamely tagállam lobogója alatt közlekedő ellátóhajó támogathat.


  (6)   Az Unió nem regisztrálhat új vagy kiegészítő ellátóhajókat az IOTC engedélyezett hajójegyzékében.”; |
| --- | --- |

6.

a 27. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„27. cikk

Halcsoportosulást előidéző sodródó eszközök és ellátóhajók

(1)   A halcsoportosulást előidéző sodródó eszközöket eszközökkel felszerelt bójákkal kell ellátni. Más bóják, például rádióbóják használata tilos.

(2)   Az erszényes kerítőhálós hajók egyszerre legfeljebb 300 működő bóját követhetnek.

(3)   Egy erszényes kerítőhálós hajó részére évente legfeljebb 500 eszközökkel felszerelt bója szerezhető be. Egyetlen erszényes kerítőhálós hajón sem lehet egyidejűleg 500-nál több eszközökkel felszerelt bója (készleten lévő bója és működő bója).

(4)   A tagállami lobogó alatt közlekedő ellátóhajók száma a szintén tagállami lobogó alatt közlekedő legalább öt erszényes kerítőhálós hajónként legfeljebb kettő lehet. Ez a rendelkezés nem alkalmazandó azokra a tagállamokra, amelyek csak egy ellátóhajót használnak.

(5)   Egy erszényes kerítőhálós hajót mindenkor legfeljebb egy, valamely tagállam lobogója alatt közlekedő ellátóhajó támogathat.

(6)   Az Unió nem regisztrálhat új vagy kiegészítő ellátóhajókat az IOTC engedélyezett hajójegyzékében.”;

| 7. | a 46. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „46. cikk
  A fenékhalászatra vonatkozó korlátozások
  A tagállamok biztosítják, hogy a lobogójuk alatt közlekedő, a SIOFA hatálya alá tartozó területen halászó hajók:






  a) | éves fenékhalászati erőkifejtésüket és fogásukat azon évek átlagos éves szintjére korlátozzák, amikor hajóik a SIOFA hatálya alá tartozó területen tevékenykedtek egy olyan reprezentatív időszakban, amelyre vonatkozóan a Bizottságnak bejelentett adatok állnak rendelkezésére; |
| --- | --- | --- |

7.

a 46. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„46. cikk

A fenékhalászatra vonatkozó korlátozások

A tagállamok biztosítják, hogy a lobogójuk alatt közlekedő, a SIOFA hatálya alá tartozó területen halászó hajók:

a)

éves fenékhalászati erőkifejtésüket és fogásukat azon évek átlagos éves szintjére korlátozzák, amikor hajóik a SIOFA hatálya alá tartozó területen tevékenykedtek egy olyan reprezentatív időszakban, amelyre vonatkozóan a Bizottságnak bejelentett adatok állnak rendelkezésére;

| b) | a fenékhalászati erőkifejtés térbeli eloszlását – a horogsoros és csapdás módszerek kivételével – nem terjesztik ki az elmúlt években halászott területeken túlra; |
| --- | --- |

b)

a fenékhalászati erőkifejtés térbeli eloszlását – a horogsoros és csapdás módszerek kivételével – nem terjesztik ki az elmúlt években halászott területeken túlra;

| c) | nem kapnak engedélyt az IK. mellékletben meghatározott Atlantis Bank, Coral, Fools Flat, Middle of What és Walter’s Shoal ideiglenes védett területeken való halászatra, kivéve a horogsoros és csapdás módszerekkel folytatott halászatot, amelyre az a feltétel is vonatkozik, hogy az említett területeken történő halászat idején folyamatosan a fedélzeten kell tartózkodnia egy tudományos megfigyelőnek.”; |
| --- | --- |

c)

nem kapnak engedélyt az IK. mellékletben meghatározott Atlantis Bank, Coral, Fools Flat, Middle of What és Walter’s Shoal ideiglenes védett területeken való halászatra, kivéve a horogsoros és csapdás módszerekkel folytatott halászatot, amelyre az a feltétel is vonatkozik, hogy az említett területeken történő halászat idején folyamatosan a fedélzeten kell tartózkodnia egy tudományos megfigyelőnek.”;

| 8. | az 51. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „51. cikk
  Halászati tilalmi időszakok
  Az ICES 4 alterület uniós vizei tekintetében a homoki angolnák halászatára és a kapcsolódó járulékos fogások ejtésére engedéllyel rendelkező harmadik országbeli hajók számára tilos a homoki angolnák 16 mm-nél kisebb szembőségű fenékvonóhálóval, kerítőhálóval vagy hasonló vontatott halászeszközzel folytatott halászata az említett alterületen az alábbi időszakokban:






  a) | 2020. augusztus 1. és december 31. között; |
| --- | --- | --- |

8.

az 51. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„51. cikk

Halászati tilalmi időszakok

Az ICES 4 alterület uniós vizei tekintetében a homoki angolnák halászatára és a kapcsolódó járulékos fogások ejtésére engedéllyel rendelkező harmadik országbeli hajók számára tilos a homoki angolnák 16 mm-nél kisebb szembőségű fenékvonóhálóval, kerítőhálóval vagy hasonló vontatott halászeszközzel folytatott halászata az említett alterületen az alábbi időszakokban:

a)

2020. augusztus 1. és december 31. között;

| b) | 2021. január 1. és március 31. között.”; |
| --- | --- |

b)

2021. január 1. és március 31. között.”;

| 9. | az IA., ID., IH. és V. melléklet e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

9.

az IA., ID., IH. és V. melléklet e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Az 1. cikket és a 2. cikk 3. pontját, valamint a 2. cikknek a II. melléklet 1. pontja a) és e) alpontjával, illetve 2. és 3. pontjával együtt értelmezett 9. pontját 2020. január 1-től kell alkalmazni.

A 2. cikk 1., 2. és 5-8. pontját, valamint a 2. cikknek a II. melléklet 1. pontja b), c) és d) alpontjával, illetve 4. pontjával együtt értelmezett 9. pontját 2020. július 1-től kell alkalmazni.

A 2. cikk 4. pontját 2020. augusztus 15-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. június 25-én.

a Tanács részéről

az elnök

A METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  A Tanács (EU) 2019/1838 rendelete (2019. október 30.) a bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2020. évre történő meghatározásáról, valamint az (EU) 2019/124 rendeletnek az egyéb vizekre vonatkozó egyes halászati lehetőségek tekintetében történő módosításáról (HL L 281., 2019.10.31., 1. o.).

1

(2)  A Tanács (EU) 2020/123 rendelete (2020. január 27.) bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2020. évre történő meghatározásáról (HL L 25., 2020.1.30., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/973 rendelete (2018. július 4.) az Északi-tenger tengerfenéken élő állományaira és azok halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról, a kirakodási kötelezettség Északi-tengeren történő végrehajtásának részletes meghatározásáról, valamint a 676/2007/EK és az 1342/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 179., 2018.7.16., 1. o.).

3

(4)  Halászati megállapodás az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság között (HL L 226., 1980.8.29., 48. o.).

4

(5)  
  HL L 29., 2020.1.31., 7. o.

5

---

I. MELLÉKLET

Az (EU) 2019/1838 rendelet melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | a közönséges tőkehalnak az ICES 25–32 alkörzetben folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázathoz tartozó (2) lábjegyzet szövege helyébe a következő szöveg lép:






  „(2) | Az ICES 25 és 26 alkörzetben május 1-jétől augusztus 31-ig tilos e kvóta halászata.
  Az első bekezdéstől eltérve a kizárólag tudományos vizsgálatok céljából folytatott halászati műveletek végezhetők, feltéve, hogy e vizsgálatok lefolytatása során maradéktalanul eleget tesznek az (EU) 2019/1241 rendelet 25. cikkében előírt feltételeknek.
  Az első bekezdéstől eltérve az említett tilalmi időszak nem vonatkozik az illetékes nemzeti hatóságok által kibocsátott hivatalos tengertérkép koordinátái szerint 20 méternél kisebb vízmélységű területeken kopoltyúhálóval, állítóhálóval vagy tükörhálóval, vagy fenéken rögzített horogsorral, horogsorral, kézi horogsorral és orsós felszereléssel vagy más passzív halászeszközzel halászó, 12 méter teljes hosszúságot el nem érő uniós halászhajókra. E halászhajók parancsnokainak gondoskodniuk kell arról, hogy halászati tevékenységüket a tagállam ellenőrző hatóságai bármikor nyomon követhessék.”; |
| --- | --- | --- |

1.

a közönséges tőkehalnak az ICES 25–32 alkörzetben folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázathoz tartozó (2) lábjegyzet szövege helyébe a következő szöveg lép:

„(2)

Az ICES 25 és 26 alkörzetben május 1-jétől augusztus 31-ig tilos e kvóta halászata.

Az első bekezdéstől eltérve a kizárólag tudományos vizsgálatok céljából folytatott halászati műveletek végezhetők, feltéve, hogy e vizsgálatok lefolytatása során maradéktalanul eleget tesznek az (EU) 2019/1241 rendelet 25. cikkében előírt feltételeknek.

Az első bekezdéstől eltérve az említett tilalmi időszak nem vonatkozik az illetékes nemzeti hatóságok által kibocsátott hivatalos tengertérkép koordinátái szerint 20 méternél kisebb vízmélységű területeken kopoltyúhálóval, állítóhálóval vagy tükörhálóval, vagy fenéken rögzített horogsorral, horogsorral, kézi horogsorral és orsós felszereléssel vagy más passzív halászeszközzel halászó, 12 méter teljes hosszúságot el nem érő uniós halászhajókra. E halászhajók parancsnokainak gondoskodniuk kell arról, hogy halászati tevékenységüket a tagállam ellenőrző hatóságai bármikor nyomon követhessék.”;

| 2. | a közönséges tőkehalnak az ICES 22–24 alkörzetben folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázathoz tartozó (1) és (2) lábjegyzet szövege helyébe a következő szöveg lép:






  „(1) | Az ICES 24 alkörzetben kizárólag a járulékos halfogások esetében. Az ICES 24 alkörzetben e kvóta keretében nem engedélyezett a halfaj célzott halászata.
  Az első bekezdéstől eltérve a kizárólag tudományos vizsgálatok céljából folytatott, a közönséges tőkehalat célzó halászati műveletek végezhetők, feltéve, hogy e vizsgálatok lefolytatása során maradéktalanul eleget tesznek az (EU) 2019/1241 rendelet 25. cikkében előírt feltételeknek.
  Az első bekezdéstől eltérve az e kvótának az ICES 24 alkörzetben történő halászata engedélyezett az alapvonalaktól számított hat tengeri mérföldig az illetékes nemzeti hatóságok által kibocsátott hivatalos tengertérkép koordinátái szerint 20 méternél kisebb vízmélységű területeken kopoltyúhálóval, állítóhálóval vagy tükörhálóval, fenéken rögzített horogsorral, horogsorral, kézi horogsorral és orsós felszereléssel vagy más passzív halászeszközzel halászó, 12 méternél kisebb teljes hosszúságú uniós halászhajók számára. E halászhajók parancsnokainak gondoskodniuk kell arról, hogy halászati tevékenységüket a tagállam ellenőrző hatóságai bármikor nyomon követhessék. |
| --- | --- | --- |

2.

a közönséges tőkehalnak az ICES 22–24 alkörzetben folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázathoz tartozó (1) és (2) lábjegyzet szövege helyébe a következő szöveg lép:

„(1)

Az ICES 24 alkörzetben kizárólag a járulékos halfogások esetében. Az ICES 24 alkörzetben e kvóta keretében nem engedélyezett a halfaj célzott halászata.

Az első bekezdéstől eltérve a kizárólag tudományos vizsgálatok céljából folytatott, a közönséges tőkehalat célzó halászati műveletek végezhetők, feltéve, hogy e vizsgálatok lefolytatása során maradéktalanul eleget tesznek az (EU) 2019/1241 rendelet 25. cikkében előírt feltételeknek.

Az első bekezdéstől eltérve az e kvótának az ICES 24 alkörzetben történő halászata engedélyezett az alapvonalaktól számított hat tengeri mérföldig az illetékes nemzeti hatóságok által kibocsátott hivatalos tengertérkép koordinátái szerint 20 méternél kisebb vízmélységű területeken kopoltyúhálóval, állítóhálóval vagy tükörhálóval, fenéken rögzített horogsorral, horogsorral, kézi horogsorral és orsós felszereléssel vagy más passzív halászeszközzel halászó, 12 méternél kisebb teljes hosszúságú uniós halászhajók számára. E halászhajók parancsnokainak gondoskodniuk kell arról, hogy halászati tevékenységüket a tagállam ellenőrző hatóságai bármikor nyomon követhessék.

| (2) | Az ICES 22 és 23 alkörzetben február 1-jétől március 31-ig, az ICES 24 alkörzetben pedig június 1-jétől július 31-ig tilos e kvóta halászata.
  Az első bekezdéstől eltérve a kizárólag tudományos vizsgálatok céljából folytatott halászati műveletek végezhetők, feltéve, hogy e vizsgálatok lefolytatása során maradéktalanul eleget tesznek az (EU) 2019/1241 rendelet 25. cikkében előírt feltételeknek.
  Az első bekezdéstől eltérve az említett tilalmi időszak nem vonatkozik az illetékes nemzeti hatóságok által kibocsátott hivatalos tengertérkép koordinátái szerint 20 méternél kisebb vízmélységű területeken kopoltyúhálóval, állítóhálóval vagy tükörhálóval, vagy fenéken rögzített horogsorral, horogsorral, kézi horogsorral és orsós felszereléssel vagy más passzív halászeszközzel halászó, 12 méter teljes hosszúságot el nem érő uniós halászhajókra. E halászhajók parancsnokainak gondoskodniuk kell arról, hogy halászati tevékenységüket a tagállam ellenőrző hatóságai bármikor nyomon követhessék.”. |
| --- | --- |

(2)

Az ICES 22 és 23 alkörzetben február 1-jétől március 31-ig, az ICES 24 alkörzetben pedig június 1-jétől július 31-ig tilos e kvóta halászata.

Az első bekezdéstől eltérve a kizárólag tudományos vizsgálatok céljából folytatott halászati műveletek végezhetők, feltéve, hogy e vizsgálatok lefolytatása során maradéktalanul eleget tesznek az (EU) 2019/1241 rendelet 25. cikkében előírt feltételeknek.

Az első bekezdéstől eltérve az említett tilalmi időszak nem vonatkozik az illetékes nemzeti hatóságok által kibocsátott hivatalos tengertérkép koordinátái szerint 20 méternél kisebb vízmélységű területeken kopoltyúhálóval, állítóhálóval vagy tükörhálóval, vagy fenéken rögzített horogsorral, horogsorral, kézi horogsorral és orsós felszereléssel vagy más passzív halászeszközzel halászó, 12 méter teljes hosszúságot el nem érő uniós halászhajókra. E halászhajók parancsnokainak gondoskodniuk kell arról, hogy halászati tevékenységüket a tagállam ellenőrző hatóságai bármikor nyomon követhessék.”.

---

II. MELLÉKLET

Az (EU) 2020/123 rendelet IA., ID., IH. és V. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | az IA. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | a heringnek az ICES 4 övezetnek az é. sz. 53°30′-től északra fekvő uniós és norvég vizein folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő szöveg lép:









  „Faj: | Hering (1) | Övezet: | az ICES 4 övezet é. sz. 53°30′-től északra fekvő uniós és norvég vizei |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Clupea harengus | (HER/4AB.) |
| Dánia | 59 468 | | Analitikai TAC
  E rendelet 7. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó. |
| Németország | 39 404 | |
| Franciaország | 20 670 | |
| Hollandia | 51 717 | |
| Svédország | 3 913 | |
| Egyesült Királyság | 55 583 | |
| Unió | 230 755 | |
| Feröer szigetek | 250 | |
| Norvégia | 111 652 | (2) |
| TAC | 385 008 | |

1.

az IA. melléklet a következőképpen módosul:

a)

a heringnek az ICES 4 övezetnek az é. sz. 53°30′-től északra fekvő uniós és norvég vizein folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő szöveg lép:

„Faj:

Hering (1)

Övezet:

az ICES 4 övezet é. sz. 53°30′-től északra fekvő uniós és norvég vizei

Clupea harengus

(HER/4AB.)

Dánia

59 468

Analitikai TAC

E rendelet 7. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó.

Németország

39 404

Franciaország

20 670

Hollandia

51 717

Svédország

3 913

Egyesült Királyság

55 583

Unió

230 755

Feröer szigetek

250

Norvégia

111 652

(2)

TAC

385 008

Különleges feltétel: az említett kvóták határértékein belül az Unió által legfeljebb az alábbiakban megadott mennyiségek foghatók az é. sz. 62°-tól délre található norvég vizeken. További legfeljebb 10 000 tonna mennyiség ítélhető oda, ha az Európai Unió ilyen növelést kér.

Az é. sz. 62°-tól délre található norvég vizek (HER/*04N-)

50 000
  ”

| b) | a szardellának az ICES 9 és 10 alterületen, valamint a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizein folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő szöveg lép:









  „Faj: | Szardella | Övezet: | 9 és 10; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Engraulis encrasicolus | (ANE/9/3411) |
| Spanyolország | 1 922 | (3) | Elővigyázatossági TAC |
| Portugália | 2 096 | (3) |
| Unió | 4 018 | (3) |
| TAC | 4 018 | (3) |

b)

a szardellának az ICES 9 és 10 alterületen, valamint a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizein folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő szöveg lép:

„Faj:

Szardella

Övezet:

9 és 10; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

Engraulis encrasicolus

(ANE/9/3411)

Spanyolország

1 922

(3)

Elővigyázatossági TAC

Portugália

2 096

(3)

Unió

4 018

(3)

TAC

4 018

(3)

| c) | a norvég garnélának az ICES 3a körzetben folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő szöveg lép:









  „Faj: | Norvég garnéla | Övezet: | 3a |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pandalus borealis | (PRA/03A.) |
| Dánia | 2 123 | | Analitikai TAC” |
| Svédország | 1 143 | |
| Unió | 3 266 | |
| TAC | 6 115 | |

c)

a norvég garnélának az ICES 3a körzetben folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő szöveg lép:

„Faj:

Norvég garnéla

Övezet:

3a

Pandalus borealis

(PRA/03A.)

Dánia

2 123

Analitikai TAC”

Svédország

1 143

Unió

3 266

TAC

6 115

| d) | a melléklet a sprattnak az ICES 3a körzet uniós vizein folytatott halászatára és a kapcsolódó járulékos fogásokra vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázatával egészül ki:









  „Faj: | Spratt és a kapcsolódó járulékos fogások | Övezet: | 3a |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sprattus sprattus | (SPR/03A.2) |
| Dánia | 25 482 | (4)
   (5) | Analitikai TAC |
| Németország | 53 | (4)
   (5) |
| Svédország | 9 642 | (4)
   (5) |
| Unió | 35 177 | (4)
   (5) |
| TAC | 38 029 | (5) |

d)

a melléklet a sprattnak az ICES 3a körzet uniós vizein folytatott halászatára és a kapcsolódó járulékos fogásokra vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázatával egészül ki:

„Faj:

Spratt és a kapcsolódó járulékos fogások

Övezet:

3a

Sprattus sprattus

(SPR/03A.2)

Dánia

25 482

(4)
   (5)

Analitikai TAC

Németország

53

(4)
   (5)

Svédország

9 642

(4)
   (5)

Unió

35 177

(4)
   (5)

TAC

38 029

(5)

| e) | a sprattnak az ICES 2a körzet és az ICES 4 alterület uniós vizein folytatott halászatára és a kapcsolódó járulékos fogásokra vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő szöveg lép:









  „Faj: | Spratt és a kapcsolódó járulékos fogások | Övezet: | A 2a és 4 övezet uniós vizei |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sprattus sprattus | (SPR/2AC4-C) |
| Belgium | 1 821 | (6)
   (7) | Analitikai TAC |
| Dánia | 144 154 | (6)
   (7) | |
| Németország | 1 821 | (6)
   (7) | |
| Franciaország | 1 821 | (6)
   (7) | |
| Hollandia | 1 821 | (6)
   (7) | |
| Svédország | 1 330 | (6)
   (7)
   (8) | |
| Egyesült Királyság | 6 010 | (6)
   (7) | |
| Unió | 158 778 | (6)
   (7) | |
| Norvégia | 10 000 | (6) | |
| Feröer szigetek | 1 000 | (6)
   (9) | |
| TAC | 169 778 | (6) | |

e)

a sprattnak az ICES 2a körzet és az ICES 4 alterület uniós vizein folytatott halászatára és a kapcsolódó járulékos fogásokra vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő szöveg lép:

„Faj:

Spratt és a kapcsolódó járulékos fogások

Övezet:

A 2a és 4 övezet uniós vizei

Sprattus sprattus

(SPR/2AC4-C)

Belgium

1 821

(6)
   (7)

Analitikai TAC

Dánia

144 154

(6)
   (7)

Németország

1 821

(6)
   (7)

Franciaország

1 821

(6)
   (7)

Hollandia

1 821

(6)
   (7)

Svédország

1 330

(6)
   (7)
   (8)

Egyesült Királyság

6 010

(6)
   (7)

Unió

158 778

(6)
   (7)

Norvégia

10 000

(6)

Feröer szigetek

1 000

(6)
   (9)

TAC

169 778

(6)

| 2. | az ID. mellékletben a kardhalnak a Földközi-tengeren folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő szöveg lép:









  „Faj: | Kardhal

  Xiphias gladius | Övezet: | Földközi-tenger
  (SWO/MED) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Horvátország | 14,60 | (10) | Analitikai TAC
  A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.
  A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. |
| Ciprus | 53,85 | (10) |
| Spanyolország | 1 663,34 | (10) |
| Franciaország | 115,93 | (10) |
| Görögország | 1 101,10 | (10) |
| Olaszország | 3 409,98 | (10) |
| Málta | 404,55 | (10) |
| Unió | 6 763,35 | (10) |
| TAC | 9 583,07 | |

2.

az ID. mellékletben a kardhalnak a Földközi-tengeren folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő szöveg lép:

„Faj:

Kardhal

Xiphias gladius

Övezet:

Földközi-tenger

(SWO/MED)

Horvátország

14,60

(10)

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

Ciprus

53,85

(10)

Spanyolország

1 663,34

(10)

Franciaország

115,93

(10)

Görögország

1 101,10

(10)

Olaszország

3 409,98

(10)

Málta

404,55

(10)

Unió

6 763,35

(10)

TAC

9 583,07

| 3. | az IH. mellékletben a chilei fattyúmakrélának az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő szöveg lép:









  „Faj: | Chilei fattyúmakréla

  Trachurus murphyi | Övezet: | Az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó terület
  (CJM/SPRFMO) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Németország | 10 446,80 | | Analitikai TAC
  A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.
  A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.” |
| Hollandia | 11 323,26 | |
| Litvánia | 7 269,16 | |
| Lengyelország | 12 498,78 | |
| Unió | 41 538 | |
| TAC | Nem releváns | |

3.

az IH. mellékletben a chilei fattyúmakrélának az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő szöveg lép:

„Faj:

Chilei fattyúmakréla

Trachurus murphyi

Övezet:

Az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó terület

(CJM/SPRFMO)

Németország

10 446,80

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.”

Hollandia

11 323,26

Litvánia

7 269,16

Lengyelország

12 498,78

Unió

41 538

TAC

Nem releváns

| 4. | az V. melléklet B. részében (Az uniós vizeken halászó harmadik országbeli hajók halászati engedélyeire vonatkozó mennyiségi korlátozások) az (1) lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:






  „(1) | E halászati engedélyek kiadásához bizonyítani kell, hogy érvényes szerződéses jogviszony áll fenn az engedélyt kérelmező hajótulajdonos és egy Francia Guyana területén található feldolgozó vállalkozás között, valamint, hogy ez a szerződés magában foglalja az arra vonatkozó kötelezettséget, hogy az érintett hajó teljes csattogóhal-fogásának legalább 75 %-át az adott vállalkozás telephelyén való feldolgozás céljából Francia Guyana területén kirakodják. E szerződést jóvá kell hagyniuk a francia hatóságoknak, amelyeknek biztosítaniuk kell, hogy a szerződés összhangban álljon egyfelől a szerződő félként meghatározott feldolgozó vállalkozás tényleges kapacitásával, másfelől a guyanai gazdaság fejlesztésével kapcsolatos célkitűzésekkel. A jóváhagyott szerződés másolatát csatolni kell a halászati engedély iránti kérelemhez. E jóváhagyás megtagadása esetén a francia hatóságoknak indokolás kíséretében értesíteniük kell erről az érintett felet és a Bizottságot. A Venezuela lobogója alatt közlekedő, 2020-ban halászati tevékenység végzésére engedéllyel rendelkező halászhajók 2021. április 1-jéig folytathatják a halászatot, amennyiben halászati engedélyüket megújítják, és feltéve, hogy:






  — | a hajó üzemeltetője új szállítási szerződést írt alá 2021-re vonatkozóan, |
| --- | --- | --- | --- |

4.

az V. melléklet B. részében (Az uniós vizeken halászó harmadik országbeli hajók halászati engedélyeire vonatkozó mennyiségi korlátozások) az (1) lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:

„(1)

E halászati engedélyek kiadásához bizonyítani kell, hogy érvényes szerződéses jogviszony áll fenn az engedélyt kérelmező hajótulajdonos és egy Francia Guyana területén található feldolgozó vállalkozás között, valamint, hogy ez a szerződés magában foglalja az arra vonatkozó kötelezettséget, hogy az érintett hajó teljes csattogóhal-fogásának legalább 75 %-át az adott vállalkozás telephelyén való feldolgozás céljából Francia Guyana területén kirakodják. E szerződést jóvá kell hagyniuk a francia hatóságoknak, amelyeknek biztosítaniuk kell, hogy a szerződés összhangban álljon egyfelől a szerződő félként meghatározott feldolgozó vállalkozás tényleges kapacitásával, másfelől a guyanai gazdaság fejlesztésével kapcsolatos célkitűzésekkel. A jóváhagyott szerződés másolatát csatolni kell a halászati engedély iránti kérelemhez. E jóváhagyás megtagadása esetén a francia hatóságoknak indokolás kíséretében értesíteniük kell erről az érintett felet és a Bizottságot. A Venezuela lobogója alatt közlekedő, 2020-ban halászati tevékenység végzésére engedéllyel rendelkező halászhajók 2021. április 1-jéig folytathatják a halászatot, amennyiben halászati engedélyüket megújítják, és feltéve, hogy:

—

a hajó üzemeltetője új szállítási szerződést írt alá 2021-re vonatkozóan,

| — | az engedélymegújítási eljárás folyamatban van az adott a hajóra vonatkozóan, |
| --- | --- |

—

az engedélymegújítási eljárás folyamatban van az adott a hajóra vonatkozóan,

| — | a hajó üzemeltetője 2020-ban eleget tett jelentéstételi és szerződésben rögzített kirakodási kötelezettségeinek. |
| --- | --- |

—

a hajó üzemeltetője 2020-ban eleget tett jelentéstételi és szerződésben rögzített kirakodási kötelezettségeinek.

Ez a meghosszabbítás a hajó 2021. évi halászati engedélyének kiadásáról szóló bizottsági határozat hatálybalépésének napján vagy az engedély elutasításáról szóló bizottsági értesítést követően jár le.”

---

(1)  Legalább 32 mm szembőségű hálókkal ejtett heringfogások.

(2)  Az e kvóta szerinti fogásokat le kell vonni a TAC Norvégiára eső részéből. Az említett kvóta határértékein belül legfeljebb az alábbiakban megadott mennyiségek halászhatók a 4a és 4b övezet uniós vizein (HER/*4AB-C). További legfeljebb 10 000 tonna mennyiség ítélhető oda, ha Norvégia ilyen növelést kér.

50 000

(3)  Ez a kvóta kizárólag 2020. július 1-jétől 2020. szeptember 30-ig halászható.”

(4)  A kvóta legfeljebb 5 %-át a vékonybajszú tőkehal és a foltos tőkehal járulékos fogásai is képezhetik (OTH/*03A.2). A vékonybajszú tőkehalnak és a foltos tőkehalnak a kvótába e rendelkezés alapján beleszámított járulékos fogásai, valamint bizonyos fajoknak a kvótába az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (8) bekezdése szerint beleszámított járulékos fogásai együttesen nem haladhatják meg a kvóta 9 %-át.

(5)  Ez a kvóta kizárólag 2020. július 1-jétől 2021. június 30-ig halászható.”

(6)  Ez a kvóta kizárólag 2020. július 1-jétől 2021. június 30-ig halászható.

(7)  A kvóta legfeljebb 2 %-át a vékonybajszú tőkehal járulékos fogásai is képezhetik (OTH/*2AC4C). A vékonybajszú tőkehalnak a kvótába e rendelkezés alapján beleszámított járulékos fogásai, valamint bizonyos fajoknak a kvótába az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (8) bekezdése szerint beleszámított járulékos fogásai együttesen nem haladhatják meg a kvóta 9 %-át.

(8)  A homoki angolnával együtt.

(9)  A kvóta legfeljebb 4 %-át a hering járulékos fogásai is képezhetik.”

(10)  Ez a kvóta kizárólag április 1-jétől december 31-ig halászható.”

---

HATÁROZATOK

| 2020.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 207/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 207/15

---

A TANÁCS (KKBP) 2020/901 HATÁROZATA

(2020. június 29.)

az Átfogó Atomcsendszerződés Szervezetének (CTBTO) Előkészítő Bizottsága által folytatott tevékenységeknek az Előkészítő Bizottság monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtásának keretében történő uniós támogatásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikke (1) bekezdésére és 31. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2003. december 12-én elfogadta a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégiát (a továbbiakban: a stratégia), amelynek III. fejezete tartalmazza az ilyen fegyverek elterjedése elleni küzdelem terén mind az Unión belül, mind harmadik országokban meghozandó intézkedések listáját. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2003. december 12-én elfogadta a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégiát (a továbbiakban: a stratégia), amelynek III. fejezete tartalmazza az ilyen fegyverek elterjedése elleni küzdelem terén mind az Unión belül, mind harmadik országokban meghozandó intézkedések listáját.

| (2) | Az Unió aktívan végrehajtja a stratégiát, valamint az annak III. fejezetében felsorolt intézkedéseket, különösen a többoldalú intézmények – így például az Átfogó Atomcsendszerződés Szervezetének (CTBTO) ideiglenes technikai titkársága – által végrehajtott egyedi projektek támogatására felszabadított pénzügyi források biztosítása révén. |
| --- | --- |

(2)

Az Unió aktívan végrehajtja a stratégiát, valamint az annak III. fejezetében felsorolt intézkedéseket, különösen a többoldalú intézmények – így például az Átfogó Atomcsendszerződés Szervezetének (CTBTO) ideiglenes technikai titkársága – által végrehajtott egyedi projektek támogatására felszabadított pénzügyi források biztosítása révén.

| (3) | A Tanács 2003. november 17-én elfogadta a tömegpusztító fegyverek és a hordozóeszközök elterjedésének megakadályozásáról szóló többoldalú megállapodások egyetemessé tételéről és megerősítéséről szóló 2003/805/KKBP közös álláspontot (1). Az említett közös álláspont szorgalmazza – többek között – az Átfogó Atomcsendszerződés (CTBT) aláírásának és megerősítésének előmozdítását. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2003. november 17-én elfogadta a tömegpusztító fegyverek és a hordozóeszközök elterjedésének megakadályozásáról szóló többoldalú megállapodások egyetemessé tételéről és megerősítéséről szóló 2003/805/KKBP közös álláspontot (1). Az említett közös álláspont szorgalmazza – többek között – az Átfogó Atomcsendszerződés (CTBT) aláírásának és megerősítésének előmozdítását.

| (4) | A CTBT aláíró államai úgy határoztak, hogy a CTBT hatékony végrehajtása céljából – a CTBTO létrehozásáig – felállítanak egy jogképességgel felruházott és nemzetközi szervezetként elismert előkészítő bizottságot. |
| --- | --- |

(4)

A CTBT aláíró államai úgy határoztak, hogy a CTBT hatékony végrehajtása céljából – a CTBTO létrehozásáig – felállítanak egy jogképességgel felruházott és nemzetközi szervezetként elismert előkészítő bizottságot.

| (5) | A CTBT mielőbbi hatálybalépése és egyetemessé tétele, valamint a CTBTO Előkészítő Bizottsága monitoring- és ellenőrzési rendszerének megerősítése a stratégia fontos célkitűzései közé tartozik. E tekintetben a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság által végrehajtott nukleáris kísérletek ismételten felhívták a figyelmet a CTBT mielőbbi hatálybalépésének fontosságára és a CTBT monitoring- és ellenőrzési rendszere fenntartásának és megerősítésének szükségességére. |
| --- | --- |

(5)

A CTBT mielőbbi hatálybalépése és egyetemessé tétele, valamint a CTBTO Előkészítő Bizottsága monitoring- és ellenőrzési rendszerének megerősítése a stratégia fontos célkitűzései közé tartozik. E tekintetben a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság által végrehajtott nukleáris kísérletek ismételten felhívták a figyelmet a CTBT mielőbbi hatálybalépésének fontosságára és a CTBT monitoring- és ellenőrzési rendszere fenntartásának és megerősítésének szükségességére.

| (6) | Az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkára „Közös jövőnk biztosítása. Leszerelési program” című dokumentumában úgy fogalmazott, hogy az Átfogó Atomcsendszerződés azáltal, hogy korlátozza a magasabb műszaki színvonalú új atomfegyver-típusok kifejlesztését, fékezi a fegyverkezési versenyt, emellett erőteljes normatív gátat is teremt azoknak az államoknak a törekvéseivel szemben, amelyek nonproliferációs kötelezettségvállalásaikat sértő módon nukleáris fegyverek kifejlesztésével és gyártásával próbálkoznak, hogy ezáltal nukleáris fegyverekre tegyenek szert. |
| --- | --- |

(6)

Az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkára „Közös jövőnk biztosítása. Leszerelési program” című dokumentumában úgy fogalmazott, hogy az Átfogó Atomcsendszerződés azáltal, hogy korlátozza a magasabb műszaki színvonalú új atomfegyver-típusok kifejlesztését, fékezi a fegyverkezési versenyt, emellett erőteljes normatív gátat is teremt azoknak az államoknak a törekvéseivel szemben, amelyek nonproliferációs kötelezettségvállalásaikat sértő módon nukleáris fegyverek kifejlesztésével és gyártásával próbálkoznak, hogy ezáltal nukleáris fegyverekre tegyenek szert.

| (7) | A stratégia végrehajtása keretében a Tanács három együttes fellépést és négy olyan határozatot fogadott el – nevezetesen: a 2006/243/KKBP (2), a 2007/468/KKBP (3) és a 2008/588/KKBP együttes fellépést (4), valamint a 2010/461/KKBP (5), a 2012/699/KKBP (6), a (KKBP) 2015/1837 (7) és a (KKBP) 2018/298 határozatot (8) –, amelyekkel az a célja, hogy támogatást nyújtson a CTBTO Előkészítő Bizottságának tevékenységeihez. |
| --- | --- |

(7)

A stratégia végrehajtása keretében a Tanács három együttes fellépést és négy olyan határozatot fogadott el – nevezetesen: a 2006/243/KKBP (2), a 2007/468/KKBP (3) és a 2008/588/KKBP együttes fellépést (4), valamint a 2010/461/KKBP (5), a 2012/699/KKBP (6), a (KKBP) 2015/1837 (7) és a (KKBP) 2018/298 határozatot (8) –, amelyekkel az a célja, hogy támogatást nyújtson a CTBTO Előkészítő Bizottságának tevékenységeihez.

| (8) | Az említett uniós támogatást folytatni kell. |
| --- | --- |

(8)

Az említett uniós támogatást folytatni kell.

| (9) | E határozat technikai végrehajtását a CTBTO Előkészítő Bizottságára kell bízni, amely a világszerte több mint 337 létesítményéből álló Nemzetközi Megfigyelőrendszer (IMS) hálózata és a Nemzetközi Adatközpont (IDC) révén szerzett egyedülálló szakértelme és képességei alapján az egyetlen olyan nemzetközi szervezet, amely rendelkezik a képességgel és a megfelelő felhatalmazással e határozat végrehajtására. Az Unió által támogatott projekteket csak a CTBTO Előkészítő Bizottsága számára nyújtott, költségvetésen kívüli hozzájárulások formájában lehet finanszírozni, |
| --- | --- |

(9)

E határozat technikai végrehajtását a CTBTO Előkészítő Bizottságára kell bízni, amely a világszerte több mint 337 létesítményéből álló Nemzetközi Megfigyelőrendszer (IMS) hálózata és a Nemzetközi Adatközpont (IDC) révén szerzett egyedülálló szakértelme és képességei alapján az egyetlen olyan nemzetközi szervezet, amely rendelkezik a képességgel és a megfelelő felhatalmazással e határozat végrehajtására. Az Unió által támogatott projekteket csak a CTBTO Előkészítő Bizottsága számára nyújtott, költségvetésen kívüli hozzájárulások formájában lehet finanszírozni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A stratégia eredményes végrehajtásának folytatása érdekében az Unió támogatja a CTBTO Előkészítő Bizottságának azon tevékenységeit, amelyek célja:

| a) | a CTBT monitoring- és ellenőrzési rendszerén belüli képességek, így többek között a radionuklid-érzékelés megerősítése; |
| --- | --- |

a)

a CTBT monitoring- és ellenőrzési rendszerén belüli képességek, így többek között a radionuklid-érzékelés megerősítése;

| b) | a CTBT-t aláíró államok azon képességeinek megerősítése, amelyek a CTBT-ből eredő ellenőrzési kötelezettségeik teljesítését és a CTBT rendszerében való részvételükből fakadó előnyök teljes mértékű kiaknázását szolgálják. |
| --- | --- |

b)

a CTBT-t aláíró államok azon képességeinek megerősítése, amelyek a CTBT-ből eredő ellenőrzési kötelezettségeik teljesítését és a CTBT rendszerében való részvételükből fakadó előnyök teljes mértékű kiaknázását szolgálják.

(2)   Az Unió által finanszírozandó projekteknek a következők támogatását kell célozniuk:

| a) | a CTBTO IMS részét képező hitelesített szeizmológiai kiegészítő állomások karbantartása; |
| --- | --- |

a)

a CTBTO IMS részét képező hitelesített szeizmológiai kiegészítő állomások karbantartása;

| b) | az aláíró államok bevonása – többek között a felhőtechnológia igénybevételével történő műszaki rendszervalidálás és -tesztelés területén – az IDC szoftverfejlesztési programjának 3. szakaszába; |
| --- | --- |

b)

az aláíró államok bevonása – többek között a felhőtechnológia igénybevételével történő műszaki rendszervalidálás és -tesztelés területén – az IDC szoftverfejlesztési programjának 3. szakaszába;

| c) | a továbbfejlesztett nagy felbontású légköri terjedési modell kifejlesztése; |
| --- | --- |

c)

a továbbfejlesztett nagy felbontású légköri terjedési modell kifejlesztése;

| d) | tanulmány készítése a FLEXPART-szimulációk teljesítményének a grafikus feldolgozóegység felgyorsítása révén való esetleges javításáról; |
| --- | --- |

d)

tanulmány készítése a FLEXPART-szimulációk teljesítményének a grafikus feldolgozóegység felgyorsítása révén való esetleges javításáról;

| e) | egy, a háttérben működő becslési eszköz kifejlesztése a radioaktív xenon IMS-állomásokon történő észlelésekhez való hozzájárulásának a számszerűsítése céljára; |
| --- | --- |

e)

egy, a háttérben működő becslési eszköz kifejlesztése a radioaktív xenon IMS-állomásokon történő észlelésekhez való hozzájárulásának a számszerűsítése céljára;

| f) | forrástagbecslő eszköz kifejlesztése; |
| --- | --- |

f)

forrástagbecslő eszköz kifejlesztése;

| g) | a virtuális adatfeldolgozó központ platformja számára segélyvonal-szolgáltatás biztosítása és a támogatás felfejlesztése; |
| --- | --- |

g)

a virtuális adatfeldolgozó központ platformja számára segélyvonal-szolgáltatás biztosítása és a támogatás felfejlesztése;

| h) | a radioaktívxenon-sugárzás mobil mérésére irányuló kampányok folytatása a világ különböző régióiban; |
| --- | --- |

h)

a radioaktívxenon-sugárzás mobil mérésére irányuló kampányok folytatása a világ különböző régióiban;

| i) | műszaki támogatás – ideértve az integrált kapacitásépítést és a kapcsolatfelvételt is –, például az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomagban a szeizmológiai, hidroakusztikai és infrahang (SHI) adatokat feldolgozó képességek megerősítése, valamint egyszerűsített, szabványos IDC termékekhez és szolgáltatásokhoz való hozzáférés biztosítása a nemzeti adatközpontok (NDC-k) számára; |
| --- | --- |

i)

műszaki támogatás – ideértve az integrált kapacitásépítést és a kapcsolatfelvételt is –, például az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomagban a szeizmológiai, hidroakusztikai és infrahang (SHI) adatokat feldolgozó képességek megerősítése, valamint egyszerűsített, szabványos IDC termékekhez és szolgáltatásokhoz való hozzáférés biztosítása a nemzeti adatközpontok (NDC-k) számára;

| j) | támogatás a következőkhöz: képzések, műhelytalálkozók és utánkövetés a fejlődő országokban világszerte újonnan létrejövő NDC-k számára, valamint az NDC-k kapacitásépítő rendszereinek beszerzése és karbantartása; |
| --- | --- |

j)

támogatás a következőkhöz: képzések, műhelytalálkozók és utánkövetés a fejlődő országokban világszerte újonnan létrejövő NDC-k számára, valamint az NDC-k kapacitásépítő rendszereinek beszerzése és karbantartása;

| k) | a többszörös hullámforma-technológián alapuló adatfeldolgozási és interaktív rendszer fejlesztésének és homogenizálásának támogatása; |
| --- | --- |

k)

a többszörös hullámforma-technológián alapuló adatfeldolgozási és interaktív rendszer fejlesztésének és homogenizálásának támogatása;

| l) | a szeizmikus hatást vizsgáló, nyílt forrású regionális bevezető tanfolyamok szervezése a CTBT két földrajzi régiója számára; |
| --- | --- |

l)

a szeizmikus hatást vizsgáló, nyílt forrású regionális bevezető tanfolyamok szervezése a CTBT két földrajzi régiója számára;

| m) | kapcsolatépítés olyan országokkal, amelyek még nem írták alá, illetve még nem ratifikálták a CTBT-t, így többek között azon államokkal, amelyek esetében az aláírás és a ratifikálás a CTBT hatálybalépésének feltétele, valamint kapacitásépítés a fiatalok, a parlamenti képviselők, az újságírói szakma, valamint a tudományos világ képviselői körében a fejlődő és a feltörekvő országokban. |
| --- | --- |

m)

kapcsolatépítés olyan országokkal, amelyek még nem írták alá, illetve még nem ratifikálták a CTBT-t, így többek között azon államokkal, amelyek esetében az aláírás és a ratifikálás a CTBT hatálybalépésének feltétele, valamint kapacitásépítés a fiatalok, a parlamenti képviselők, az újságírói szakma, valamint a tudományos világ képviselői körében a fejlődő és a feltörekvő országokban.

(3)   A (2) bekezdésben említett projektek végrehajtása során biztosítani kell az Unió láthatóságát, e határozat végrehajtása során pedig a megfelelő programirányítást.

(4)   A projekteket a CTBT valamennyi aláíró államának javára kell végrehajtani.

(5)   A projektek minden alkotóeleméhez proaktív és innovatív nyilvános tájékoztatási tevékenységeknek kell társulniuk, és az erőforrásokat ezeknek megfelelően kell elosztani.

(6)   A projektek részletes leírását e határozat melléklete tartalmazza.

2. cikk

(1)   E határozat végrehajtásáért az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: a főképviselő) felel.

(2)   Az 1. cikk (2) bekezdésében említett projektek technikai végrehajtásáról a CTBTO Előkészítő Bizottsága gondoskodik. A CTBTO Előkészítő Bizottsága e feladatát a főképviselő felügyelete alatt látja el. A főképviselőnek e célból meg kell kötnie a szükséges megállapodásokat a CTBTO Előkészítő Bizottságával.

3. cikk

(1)   Az 1. cikk (2) bekezdésében említett projektek végrehajtására szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 6 288 892,37 EUR.

(2)   Az (1) bekezdésben foglalt összegből finanszírozott kiadásokat az Unió általános költségvetésére vonatkozó eljárásokkal és szabályokkal összhangban kell kezelni.

(3)   Az (1) bekezdésben említett pénzügyi referenciaösszeg megfelelő kezelését az Európai Bizottság felügyeli. E célból az Európai Bizottság finanszírozási megállapodást köt a CTBTO Előkészítő Bizottságával. A finanszírozási megállapodásban rendelkezni kell arról, hogy a CTBTO Előkészítő Bizottságának – a hozzájárulás mértékének megfelelően – biztosítania kell az uniós hozzájárulás láthatóságát.

(4)   Az Európai Bizottság a (3) bekezdésben említett finanszírozási megállapodás e határozat hatálybalépését követő mielőbbi megkötésére törekszik. Az Európai Bizottság tájékoztatja a Tanácsot az ezen eljárás során esetlegesen felmerülő esetleges nehézségekről és a finanszírozási megállapodás megkötésének időpontjáról.

4. cikk

(1)   A főképviselő a CTBTO Előkészítő Bizottsága által készített rendszeres jelentések alapján jelentést tesz a Tanácsnak e határozat végrehajtásáról. Ezeknek a jelentéseknek kell a Tanács által végzendő értékelés alapját képezniük.

(2)   Az Európai Bizottság tájékoztatást nyújt az 1. cikk (2) bekezdésében említett projektek végrehajtásának pénzügyi vonatkozásairól.

5. cikk

(1)   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

(2)   Ez a határozat 36 hónappal a 3. cikk (3) bekezdésében említett finanszírozási megállapodás megkötésének időpontját követően hatályát veszti, vagy hat hónappal az elfogadásának az időpontját követően abban az esetben, ha ezen időpontig nem kerül sor finanszírozási megállapodás megkötésére.

Kelt Brüsszelben, 2020. június 29-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  A Tanács 2003/805/KKBP közös álláspontja (2003. november 17.) a tömegpusztító fegyverek és a hordozóeszközök elterjedésének megakadályozásáról szóló többoldalú megállapodások egyetemessé tételéről és megerősítéséről (HL L 302., 2003.11.20., 34. o.).

1

(2)  A Tanács 2006/243/KKBP együttes fellépése (2006. március 20.) az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezete (CTBTO) előkészítő bizottságának az ellenőrzésre vonatkozó képzés és kapacitásépítés terén, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységeinek támogatásáról (HL L 88., 2006.3.25., 68. o.).

2

(3)  A Tanács 2007/468/KKBP együttes fellépése (2007. június 28.) az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezete (CTBTO) előkészítő bizottsága monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységeinek támogatásáról (HL L 176., 2007.7.6., 31. o.).

3

(4)  A Tanács 2008/588/KKBP együttes fellépése (2008. július 15.) az Átfogó Atomcsend Szerződés Szervezete (CTBTO) előkészítő bizottsága monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységeinek támogatásáról (HL L 189., 2008.7.17., 28. o.).

4

(5)  A Tanács 2010/461/KKBP határozata (2010. július 26.) az Átfogó Atomcsendszerződés Szervezete (CTBTO) előkészítő bizottsága monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységeinek támogatásáról (HL L 219., 2010.8.20., 7. o.).

5

(6)  A Tanács 2012/699/KKBP határozata (2012. november 13.) az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezete előkészítő bizottsága által monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU- stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységek uniós támogatásáról (HL L 314., 2012.11.14., 27. o.).

6

(7)  A Tanács (KKBP) 2015/1837 határozata (2015. október 12.) az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezetének (CTBTO) előkészítő bizottsága által monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységek uniós támogatásáról (HL L 266., 2015.10.13., 83. o.).

7

(8)  A Tanács (KKBP) 2018/298 határozata (2018. február 26.) az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezetének (CTBTO) Előkészítő Bizottsága által folytatott tevékenységeknek az Előkészítő Bizottság monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtásának keretében történő uniós támogatásáról (HL L 56., 2018.2.28., 34. o.).

8

---

MELLÉKLET

fejezet: Az ellenőrzési technológiák és a megfigyelőrendszer támogatása

1. komponens: 1. projekt: Az IMS hitelesített kiegészítő szeizmológiai állomásainak folyamatos karbantartása

1. projekt: Az IMS hitelesített kiegészítő szeizmológiai állomásainak folyamatos karbantartása

Háttér

E projekt keretében a fő hangsúly arra fog helyeződni, hogy – a megelőző jellegű karbantartás mellett – folytatódjon mindenekelőtt azoknak a problémákkal küzdő kiegészítő állomásoknak a karbantartása, amelyek elsősorban pénzügyi nehézségekkel küzdő országokban találhatók és sürgős karbantartásra szorulnak. Erre az elavult berendezések jelentette probléma kezelése és az ehhez kapcsolódóan végzett korszerűsítések útján, valamint a tartalékberendezések rendelkezésre állásának javításával kerül sor.

Célkitűzések és várt eredmények

A fő célkitűzés az érintett állomások olyan műszaki szintre történő fejlesztése fenntartható módon, amely összhangban áll az IMS követelményeivel. A megfelelő megelőző jellegű karbantartás és a kapcsolódó tartalékberendezések megléte segíti e célkitűzés teljesítését. Hasonlóképpen, az állomások és üzemeltetőjük/üzemeltetőik részére sürgős, javítási célú karbantartás esetén biztosított támogatás – szükséges esetben az állomásokon tett látogatásokat is beleértve – minimalizálni fogja a leállási időt és segíteni fogja az állomás(ok) karbantartását. Felhívjuk a figyelmet arra, hogy a fenntarthatóság maximalizálása érdekében ezt más feladatokkal, például az állomásüzemeltetők képzésével és a részükre biztosított szakmai találkozókkal együtt kell megvalósítani. A korábbi uniós finanszírozásban részesülő, előző projektekhez hasonlóan a munkaprojektek megtervezésére és lebonyolítására az érintett állomásokon ideiglenes alkalmazottakat fognak foglalkoztatni teljes munkaidőben.

A megerősített karbantartási struktúra következtében javulni fog a kiegészítő állomások hálózatára vonatkozó adatok rendelkezésre állása és minősége, ami pedig növelni fogja az Unió láthatóságát.

2. komponens: 2–8. projekt

2. projekt: Az aláíró államok bevonása – többek között a felhőalapú technológia igénybevételével történő műszakirendszer-validálás és -tesztelés területén – az IDC szoftverfejlesztési programjának 3. szakaszába

Háttér

Az IDC elindította szoftverfejlesztési programjának 3. szakaszát (RP3), melynek célja, hogy az elkövetkező évtizedben átfogó szoftverrendszer kerüljön kifejlesztésre az SHI-adatok feldolgozásához.

A projekt jelentős javulást fog eredményezni a meglévő SHI-rendszerhez képest, például a következők révén:

| — | a felhasználói interfész nagyobb mértékű rugalmassága az elemzési eszközök tekintetében, továbbfejlesztett elemzői felülvizsgálati munkafolyamat-kezelő alkalmazás, eseménykezelés, események keresztkorrelációja és összehasonlítása, térképeszköz és térkép-integráció, hullámforma-adatok minőségellenőrzési maszkjainak vizualizációja és szerkesztése, frekvenciahullám-szám megjelenítése, valamint az elemzői képzés támogatása, |
| --- | --- |

—

a felhasználói interfész nagyobb mértékű rugalmassága az elemzési eszközök tekintetében, továbbfejlesztett elemzői felülvizsgálati munkafolyamat-kezelő alkalmazás, eseménykezelés, események keresztkorrelációja és összehasonlítása, térképeszköz és térkép-integráció, hullámforma-adatok minőségellenőrzési maszkjainak vizualizációja és szerkesztése, frekvenciahullám-szám megjelenítése, valamint az elemzői képzés támogatása,

| — | az adatkövetés átfogó digitalizálása annak megértése céljából, hogy az adatkezelés nyomán kapott eredmények miként születtek, valamint annak megvizsgálása céljából, hogy a rendelkezésre álló adatok változásával hogyan alakul az eredmény, |
| --- | --- |

—

az adatkövetés átfogó digitalizálása annak megértése céljából, hogy az adatkezelés nyomán kapott eredmények miként születtek, valamint annak megvizsgálása céljából, hogy a rendelkezésre álló adatok változásával hogyan alakul az eredmény,

| — | bővíthetőség mint fontos jellemző, minden alkotóelembe beépítve, |
| --- | --- |

—

bővíthetőség mint fontos jellemző, minden alkotóelembe beépítve,

| — | az SHI-adatokra vonatkozó, grafikus eszközökkel támogatott, integrált rugalmas programlánc-konfiguráció, |
| --- | --- |

—

az SHI-adatokra vonatkozó, grafikus eszközökkel támogatott, integrált rugalmas programlánc-konfiguráció,

| — | a kollaboratív szoftverfejlesztés új, a nyílt forráskódú szoftverfejlesztés legjobb gyakorlatain alapuló modelljének előmozdítása, |
| --- | --- |

—

a kollaboratív szoftverfejlesztés új, a nyílt forráskódú szoftverfejlesztés legjobb gyakorlatain alapuló modelljének előmozdítása,

| — | a megfigyelési és tesztelési képességek (Test Data Set Replay) megerősítése. |
| --- | --- |

—

a megfigyelési és tesztelési képességek (Test Data Set Replay) megerősítése.

A szoftverfejlesztési program 2. szakaszának (RP2) végrehajtására az USA nem pénzbeli hozzájárulásával, valamint a (KKBP) 2015/1837 határozat keretében biztosított finanszírozás útján került sor. A finanszírozást elsősorban a tagállami szakértőkkel tartott szakmai találkozók lebonyolítására használták fel, a 2. szakaszban való széles körű részvétel biztosítása céljából. E pénzeszközökkel emellett prototípus-alkotási tevékenységeket is támogattak annak demonstrálása céljából, hogy az NDC-k által biztosított szoftvert miként lehet integrálni a továbbfejlesztett architektúrába.

A szoftverfejlesztési program 3. szakaszának előkészítése során a (KKBP) 2018/298 határozat keretében biztosított finanszírozást arra használták fel, hogy növeljék a technológia befejezettségi szintjét több olyan algoritmus esetében, amelyek alkalmasak lehetnek a továbbfejlesztett szoftverbe való beépítésre, mindenekelőtt azért, hogy ezáltal megfelelőbb módszerek álljanak rendelkezésre a szeizmikus utórengések szekvenciáinak feldolgozására automata vagy félautomata üzemmódban.

Célkitűzések

| — | A továbbfejlesztett rendszer fejlődésének támogatása annak érdekben, hogy már a kezdetektől ki lehessen elégíteni az NDC-k igényeit, nevezetesen az NDC-k szoftver, szoftverfrissítés és a tevékenységeik végzését segítő funkciók iránti kéréseinek a támogatása révén. |
| --- | --- |

—

A továbbfejlesztett rendszer fejlődésének támogatása annak érdekben, hogy már a kezdetektől ki lehessen elégíteni az NDC-k igényeit, nevezetesen az NDC-k szoftver, szoftverfrissítés és a tevékenységeik végzését segítő funkciók iránti kéréseinek a támogatása révén.

| — | Az aláíró államok hozzáférésének megkönnyítése („alacsony hozzáférési küszöb”) az IDC szoftverfejlesztési programja keretében születő eredmények támogatása, értékelése és validálása érdekében. |
| --- | --- |

—

Az aláíró államok hozzáférésének megkönnyítése („alacsony hozzáférési küszöb”) az IDC szoftverfejlesztési programja keretében születő eredmények támogatása, értékelése és validálása érdekében.

| — | Az NDC-közösség szerepvállalásának növelése az IDC szoftverfejlesztési programjának 3. szakaszában. |
| --- | --- |

—

Az NDC-közösség szerepvállalásának növelése az IDC szoftverfejlesztési programjának 3. szakaszában.

| — | Egy felhőalapú technológiát alkalmazó jövőbeli NDC-szolgáltatáscsomag megvalósíthatóságának értékelése. |
| --- | --- |

—

Egy felhőalapú technológiát alkalmazó jövőbeli NDC-szolgáltatáscsomag megvalósíthatóságának értékelése.

Várt eredmények

| — | Egy felhőalapú értékelési és tesztelési platform kialakítása az NDC-k számára a továbbfejlesztett SHI-rendszer funkcionalitásának és nem funkcionális követelményeinek a felülvizsgálatára. |
| --- | --- |

—

Egy felhőalapú értékelési és tesztelési platform kialakítása az NDC-k számára a továbbfejlesztett SHI-rendszer funkcionalitásának és nem funkcionális követelményeinek a felülvizsgálatára.

| — | A platform több szerveren is elérhető lenne, így biztosítandó azt, hogy ne keletkezzen interferencia a különböző NDC-k között. |
| --- | --- |

—

A platform több szerveren is elérhető lenne, így biztosítandó azt, hogy ne keletkezzen interferencia a különböző NDC-k között.

| — | Egy felhőben tárolt NDC-szolgáltatáscsomag prototípusának elkészítése. |
| --- | --- |

—

Egy felhőben tárolt NDC-szolgáltatáscsomag prototípusának elkészítése.

Végeredmény

A projekt legfőbb hasznát az fogja jelenteni, hogy az aláíró államok és az NDC-k – mindenekelőtt azok az NDC-k, amelyek nem rendelkeznek kiterjedt számítási kapacitással és rendszertámogatási ismeretekkel – könnyebben férhetnek majd hozzá a továbbfejlesztett rendszerhez (annak aktuális állapotában). E munka eredményei alapján meg fogjuk tudni állapítani, hogy megvalósítható-e egy esetleges későbbi NDC-szolgáltatáscsomag, és hogy annak milyen költségvonzatai lennének.

3. projekt: A nagy felbontású légköri terjedési modell továbbfejlesztése

Háttér

A CTBTO a nagy hatótávolságú terjedés modellezésére egy speciális légköri terjedési modellezési (ATM) rendszert alkalmaz, mely a FLEXPART elnevezésű, Lagrange-féle részecskediszperziós modellen alapul. Ez a rendszer lehetővé teszi a globális szintű modellezést. Mindazonáltal bizonyos rendkívüli események esetén helyi szintű (nagy felbontású) szimulációk elvégzésére is szükség van. A korábbi tanácsi határozatok keretében biztosított uniós finanszírozással kidolgozásra került a nagy felbontású légköri terjedési modellezésnek (HRATM) a FLEXPART időjárás-kutatási és -előrejelzési (WRF) modelljén alapuló alapverziója. Az első tesztek során kiderült, hogy melyek azok a jellemzők, amelyeket javítani kell, vagy más módon kell megvalósítani ahhoz, hogy egy teljes mértékben megbízható rendszer jöhessen létre.

Célkitűzések

A meglévő nagy felbontású légköri terjedési (EHRAT) modell továbbfejlesztése és az elindításához szükséges interfész kialakítása.

| — | Ismerkedés a HRATM-nek a CTBTO-nál alkalmazott aktuális változatával és a javasolt fejlesztések jegyzékével. |
| --- | --- |

—

Ismerkedés a HRATM-nek a CTBTO-nál alkalmazott aktuális változatával és a javasolt fejlesztések jegyzékével.

| — | Ismerkedés a légköri terjedési modellezés (ATM) folyamatával, különös tekintettel a meteorológiai adatok formátumára. |
| --- | --- |

—

Ismerkedés a légköri terjedési modellezés (ATM) folyamatával, különös tekintettel a meteorológiai adatok formátumára.

| — | Megoldások javasolása, kidolgozása és tesztelése e fejlesztések megvalósítására. |
| --- | --- |

—

Megoldások javasolása, kidolgozása és tesztelése e fejlesztések megvalósítására.

| — | Tekintettel arra, hogy a jelenlegi verzió csak a Nemzeti Környezeti Előrejelzési Központok (NCEP-k) adataival működik, olyan változtatások javasolása és megvalósítása, amelyek lehetővé tennék, hogy a HRATM a Középtávú Időjárás-előrejelzések Európai Központjának (ECMWF) adataival is működhessen. |
| --- | --- |

—

Tekintettel arra, hogy a jelenlegi verzió csak a Nemzeti Környezeti Előrejelzési Központok (NCEP-k) adataival működik, olyan változtatások javasolása és megvalósítása, amelyek lehetővé tennék, hogy a HRATM a Középtávú Időjárás-előrejelzések Európai Központjának (ECMWF) adataival is működhessen.

| — | Különböző esetek tesztelése. |
| --- | --- |

—

Különböző esetek tesztelése.

| — | Az EHRAT-nak a meglévő ATM-folyamaton belüli elindításához szükséges interfész kialakítása. Ez irányú megállapodás esetén ez részét képezheti annak a jelenlegi indítóinterfésznek, amelyet a CTBTO-nál szakértői elemzés céljából végzett ATM-szimulációk futtatására használnak. |
| --- | --- |

—

Az EHRAT-nak a meglévő ATM-folyamaton belüli elindításához szükséges interfész kialakítása. Ez irányú megállapodás esetén ez részét képezheti annak a jelenlegi indítóinterfésznek, amelyet a CTBTO-nál szakértői elemzés céljából végzett ATM-szimulációk futtatására használnak.

Végeredmény

Az EHRAT egyike lesz azoknak az ATM-eszközöknek, amelyeket az ATM-szakértők és az NDC-k például a forrástag elhelyezkedésének becsléséhez kapcsolódó hipotézisek tesztelésére és validálására használnak.

4. projekt: Tanulmány a FLEXPART grafikus processzor (GPU-) gyorsításáról (FLEX-GPU)

Háttér

A CTBTO a nagy hatótávolságú terjedés modellezésére egy speciális légköri terjedési modellezési (ATM) rendszert alkalmaz, mely a FLEXPART elnevezésű, Lagrange-féle részecskediszperziós modellen alapul.

Figyelembe véve, hogy a jövőben az együttes („ensemble”) modellezés is részét képezheti az ATM-folyamat keretében végzett műveleti futtatásoknak, folyamatban van a szimulációk új gyorsítási módjának feltérképezése.

A CTBTO beszerzett egy NVIDIA DGX munkaállomást, 500 TFLOPS („mixed precision” – vegyes pontosság) teljesítményű, 4X Tesla V100 típusú grafikus processzorral (GPU). A munkaállomáson Linux operációs rendszer fut, és a PGI OpenACC-kompatibilis FORTRAN fordítóprogramját („compiler”) tartalmazza; az OpenACC arra szolgál, hogy párosítsa az arra alkalmas algoritmusokat, mint például a hurkokat, továbbá a GPU-rendszerekhez tervezett mátrixszámításokat.

Célkitűzések

Tanulmány készítése annak megállapítására, hogy GPU-gyorsítás révén milyen lehetséges teljesítményjavulás lenne elérhető a FLEXPART-szimulációkban, valamint egy használatra kész és dokumentált FLEXPART-kódcsomag kidolgozása OpenACC-támogatással.

| — | A FLEXPART CTBTO-nál alkalmazott aktuális verziójának (9.3.2.) megismerése, és annak felmérése, hogy azon is működik-e a PGI Fortran fordítóprogramja. Annak értékelése, hogy milyen előnyei lennének a FLEXPART 10 alkalmazásának a FLEXPART 9.3.2. helyett. |
| --- | --- |

—

A FLEXPART CTBTO-nál alkalmazott aktuális verziójának (9.3.2.) megismerése, és annak felmérése, hogy azon is működik-e a PGI Fortran fordítóprogramja. Annak értékelése, hogy milyen előnyei lennének a FLEXPART 10 alkalmazásának a FLEXPART 9.3.2. helyett.

| — | A FLEXPART futtatás közbeni profilozása annak feltérképezése érdekében, hogy mely algoritmusok/hurkok a legalkalmasabbak a párosítással való első próbálkozásra, valamint a GPU-k használatára. |
| --- | --- |

—

A FLEXPART futtatás közbeni profilozása annak feltérképezése érdekében, hogy mely algoritmusok/hurkok a legalkalmasabbak a párosítással való első próbálkozásra, valamint a GPU-k használatára.

| — | A teljesítményjavulás értékelése. |
| --- | --- |

—

A teljesítményjavulás értékelése.

| — | Egy olyan, használatra kész és dokumentált FLEXPART-kódcsomag kidolgozása OpenACC-támogatással, amelyet könnyen integrálni lehet majd az ATM-folyamatba. |
| --- | --- |

—

Egy olyan, használatra kész és dokumentált FLEXPART-kódcsomag kidolgozása OpenACC-támogatással, amelyet könnyen integrálni lehet majd az ATM-folyamatba.

Végeredmény

Amennyiben ez a tanulmány kedvező eredménnyel zárul, a módosított FLEXPART új módot kínálhatna az ATM-szimulációk gyorsítására. A következő lépést ennek az ATM-folyamatba történő integrálása, illetve az eredményeknek az NDC-k részére történő elérhetővé tétele jelenthetné.

5. projekt: A xenon-háttérsugárzás becslésére szolgáló eszköz (XeBET)

Háttér

A légkörben jelen lévő és folyamatosan változó nemesgáz-háttérsugárzás megnehezíti a kísérleti atomrobbantásokhoz kapcsolódó minták pozitív azonosítását. A xenon-háttérsugárzás becslésére szolgáló eszköz (XeBET) arra vonatkozó becsléseket fog készíteni, hogy az IMS állomásain működő nemesgázmérő-rendszerek által gyűjtött mintákban jelen lévő radioaktív xenon mekkora része származik ismert forrásokból. Ez a becslés segíteni fog annak eldöntésében, hogy egy adott radioaktívxenon-észlelés ismert forrásoknak tulajdonítható-e.

Célkitűzések

Egy a háttérsugárzás becslésére szolgáló olyan eszköz (BET) kifejlesztése, amely számszerűsíteni fogja, hogy az IMS-állomásokon észlelt radioaktív xenon mekkora része származik ismert forrásokból. Ez az eszköz az IMS észleléseire, az ismert források ismeretére és a CTBTO által biztosított forrás–receptor érzékenységre (SRS) fog támaszkodni. Az új eszköznek megbízhatónak, optimalizáltnak, időszerűnek, valamint könnyen tesztelhetőnek, karbantarthatónak és korszerűsíthetőnek kell lennie, és az először Development-LAN környezetben fog működni.

| — | A szakirodalom áttekintése annak meghatározása érdekében, hogy mi lehetne a legjobb megközelítés a polgári xenonészlelések kategorizálására és számszerűsítésére IMS-állomásokon, valamint projektterv készítése a prototípus-fejlesztéshez. |
| --- | --- |

—

A szakirodalom áttekintése annak meghatározása érdekében, hogy mi lehetne a legjobb megközelítés a polgári xenonészlelések kategorizálására és számszerűsítésére IMS-állomásokon, valamint projektterv készítése a prototípus-fejlesztéshez.

| — | Információk gyűjtése ismert forrásokból és annak elérhetővé tétele az SWP-n keresztül. |
| --- | --- |

—

Információk gyűjtése ismert forrásokból és annak elérhetővé tétele az SWP-n keresztül.

| — | Online adatbázis kidolgozása az ismert forrásokból származó információk gyűjtésének céljára. |
| --- | --- |

—

Online adatbázis kidolgozása az ismert forrásokból származó információk gyűjtésének céljára.

| — | Prototípus kifejlesztése és tesztelése egyes IMS-állomásokon. A prototípust úgy kell kifejleszteni, hogy az könnyen átvihető legyen a CTBTO IDC Development-LAN környezetébe, továbbá azt az NDC-k rendelkezésére kell bocsátani. |
| --- | --- |

—

Prototípus kifejlesztése és tesztelése egyes IMS-állomásokon. A prototípust úgy kell kifejleszteni, hogy az könnyen átvihető legyen a CTBTO IDC Development-LAN környezetébe, továbbá azt az NDC-k rendelkezésére kell bocsátani.

| — | A prototípus tesztelése bizonyos problémás/nehéz észleléseken (pl. a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság kísérleti atomrobbantásai vagy más esetek kapcsán), valamint megjelenítési lehetőségek javasolása. |
| --- | --- |

—

A prototípus tesztelése bizonyos problémás/nehéz észleléseken (pl. a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság kísérleti atomrobbantásai vagy más esetek kapcsán), valamint megjelenítési lehetőségek javasolása.

| — | A háttérsugárzás becslésére szolgáló eszköz (BET) beállítása és alkalmazása nagyszámú IMS-állomáson. |
| --- | --- |

—

A háttérsugárzás becslésére szolgáló eszköz (BET) beállítása és alkalmazása nagyszámú IMS-állomáson.

| — | Hozzájárulás a CTBTO részére történő informatikai transzferhez. |
| --- | --- |

—

Hozzájárulás a CTBTO részére történő informatikai transzferhez.

| — | Az eszköz kifejlesztésével és működtetésével kapcsolatos valamennyi feltevés egy idevágó dokumentációban kerül leírásra. |
| --- | --- |

—

Az eszköz kifejlesztésével és működtetésével kapcsolatos valamennyi feltevés egy idevágó dokumentációban kerül leírásra.

Végeredmény

A BET minden IMS nemesgázmintát illetően objektív információkkal segíti majd annak eldöntését, hogy egy adott észlelés inkább kísérleti atomrobbantásnak vagy pedig ismert forrásoknak tulajdonítható-e. Ezeket az információkat azután inputként fogják használni egy forrástag-rekonstrukciós eszközhöz. Az elkészített tanulmányok eredményei és megállapításai megoszthatók a WOSMIP („Workshop on Signatures of Man-Made Isotope Production” – az emberi izotóp-előállítás ismertetőjegyeivel foglalkozó szakmai találkozó) közösséggel.

6. projekt: Forrástagbecslő-eszköz

Háttér

Az elmúlt években számos ígéretes megközelítés alakult ki az észlelésekből származó forrástag-paraméterek (elhelyezkedés, időbeli kibocsátási profil és a kibocsátott radioaktivitás teljes mennyisége) becslésére. A forrás paramétereire vonatkozó ezen információ nagyon fontos a CTBTO számára a Szerződés hatálya alá tartozó esemény felmerülése esetén. A javaslat szerint azon megközelítések egyikét hozzá kell igazítani a CTBTO szükségleteihez. Az új eszköznek megbízhatónak, optimalizáltnak, időszerűnek, valamint könnyen tesztelhetőnek, karbantarthatónak és korszerűsíthetőnek kell lennie, és az először az IDC fejlesztési platformján (Development LAN) fog működni.

Célkitűzések

A forrástagbecslő-eszköz (STE) generálja a forrástag-paraméterek első automatikus becslését az IMS-állomások észleléseinek és nem-észleléseinek felhasználásával. Olyan interfész kifejlesztésére kerül majd sor az IDC és az NDC-k szakértői számára, amelyen interaktív módon tesztelhetnek különféle feltevéseket.

Várt eredmények

| — | A szakirodalom áttekintése a forrástag elhelyezkedésének és mennyiségének meghatározására vonatkozó legjobb megközelítés azonosítása érdekében, valamint projektterv készítése az STE kifejlesztésére és tesztelésére. |
| --- | --- |

—

A szakirodalom áttekintése a forrástag elhelyezkedésének és mennyiségének meghatározására vonatkozó legjobb megközelítés azonosítása érdekében, valamint projektterv készítése az STE kifejlesztésére és tesztelésére.

| — | Különböző esetekre vonatkozó prototípus kidolgozása és tesztelése, vizualizációs és interfészlehetőségek javasolása és fejlesztése. Prototípust kell kifejleszteni a CTBTO IDC eszközeihez való könnyű adattovábbítás érdekében, és azt az NDC-k rendelkezésére kell bocsátani. |
| --- | --- |

—

Különböző esetekre vonatkozó prototípus kidolgozása és tesztelése, vizualizációs és interfészlehetőségek javasolása és fejlesztése. Prototípust kell kifejleszteni a CTBTO IDC eszközeihez való könnyű adattovábbítás érdekében, és azt az NDC-k rendelkezésére kell bocsátani.

| — | Hozzájárulás a CTBTO részére történő informatikai transzferhez. |
| --- | --- |

—

Hozzájárulás a CTBTO részére történő informatikai transzferhez.

| — | Az eszköz kifejlesztésével és működtetésével kapcsolatos valamennyi feltevés egy idevágó dokumentációban kerül leírásra. |
| --- | --- |

—

Az eszköz kifejlesztésével és működtetésével kapcsolatos valamennyi feltevés egy idevágó dokumentációban kerül leírásra.

Végeredmény

Az STE objektív tájékoztatást nyújt, hogy segítsen azonosítani egy lehetséges teszthelyszínt, és megbecsülni a teszt erősségét. Az eszköz képes arra, hogy kimutasson egy olyan szűkebb területet, amelyen a forrás található, valamint hogy segítsen megbecsülni a radionuklidok idővel történő észlelésének valószínűségét, ami jelentős előnyt jelent, ha helyszíni vizsgálatra van szükség.

7. projekt: Helpdesk támogatás a virtuális adatfeldolgozó központ (vDEC) részére

Háttér

A vDEC platform lehetővé teszi a CTBTO archivált adataihoz való hozzáférést a tudományos projekteken dolgozó kutatási és felsőoktatási intézmények számára. A hozzáférés a kifejezetten a projekt céljához szükséges adatokra korlátozódik, és szerződéses keret határozza meg a CTBTO és a vDEC-felhasználó közötti kölcsönös megállapodást. Fontos, hogy a tudományos munkák közzététele megengedett, amennyiben a kiadványban a CTBTO-t feltüntetik adatforrásként.

A platform nyolc éve működik, és a vDEC felhasználói számos szakmailag felülvizsgált dokumentumot tettek közzé neves tudományos folyóiratokban.

Bár a vDEC platform támogatásának számos technikai szempontja beépült az IDC személyzetének általános támogatási tevékenységeibe, további, konkrétabb támogatásra van szükség. Ez magában foglal egy helpdesk-funkciót, amely nem csupán az archívumot tartalmazó számítógépes platformhoz való hozzáférést, és az adatokat tartalmazó adatbázishoz való hozzáférést foglalja magában, hanem a területspecifikusabb szempontokat is, például segít megérteni az adatmodellt, az állomások specifikációit, az állomások kalibrálását és hasonlókat. A támogatás kiterjed a vDEC platform és a platformra telepített szoftver konfigurációjának korszerűsítésére is.

Mivel a felhasználók arra számítanak, hogy a platform idővel fejlődik, az archivált adatok mérete pedig növekszik, tervezési funkcióra is szükség van, amely kialakítja a platform rövid távú fejlődésére vonatkozó elképzelést. Végezetül a támogatás biztosítja a VDEC-hozzáférés révén szerzett CTBTO-adatokon alapuló publikációk nyilvános adatbázisának karbantartását.

Célkitűzések

| — | A vDEC-felhasználók napi tevékenységeinek támogatása helpdesk-funkción keresztül. |
| --- | --- |

—

A vDEC-felhasználók napi tevékenységeinek támogatása helpdesk-funkción keresztül.

| — | Telepítésre váró frissítések és új funkciók tervezése. |
| --- | --- |

—

Telepítésre váró frissítések és új funkciók tervezése.

| — | A vDEC-hozzáférés révén szerzett CTBTO-adatokon alapuló publikációk nyilvános adatbázisának karbantartása. |
| --- | --- |

—

A vDEC-hozzáférés révén szerzett CTBTO-adatokon alapuló publikációk nyilvános adatbázisának karbantartása.

Várt eredmények

| — | Negyedévenkénti jelentés a támogató tevékenységekről. |
| --- | --- |

—

Negyedévenkénti jelentés a támogató tevékenységekről.

| — | Frissítések és fejlesztések terve. |
| --- | --- |

—

Frissítések és fejlesztések terve.

| — | A vDEC-hozzáférés révén szerzett CTBTO-adatokon alapuló publikációk nyilvános adatbázisának létrejötte. |
| --- | --- |

—

A vDEC-hozzáférés révén szerzett CTBTO-adatokon alapuló publikációk nyilvános adatbázisának létrejötte.

Végeredmény

| — | A vDEC-felhasználók nagyobb mértékű támogatása és elégedettségük növelése. |
| --- | --- |

—

A vDEC-felhasználók nagyobb mértékű támogatása és elégedettségük növelése.

| — | Továbbfejlesztett vDEC-platform. |
| --- | --- |

—

Továbbfejlesztett vDEC-platform.

| — | A vDEC tudományos eredményeinek dokumentálása. |
| --- | --- |

—

A vDEC tudományos eredményeinek dokumentálása.

8. projekt: A radioaktívxenon mobil mérésére irányuló kampányok folytatása a világ különböző régióiban

Háttér

A CTBTO radioaktívxenon-méréseket végez igen érzékeny rendszerekkel. A 2008/588/KKBP együttes fellépés keretében az Uniótól kapott hozzájárulással a Bizottság két hordozható rendszert fejlesztett ki és vásárolt: a SAUNA TXL-2 és a SPALAX-DR rendszert a 133Xe, 135Xe, 133 mXe és a 131 mXe mérésére. A 2012/699/KKBP, a (KKBP) 2015/1837 és a (KKBP) 2018/298 határozat keretében világszerte számos mobil radioxenon-mérési kampányra került sor.

A japán kormánytól 2017-ben kapott hozzájárulás segítségével a Bizottság megvásárolt egy harmadik szállítható rendszert. Ezt a rendszert jelenleg telepítik Horonobéban (Japán). A japán finanszírozású kétéves működési időszak 2020 januárjában ér véget.

A (KKBP) 2018/298 határozat keretében egy mérési kampányra kerül sor a japán Mutsuban. A második rendszert felújították, és azt a japán Fukuokában fogják telepíteni.

Célkitűzések

A harmadik mobil rendszert Fukuokában telepítették, így Takasakiben az IMS JPX38 nemesgáz-rendszere körüli nagy sűrűségű konfiguráció teljessé vált. A CTBTO úgy tervezi, hogy – a helyi fogadó féllel való megállapodás alapján – a rendszereket a jelenlegi helyükön működteti mindaddig, amíg a szakértői közösség és az NDC-k az összegyűjtött adatokat tudományos és statisztikai szempontból hasznosnak tartják a jövőbeli tanulmányok szempontjából. A Japánban lévő három mobil rendszert legalább egy évig fogják ebben a konfigurációban működtetni. Ezt követően a mobil rendszereket más helyre viszik egy világos telepítési stratégia alapján. E három rendszer mindegyike esetében annak alapján fogják mérlegelni a lehetséges új helyszínt, hogy milyen, a CTBT-ben leírt IMS nemesgáz-rendszerek kalibrálásához és működéséhez szükséges tudományos eredmény várható.

A szükség szerinti korszerűsítéseket vagy felújításokat a kampány végén hajtják majd végre. Már folynak a tárgyalások együttműködési megállapodások kötéséről jövőbeli fogadó országokkal.

E mérési kampányok folytatásához pénzeszközökre van szükség a mobil nemesgáz-rendszerek új helyszínekre történő szállításához, valamint a három rendszer két évig történő működtetéséhez és karbantartásához. Rendelkezésre állnak majd pénzeszközök az eredmények áttekintését célzó szakértői találkozók szervezésére is. Külön erőfeszítéseket kell tenni annak érdekében, hogy ezeket a szakértői üléseket lehetőségként használják fel a kapacitásépítésre és a mérési kampány adatain alapuló jövőbeli tanulmányok megvitatására. A fogadó ország kérésére a projekt a nemesgázok nyomon követésével kapcsolatos kapacitásépítést is támogatni fogja, beleértve a kapcsolódó polgári és tudományos felhasználásokat is.

Végeredmény

A mobil radioxenon-rendszerekkel folytatott ideiglenes mérési kampányok fő előnye, hogy olyan tudományos módszerek fejleszthetők ki és fejleszthetők tovább, amelyek a CTBT-ben leírt ellenőrzési rendszer kalibrálására és teljesítményére, valamint adott esetben a kapcsolódó kapacitásépítésre összpontosítanak.

2. fejezet: Technikai segítségnyújtás, beleértve az integrált kapacitásépítést és tájékoztatást

Az e fejezet alá tartozó valamennyi projekt esetében az ideiglenes technikai titkárságot arra ösztönzik, hogy azon CTBTO-tagállamok szakértőit részesítse előnyben, amelyek legalább részben teljesítik a becsült hozzájárulásukat.

RÉSZ: Technikai segítségnyújtás és kapacitásépítés

1. projekt: Az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomagban az SHI-adatok automatikus feldolgozásához szükséges képességek [SeisComp3 SEEDLink és NET-VISA elemek] megerősítése, valamint egyszerűsített, szabványos hozzáférés biztosítása az NDC-k számára IDC-termékekhez és -szolgáltatásokhoz

Háttér

Az IDC automatikus adatfeldolgozási képességeket vezetett be az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomagban az SHI-adatok automatikus feldolgozásához szükséges képességek SeisComp3 elemében, a NET-VISA fájltársító alapján. Ez az új képesség, amelyet az NDC-k jelenleg tesztelnek, lehetővé teszi a felhasználók számára, hogy reprodukálják az IDC-nél elért VSEL-bulletin eredményeket. Erre az eredményre építve az IDC javasolja a NET-VISA SeisComp3 elemének megerősítését, hogy ezzel az NDC-specifikus helyi állomások és regionális hálózatok használatát is támogassák.

Ezen túlmenően az IDC új képességet épít ki a nyílt forráskódú szeizmológiai elemzési csomagok – például a SEISAN – támogatásának javítására azáltal, hogy valós idejű hullámformaadat-átvitelt kínál az NDC-k számára a szabvány SEEDLink protokoll alkalmazásával. Ez a szolgáltatás csak a Globális Kommunikációs Infrastruktúra-hálózaton keresztül csatlakoztatott NDC-k számára lesz elérhető. Ezt a korlátozást a SeisComp3 SEEDLink szerverkomponens műszaki hiányosságai indokolják. Az IDC javasolja a SeisComp3 SEEDLink szerver megerősítését megbízható hitelesítési és titkosítási mechanizmusok bevezetésével annak érdekében, hogy a szolgáltatást biztonságos internetkapcsolaton keresztül az engedélyezett felhasználók is igénybe vehessék.

Az IDC termékeihez és szolgáltatásaihoz való hozzáférés támogatásának javítása érdekében az IDC javasolja a Digitális Szeizmográfiai Hálózatok Szövetsége (Federation of Digital Seismograph Networks –FDSN) előírásainak megfelelő webszolgáltatások bevezetését. Ez az új, szabványoknak megfelelő adathozzáférési módszer lehetővé teszi majd a nyílt forráskódú szeizmológiai elemzési csomagok, például a SEISAN számos felhasználója számára, hogy könnyen lekérdezzen termékeket és adatokat az IDC-től az e szabványt támogató alkalmazásokon belülről. Bővíti a Virtuális Adatátviteli Rendszert (Virtual Data Messaging System – VDMS), de nem helyettesíti azt, mivel számos VDMS-üzenet nincs meghatározva az FDSN-webszolgáltatások (pl. kulcsfontosságú kérések) szabványában. Az FDSN-szabvány által meghatározott valamennyi webszolgáltatást (fdsnws-station, fdsnws-dataselect, fdsnws-event és fdsnws-availability) alkalmazni kell.

Célkitűzések

Online anyagok biztosítása az NDC-k számára az IMS-adatoknak a helyben használt nyílt forráskódú szeizmológiai elemzési csomagokkal, például a SEISAN-nal történő integrálásához

| — | Az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomagban az SHI-adatok automatikus feldolgozásához szükséges képességek megerősítése, az NDC-specifikus helyi állomásoknak és regionális hálózatoknak a NET-VISA keretében történő támogatásával |
| --- | --- |

—

Az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomagban az SHI-adatok automatikus feldolgozásához szükséges képességek megerősítése, az NDC-specifikus helyi állomásoknak és regionális hálózatoknak a NET-VISA keretében történő támogatásával

| — | A jogosult felhasználók valós idejű IMS hullámforma-adatokhoz való hozzáférésének egyszerűsítése és korszerűsítése. |
| --- | --- |

—

A jogosult felhasználók valós idejű IMS hullámforma-adatokhoz való hozzáférésének egyszerűsítése és korszerűsítése.

Várt eredmények

Ettől a projekttől azt várjuk, hogy továbbfejlődjenek az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomag részét képező szoftvermodulok (beleértve azt, hogy új szoftvermodulok álljanak rendelkezésre az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomag jövőbeli változataiban).

Végeredmény

| — | Az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomaggal kapcsolatban a 2012/699/KKBP határozat alapján megkezdett és a (KKBP) 2015/1837 és a (KKBP) 2018/298 határozat alapján folytatott erőfeszítések további alapulvétele annak lehetővé tétele érdekében, hogy az NDC-k egyaránt kezelhessék az IMS-ből, a helyi állomásoktól és a regionális hálózatoktól származó adatokat. |
| --- | --- |

—

Az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomaggal kapcsolatban a 2012/699/KKBP határozat alapján megkezdett és a (KKBP) 2015/1837 és a (KKBP) 2018/298 határozat alapján folytatott erőfeszítések további alapulvétele annak lehetővé tétele érdekében, hogy az NDC-k egyaránt kezelhessék az IMS-ből, a helyi állomásoktól és a regionális hálózatoktól származó adatokat.

| — | Együttműködés az NDC-kel a valós idejű IMS hullámforma-adatokhoz való engedélyezett és biztonságos hozzáférés egyszerűsítése céljából. |
| --- | --- |

—

Együttműködés az NDC-kel a valós idejű IMS hullámforma-adatokhoz való engedélyezett és biztonságos hozzáférés egyszerűsítése céljából.

2. projekt: Képzések, szakmai találkozók és utánkövetés az újonnan létrejövő az NDC-k (fejlődő országok világszerte) számára, valamint az NDC-k kapacitásépítő rendszereinek beszerzése és karbantartása

Háttér

A kapacitásépítés alapvető fontosságúnak bizonyult a CTBT ellenőrzési rendszerének megerősítése szempontjából.

A Bizottság továbbra is sikeresen támogatta az aláíró államokat azzal, hogy eszközöket biztosított a CTBT ellenőrzésében való aktív részvételhez szükséges képességek fejlesztéséhez. A különböző földrészek fejlődő országai elkezdték igénybe venni a Nemzetközi Adatközpont általi adat- és termékszolgáltatást, mivel ezen adatok és termékek nemcsak ellenőrzési célokra, hanem polgári, tudományos és ipari alkalmazásokra is hasznosak.

A B. munkacsoport elismerte a Bizottság kapacitásépítési stratégiáját. Az uniós finanszírozás időtartama alatt a tudományos és műszaki személyzet (százas nagyságrendben) tematikus képzésen vett részt az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomag használatáról, valamint a CTBT-vel kapcsolatos ismeretekről, amelyeket az egyes államok potenciális nemzeti hatóságai közvetlenül hasznosíthatnak.

Továbbá a fejlődő országok az NDC-knek otthont adó intézményei az adatfeldolgozást végző laboratóriumaik elindításához vagy továbbfejlesztéséhez szükséges alapvető berendezéseket kaptak.

Célkitűzések

A Bizottság kapacitásépítési tevékenységeinek célkitűzései a következők:

| — | szoftver- és infrastruktúra-fejlesztés; |
| --- | --- |

—

szoftver- és infrastruktúra-fejlesztés;

| — | technikai szakmai találkozók; |
| --- | --- |

—

technikai szakmai találkozók;

| — | képzés az újonnan létrejövő NDC-k számára az IMS-adatokhoz való hozzáférésről, valamint az IMS- és IDC-eszközökről; |
| --- | --- |

—

képzés az újonnan létrejövő NDC-k számára az IMS-adatokhoz való hozzáférésről, valamint az IMS- és IDC-eszközökről;

| — | az újonnan létrejövő NDC-k szakértőinek képzése az uniós tagállamok NDC-iben tett látogatások révén; |
| --- | --- |

—

az újonnan létrejövő NDC-k szakértőinek képzése az uniós tagállamok NDC-iben tett látogatások révén;

| — | szisztematikus képzés az „Extended NDC-in-a-Box” szoftvercsomaggal kapcsolatban; |
| --- | --- |

—

szisztematikus képzés az „Extended NDC-in-a-Box” szoftvercsomaggal kapcsolatban;

| — | támogatás nyújtása az IMS-adatok feldolgozásának nemzetközi és regionális szeizmológiai hálózatokkal való integrálásához; |
| --- | --- |

—

támogatás nyújtása az IMS-adatok feldolgozásának nemzetközi és regionális szeizmológiai hálózatokkal való integrálásához;

| — | az NDC-k támogatása az IMS-adatoknak a helyben használt nyílt forráskódú szeizmológiai elemzési csomagokkal, például a SEISAN-nal történő integrálásában; |
| --- | --- |

—

az NDC-k támogatása az IMS-adatoknak a helyben használt nyílt forráskódú szeizmológiai elemzési csomagokkal, például a SEISAN-nal történő integrálásában;

| — | helyzetjavító műszaki segítségnyújtás a kapacitásépítési rendszerek részét képező berendezések, illetve azok kapcsolódó karbantartása és cseréje formájában. |
| --- | --- |

—

helyzetjavító műszaki segítségnyújtás a kapacitásépítési rendszerek részét képező berendezések, illetve azok kapcsolódó karbantartása és cseréje formájában.

Végeredmény

Az aláíró államok képességeinek megerősödése – különösen a fejlődő országokban – a CTBT ellenőrzési rendszerében való részvételre.

3. projekt: A többszöröshullámforma-technológián alapuló adatfeldolgozási és interaktív rendszer fejlesztése és homogenizálása

Háttér

Az IDC átalakította az infrahang adatokra vonatkozó automatizált rendszert és kidolgozta az „Extended NDC-in-a-Box” szoftvercsomaggal kapcsolatos projekteket, és 2016-ban megjelentette az idevágó szoftvert, 2018-ban és 2019-ben pedig jelentős frissítéseket hajtott végre. Az infrahang adatokat feldolgozó rendszerrel kapcsolatos erőfeszítések egy állomássoron alapuló automatizált adatfeldolgozó rendszer és egy interaktív felülvizsgálati szoftver kifejlesztéséből álltak. Az eszközöket integrálták az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomagba (beleértve a 2019-ben megjelentetett legutóbbi, 5.0 verziót) és az IDC adatfeldolgozási környezetbe. Emellett a hidroakusztikai adatokat feldolgozó rendszerben jelentős potenciál rejlik az infrahang-technológia fejlesztése érdekében tett erőfeszítések kiaknázására, mivel e két technológia számos alkotóeleme nagymértékben kompatibilis. Ugyanakkor további erőfeszítésekre van szükség a szoftverösszetevők és -folyamatok homogenizálása érdekében, figyelembe véve számos független és sajátos technológiai igényt.

Az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomagnak és a korábbi uniós finanszírozás felhasználásával nyújtott, infrahanggal kapcsolatos célzott képzéseknek köszönhetően az NDC-k az infrahang-technológiákkal kapcsolatos képességekre tettek szert, és intenzíven használják az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomag eszközeit. Az IDC-hez folyamatosan érkeznek kérések kifejezetten a hullámforma-technológiára – ezen belül az infrahang- és a hidroakusztikai technológiára – irányuló képzésekre, valamint új vagy továbbfejlesztett speciális szoftverekre vonatkozóan.

Az IDC folytatni javasolja az infrahang- és hidroakusztikai adatokat feldolgozó rendszerek kiteljesítésére irányuló erőfeszítéseket, hogy kielégítse az IDC és az IMS igényeit, és eleget tegyen az NDC-k korszerű szoftver iránti kéréseinek. A projekt célja, hogy a hidroakusztikai adatokat feldolgozó rendszert összhangba hozza az újratervezett infrahang-rendszerrel, valamint hogy homogenizálja a közös szoftverösszetevőket és finomítsa a specifikus egyedi technológiai függőségeket, miközben folytatja az adatkezelés előmozdítását annak érdekében, hogy lépést tartson a legújabb technológiai fejleményekkel. E projektnek azt is lehetővé kell tennie az IDC számára, hogy megtervezze az IDC speciális eszközeinek zökkenőmentes integrálását az IDC jelenleg fejlesztés alatt álló, átalakított rendszerébe.

Célkitűzések

| — | Az állomásadat-feldolgozó rendszer fejlődésének támogatása az IMS és az IDC üzemfolytonossági igényeinek folyamatos teljesítése érdekében. |
| --- | --- |

—

Az állomásadat-feldolgozó rendszer fejlődésének támogatása az IMS és az IDC üzemfolytonossági igényeinek folyamatos teljesítése érdekében.

| — | Az NDC-k szoftver, szoftverfrissítés és az NDC-k tevékenységeinek végzését segítő funkciók iránti kéréseinek támogatása. |
| --- | --- |

—

Az NDC-k szoftver, szoftverfrissítés és az NDC-k tevékenységeinek végzését segítő funkciók iránti kéréseinek támogatása.

| — | Az infrahang- és hidroakusztikus jelek forrásazonosítási célú elemzésének és értelmezésének javítása céljából az aktuálisan legfejlettebb funkciók bevezetésének folytatása annak érdekében, hogy fenn lehessen tartani a hidroakusztikai és infrahang-technológia tudományos megbízhatóságát a CTBTO keretében. |
| --- | --- |

—

Az infrahang- és hidroakusztikus jelek forrásazonosítási célú elemzésének és értelmezésének javítása céljából az aktuálisan legfejlettebb funkciók bevezetésének folytatása annak érdekében, hogy fenn lehessen tartani a hidroakusztikai és infrahang-technológia tudományos megbízhatóságát a CTBTO keretében.

| — | A bizonytalanság-számszerűsítést is magukban foglaló infrahanghullám-terjedési modellek beépítésével kapcsolatos erőfeszítések folytatása a hálózati adatfeldolgozásra vonatkozó nagy felbontású légköri specifikációk és mélyreható eseményelemzés figyelembevételével a középtávú stratégiában foglalt célok teljesítése érdekében. |
| --- | --- |

—

A bizonytalanság-számszerűsítést is magukban foglaló infrahanghullám-terjedési modellek beépítésével kapcsolatos erőfeszítések folytatása a hálózati adatfeldolgozásra vonatkozó nagy felbontású légköri specifikációk és mélyreható eseményelemzés figyelembevételével a középtávú stratégiában foglalt célok teljesítése érdekében.

Várt eredmények

Ettől a projekttől azt várjuk, hogy továbbfejlődjenek az IDC-adatfeldolgozó rendszer és az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomag részét képező szoftvermodulok (beleértve azt, hogy új szoftvermodulok álljanak rendelkezésre az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomag jövőbeli változataiban).

Végeredmény

| — | Az IDC infrahangrendszere műszaki és tudományos megbízhatóságának továbbfejlesztése, valamint az IDC- és IMS-tevékenységek fenntartásának biztosítása a 2018–2021-es időszakra szóló középtávú stratégia 1. stratégiai céljában felvázoltak szerint. |
| --- | --- |

—

Az IDC infrahangrendszere műszaki és tudományos megbízhatóságának továbbfejlesztése, valamint az IDC- és IMS-tevékenységek fenntartásának biztosítása a 2018–2021-es időszakra szóló középtávú stratégia 1. stratégiai céljában felvázoltak szerint.

| — | Az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomaggal kapcsolatban korábbi uniós finanszírozás keretében megkezdett fejlesztési erőfeszítések további alapulvétele annak lehetővé tétele érdekében, hogy az NDC-k az IMS-ből származó adatokat mind a CTBT szerinti megfigyelési, mind nemzeti célokra feldolgozhassák. Ezen erőfeszítések nyomán erőteljes felhasználói bázis jött létre az NDC-k körében, és a javasolt projekt tovább növelné az NDC-k bizalmát az ellenőrzési rendszer hitelessége iránt. Ennek eredményeként továbbá az NDC-k újabb képességekkel fognak rendelkezni az IDC-adatok automatizált feldolgozásához, az IMS és nem IMS állomásokról származó adatoknak az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomagban történő ötvözéséhez, valamint az IDC által kapott eredményeknek az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomag felhasználásával való automatizált feldolgozásával történő reprodukálásához. |
| --- | --- |

—

Az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomaggal kapcsolatban korábbi uniós finanszírozás keretében megkezdett fejlesztési erőfeszítések további alapulvétele annak lehetővé tétele érdekében, hogy az NDC-k az IMS-ből származó adatokat mind a CTBT szerinti megfigyelési, mind nemzeti célokra feldolgozhassák. Ezen erőfeszítések nyomán erőteljes felhasználói bázis jött létre az NDC-k körében, és a javasolt projekt tovább növelné az NDC-k bizalmát az ellenőrzési rendszer hitelessége iránt. Ennek eredményeként továbbá az NDC-k újabb képességekkel fognak rendelkezni az IDC-adatok automatizált feldolgozásához, az IMS és nem IMS állomásokról származó adatoknak az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomagban történő ötvözéséhez, valamint az IDC által kapott eredményeknek az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomag felhasználásával való automatizált feldolgozásával történő reprodukálásához.

| — | Együttműködés az NDC-kkel az aktuálisan legmagasabb színvonalat képviselő infrahang- és hidroakusztikai rendszer kiépítése érdekében az IDC fejlesztési erőfeszítéseinek részeként. |
| --- | --- |

—

Együttműködés az NDC-kkel az aktuálisan legmagasabb színvonalat képviselő infrahang- és hidroakusztikai rendszer kiépítése érdekében az IDC fejlesztési erőfeszítéseinek részeként.

2. RÉSZ: 1. projekt: A helyszíni ellenőrzési technológiákra irányuló kapacitásépítés

Projekt: A helyszíni ellenőrzésekkel foglalkozó regionális bevezető tanfolyamok a CTBT két földrajzi régiója számára

Háttér

A helyszíni ellenőrzésekkel foglalkozó regionális bevezető tanfolyamok alapvető fontosságúnak bizonyultak a CTBT ellenőrzési rendszerének megerősítése szempontjából, és konkrétan a helyszíni ellenőrzések felügyelősége képzési programjának kidolgozása, valamint az ebben az ellenőrképzési programban helyettesítő ellenőrként való részvételre jelentkezők aláíró államok általi kinevezése szempontjából.

A Bizottság jelenleg a helyszíni ellenőrzések helyettesítő ellenőrei 3. képzési ciklusának utolsó szakaszaiban jár. Az 1. és a 2. képzési ciklussal összevetve, a földrajzi eloszlást és a nemek megoszlását tekintve a jelenlegi képzési ciklus résztvevői alkotják statisztikailag a legsokszínűbb populációt.

Az adatok azt mutatják, hogy kimutatható az az összefüggés, hogy a regionális bevezető tanfolyamok lebonyolítását követően megnő az adott földrajzi régiókból érkező jelöltek száma. A két legutóbbi (2019-ben Argentínában, 2016-ban pedig Dél-Afrikában tartott) regionális bevezető tanfolyam nyomán jelentős mértékben megnőtt a Latin-Amerikából és a Karib-térségből (LAC), valamint az Afrikából érkező szakértőjelöltek száma, amely területek korábban alulreprezentált régiók voltak a helyszíni ellenőrzésekre irányuló képzési tevékenységekben. A LAC régióból érkező jelöltek százalékos aránya azonban a regionális bevezető tanfolyam után nem érte el az Afrikából érkezők arányát, mégpedig egyszerűen azért, mert Afrikában a regionális bevezető tanfolyam lebonyolítására közvetlenül a 3. képzési ciklus kezdetét megelőzően került sor, míg az argentínai regionális bevezető tanfolyam 2 évvel később, a képzési ciklus közepén zajlott.

Míg a múltban a regionális bevezető tanfolyamokra kétévente került sor, e projekt azt javasolja, hogy egymáshoz képest tizenkét hónapon belül két különböző CTBT földrajzi régióban két regionális bevezető tanfolyam kerüljön megrendezésre, hogy a földrajzi és nemek szerinti megoszlás tekintetében a résztvevők lehető legsokszínűbb csoportja alakuljon ki a helyszíni ellenőrzések helyettesítő ellenőrei 4. képzési programjának kezdetét megelőzően.

Célkitűzések

A helyszíni ellenőrzésekkel foglalkozó bevezető tanfolyamoknak két célkitűzésük van:

| — | megismertetni a helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó rendszert a térség aláíró államainak nemzeti műszaki szakértőivel és személyzetével, |
| --- | --- |

—

megismertetni a helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó rendszert a térség aláíró államainak nemzeti műszaki szakértőivel és személyzetével,

| — | kibővíteni a térség aláíró államaiból érkező azon szakértők csoportját, akik részt tudnak venni a helyszíni ellenőrzésekkel kapcsolatos tevékenységekben, valamint potenciális jelöltek azonosítása az ideiglenes technikai titkárság helyettesítő ellenőröket tartalmazó jegyzékébe való felvétel céljából. |
| --- | --- |

—

kibővíteni a térség aláíró államaiból érkező azon szakértők csoportját, akik részt tudnak venni a helyszíni ellenőrzésekkel kapcsolatos tevékenységekben, valamint potenciális jelöltek azonosítása az ideiglenes technikai titkárság helyettesítő ellenőröket tartalmazó jegyzékébe való felvétel céljából.

Végeredmény

Alapismeretek nyújtása a CTBT-től és annak a helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó rendelkezéseiről, továbbá áttekintés biztosítása a helyszíni ellenőrzési tevékenységekről és az ezek során alkalmazott berendezésekről, gyakorlati képzést nyújtva az aláíró államokból és különösen a fejlődő országokból érkező szakértők számára, aminek eredményeként nőni fog a helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó jövőbeli képzési programokban résztvevők, valamint a részvétel céljából jelöltek száma.

3. RÉSZ: Kapcsolatépítés olyan országokkal, amelyek még nem írták alá, illetve még nem ratifikálták a CTBT-t, beleértve a II. mellékletben felsorolt államokat, valamint kapacitásépítés a fiatalok, a parlamenti képviselők, az újságírói szakma, valamint a tudományos világ képviselői körében a fejlődő és a feltörekvő országokban

1. projekt: Kapcsolatépítés a tudományos világ, a felsőoktatás és a civil társadalom képviselőivel, nemzetközi és nem kormányzati szervezetekkel, parlamenti képviselőkkel és más politikai döntéshozókkal a CTBT hatálybalépését illetően

Háttér

Az Előkészítő Bizottsággal folytatott szakértői szintű együttműködés elengedhetetlen eszköz abban, hogy a CTBT valamennyi aspektusát illetően továbbra is biztosítva legyen a politikai támogatás és a technikai előny és előrelátás is.

Az elmúlt néhány év során egy sor olyan konferencia, valamint a felsőoktatási, a diplomáciai és a tudományos körökben szervezett tájékoztató rendezvény (például a kétévente megrendezett tudományos és technológiai CTBT-konferencia, a regionális CTBT szakmai találkozók és -konferenciák, szimpóziumok) került megrendezésre, amely kulcsfontosságú volt abban, hogy kialakuljon, fennmaradjon és erősödjön a CTBTO ellenőrzési rendszere iránti bizalom. E rendezvények elősegítették továbbá, hogy a közvélemény jobban megismerje a CTBTO szerepét, és felhívták a figyelmet arra, hogy a globális nonproliferációs és leszerelési rendszer sarokköveként a CTBT nagy jelentőséggel bír.

Az alább ismertetett projekt a korábbi tanácsi határozatok és együttes fellépések alapján uniós finanszírozásban részesülő, már lezajlott tevékenységekre épül, és tovább javítja az ideiglenes technikai titkárság stratégiai ismeretekhez és kompetenciákhoz való hozzáférését.

A projekt hasznosítja majd a szervezetközi szinergiákat és az ideiglenes technikai titkárság tágabb értelemben vett tájékoztatási stratégiájával való kapcsolatokat.

Célkitűzések

i. pont

A tudományos és technológiai folyamatok megerősítése a világ vezető tudományos és technológiai központjaival való együttműködés révén

A tudományos és technológiai ismeretekhez való folyamatos hozzáférés elengedhetetlen az ideiglenes technikai titkárság számára a technikai előny megőrzéséhez és ahhoz, hogy alaposan fel legyen készülve az esetlegesen felmerülő új technológiai kihívásokhoz. A vezető tudományos központokkal való együttműködés erősítése lehetővé tenné továbbá a CTBTO számára, hogy a tudósok és műszaki szakértők új transznacionális generációja körében felhívja a figyelmet a CTBT-ra és az általa betöltött szerepre.

Várt eredmények

E projekt legfeljebb négy, különböző méretű tanfolyam és képzési program lebonyolítására tesz javaslatot a CTBT-vel kapcsolatos kérdéseket illetően, különös tekintettel a CTBT tudományos és műszaki aspektusaira.

A fejlődő országokra és a II. mellékletben felsorolt államokra az ideiglenes technikai titkárságnak a CTBT hatálybalépésére és egyetemessé tételére vonatkozó stratégiájával összhangban különös figyelem fog irányulni. A (KKBP) 2018/298 határozat útján finanszírozandó tervezett 2020. évi tudományos és diplomáciai szimpóziumot követő intézkedésként a projekt magvető finanszírozást nyújt a szimpóziumok következő sorozatához és a 2021. évi tudományos és technológiai konferenciához, különös hangsúlyt fektetve annak elősegítésére, hogy nők, valamint fejlődő országok és a II. mellékletben felsorolt, a CTBT-t meg nem erősítő államok képviselői is részt vegyenek ezeken a rendezvényeken, beleértve a CTBTO ifjúsági csoportjának és a kimagasló személyek csoportjának fiatal tagjait is.

ii. pont

A Szerződés egyetemessé tétele regionális és szubregionális szakmai találkozók révén:

A nukleáris kísérletektől mentes világnak a jogilag kötelező erejű és érvényesíthető rendszer útján történő megvalósítása az egész nemzetközi közösség felelőssége.

E cél elérése érdekében proaktív stratégiát kell alkalmazni a tudatosság növelésére, a bizalomépítésre és a regionális együttműködésre.

A csendes-óceáni szigetországok részére 2018-ban tartott regionális szakmai találkozónak, illetve a 2014-ben tartott délkelet-ázsiai regionális szakmai találkozónak köszönhetően például újabb országok – mint például Tuvalu és Thaiföld – írták alá és erősítették meg a Szerződést.

Várt eredmények

A projekt e konkrét szegmense legalább négy szubregionális konferencia megszervezésére összpontosít. Kettőre közülük az afrikai kontinensen kerül sor, hogy ösztönözzék a fennmaradó afrikai országokat a CTBT megerősítésére. Az egyik szakmai találkozót az angol nyelvű afrikai országok számára szervezik, a másik pedig a francia nyelvű tagországokra fog összpontosítani.

A további két szakmai találkozó résztvevői a tudományos világ fiatal képviselői lesznek, és e találkozók célja az, hogy irányítsák az Ázsiában, illetve Európában folytatott regionális tudományos párbeszédet.

iii. pont

A felsőoktatási intézmények érdeklődésének újbóli felkeltése a CTBT iránt:

A 80-as és 90-es években élénk vita folyt egyetemi körökben arról, hogy hogyan lehetne világszerte leállítani a nukleáris kísérleteket. Ezt az intellektuális lendületet többek között azon fiatal környezetvédők társadalmi mozgalmai ihlették és tartották fenn széles körben, akik erősebb globális együttműködés megvalósítására törekedtek egy fenntarthatóbb életmód megvalósítása érdekében. Manapság alig folyik a felsőoktatásban a CTBT-vel és a nukleáris kísérletek elleni normával kapcsolatos munka. Ennek következtében a tantervek ritkán foglalkoznak a CTBT szerepével és annak fontos funkciójával. Ez a projekt orvosolhatja ezt a helyzetet azáltal, hogy kis magvető finanszírozást nyújt a következők fedezésére:

Várt eredmények

| — | három tudományos felsőoktatási találkozó szervezése Londonban, Párizsban, Moszkvában, Washingtonban, Berlinben vagy Algírban, |
| --- | --- |

—

három tudományos felsőoktatási találkozó szervezése Londonban, Párizsban, Moszkvában, Washingtonban, Berlinben vagy Algírban,

| — | legalább öt, azzal foglalkozó tanulmány megrendelése, hogy a CTBT miért elengedhetetlen a stratégiai jelentőségű bizalom kiépítésében regionális és globális szinten egyaránt, |
| --- | --- |

—

legalább öt, azzal foglalkozó tanulmány megrendelése, hogy a CTBT miért elengedhetetlen a stratégiai jelentőségű bizalom kiépítésében regionális és globális szinten egyaránt,

| — | kapcsolatépítés legalább 10 olyan egyetemmel, amelyek oktatnak a fegyverzetellenőrzéshez és a nonproliferációhoz kapcsolódó tárgyakat, arra ösztönzendő őket, hogy vegyék fel a CTBT-t a tantervükbe mind az alapképzésben, mind pedig a mesterképzésben. |
| --- | --- |

—

kapcsolatépítés legalább 10 olyan egyetemmel, amelyek oktatnak a fegyverzetellenőrzéshez és a nonproliferációhoz kapcsolódó tárgyakat, arra ösztönzendő őket, hogy vegyék fel a CTBT-t a tantervükbe mind az alapképzésben, mind pedig a mesterképzésben.

iv. pont

A CTBT-vel foglalkozó kiadvány létrehozása a fiatal tudományos szakemberek számára

A CTBTO az ifjúsági csoportja 2016-os létrehozása óta összehangolt erőfeszítéseket tett annak biztosítására, hogy az általa szervezett valamennyi szakmai találkozón és rendezvényen következetesen részt vegyenek fiatalok. Ezen túlmenően a 2017. és 2019. évi tudományos és technológiai konferencia során megjelent a „Newsroom Project” című magazin, hogy ismertesse a fiatal tudományos szakembereknek a CTBT hatálybaléptetésének módjával kapcsolatos álláspontját.

Várt eredmények

A beérkezett kedvező visszacsatolásokra tekintettel ez a projekt biztosítaná a magazin következetes és rendszeres időközönként (ideális esetben évente kétszer) történő folyamatos megjelenését. Legfőképpen pedig e projekt finanszírozásával javulna a kiadvány minősége, és az olyan fórummá válhatna, amely lehetőséget biztosítana a fiatal tudományos szakembereknek a CTBT-ről folytatott párbeszédre és az azzal kapcsolatos eszmecserére.

Végeredmény

Amellett, hogy javítja a globális biztonságot, az e projekthez nyújtott uniós támogatás hozzájárul a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia megvalósításához és az Európai Unió Tanácsa által a tömegpusztító fegyverek és a hordozóeszközök elterjedésének megakadályozásáról szóló többoldalú megállapodások egyetemessé tételéről és megerősítéséről elfogadott közös álláspont végrehajtásához is. A projekt az érdekelt felek széles csoportját mozgósítja majd a CTBT-vel kapcsolatos kérdéseket illetően; elő fogja mozdítani a szervezeten belüli szinergiákat, valamint a hatékonyságot és az eredményességet az ideiglenes technikai titkárságon belül; emellett tovább erősíti az olyan államokban lévő kulcsfontosságú érdekelt felekkel való kapcsolatépítést, amelyek még nem írták alá és/vagy nem erősítették meg a CTBT-t – beleértve a II. mellékletben felsorolt államokat –, hogy megvalósulhasson a CTBT hatálybelépése és egyetemessé válása.

2. projekt: A fejlődő országokból érkező műszaki szakértőknek az Előkészítő Bizottság hivatalos technikai ülésein való részvételét elősegítő projekt (nem hivatalos elnevezéssel „kísérleti projekt”)

A fejlődő és a feltörekvő országok szakértőinek nagyobb arányú részvétele a Bizottság hivatalos technikai ülésein és az ideiglenes technikai titkárság által tartott tudományos és technikai üléseken. A szakértők számára lehetőség nyílik az ellenőrzési technológiákkal (szeizmológiai, hidroakusztikus, infrahang és radionuklidok) kapcsolatos tudományos és technikai ismereteik és készségeik fejlesztésére.

Háttér

Sok fejlődő és feltörekvő országban nem állnak rendelkezésre az ahhoz szükséges pénzügyi erőforrások, hogy lehetővé tegyék a szakértőik számára az Előkészítő Bizottság hivatalos technikai ülésein folyó tudományos és technikai munkában való részvételt. Ez nyilvánvalóan azt jelenti, hogy a fejlődő országok képviselői nem tudnak megfelelő módon részt venni a CTBT ellenőrzési rendszerével kapcsolatos kulcsfontosságú technikai kérdésekre vonatkozó ajánlások megfogalmazásában és az azokkal kapcsolatos döntéshozatalban. Ezen elégtelen részvétel azért is problematikus, mert a CTBT Nemzetközi Megfigyelőrendszerének részét képező állomások közül számos állomás fejlődő vagy feltörekvő ország területén található, vagy ott fog elhelyezkedni, és irányításukat ezen országok intézményei végzik. Ezenkívül sok fejlődő országban még folyamatban van a nemzeti adatközpontok létrehozásának vagy javításának a folyamata, amelynek lezárultával képesek lesznek majd arra, hogy kihasználhassák az ellenőrzési rendszer keretében generált adatokat és termékeket.

Az említett elégtelen részvétel ugyanakkor azt is jelenti, hogy számos ország nem élhet egy olyan fontos eszközzel, amely lehetővé tenné a CTBT ellenőrzési technológiáival kapcsolatos kapacitásaik, ismereteik és készségeik fejlesztését. E technológiák nem csupán a CTBT leszerelési és nonproliferációs célkitűzései kapcsán bírnak jelentőséggel, hanem az ezen országokban élő közösségek számára olyan, szélesebb körben is hasznos polgári és tudományos célú felhasználást illetően is, mint például a szökőárakkal, a földrengésekkel és a vulkánkitörésekkel kapcsolatos katasztrófa-előrejelzés.

A Bizottság ezért a huszonhetedik ülésének (2006. november 13–17.) II. része során megállapodott egy kísérleti projekt létrehozásáról ennek a kihívásnak a kezelésére. Az ötvenegyedik ülésén (2018. november 7–9.) a Bizottság úgy döntött, hogy újabb három évre – 2019-től 2021-ig – meghosszabbítja a projektet.

Eddig legfeljebb 12 szakértő számára volt lehetőség biztosítani a finanszírozást. Ezzel a kiegészítő finanszírozással több szakértőt lehetne kiválasztani a jelöltek általában nagyobb csoportjából.

Célkitűzések

A CTBTO Előkészítő Bizottsága egyetemes jellegének megerősítése és a fejlődő és feltörekvő országokban való kapacitásépítés azáltal, hogy ezen országok szakértői nagyobb mértékben részt vesznek a CTBTO politikai döntéshozatali folyamatában, valamint hogy megnövekednek a CTBTO ellenőrzési technológiáival és szélesebb körű polgári és tudományos célú felhasználásaival kapcsolatos kapacitásaik.

Végeredmény

A fejlődő és a feltörekvő országok szakértőinek nagyobb arányú részvétele a Bizottság hivatalos technikai ülésein és az ideiglenes technikai titkárság által tartott tudományos és technikai üléseken. A szakértők számára lehetőség nyílik az ellenőrzési technológiákkal (szeizmológiai, hidroakusztikus, infrahang és radionuklidok) kapcsolatos tudományos és technikai ismereteik és készségeik fejlesztésére.

---

| 2020.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 207/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 207/30

---

A TANÁCS (KKBP) 2020/902 HATÁROZATA

(2020. június 29.)

az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziójáról (EUPOL COPPS) szóló 2013/354/KKBP határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 42. cikke (4) bekezdésére és 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2013. július 3-án elfogadta a 2013/354/KKBP határozatot (1), amely 2013. július 1-jei hatállyal meghosszabbította az EUPOL COPPS megbízatását. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2013. július 3-án elfogadta a 2013/354/KKBP határozatot (1), amely 2013. július 1-jei hatállyal meghosszabbította az EUPOL COPPS megbízatását.

| (2) | A Tanács 2019. június 28-án elfogadta a (KKBP) 2019/1114 határozatot (2), amely módosította a 2013/354/KKBP határozatot és 2019. július 1-jétől 2020. június 30-ig meghosszabbította annak alkalmazását. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2019. június 28-án elfogadta a (KKBP) 2019/1114 határozatot (2), amely módosította a 2013/354/KKBP határozatot és 2019. július 1-jétől 2020. június 30-ig meghosszabbította annak alkalmazását.

| (3) | A Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) 2019. március 28-án megállapodásra jutott arról, hogy a missziót – megtartva annak megbízatását – további tizenkét hónappal, 2021. június 30-ig meg kell hosszabbítani, tudatában annak, hogy a missziót stratégiai felülvizsgálatnak kell alávetni, amint a körülmények azt megengedik. |
| --- | --- |

(3)

A Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) 2019. március 28-án megállapodásra jutott arról, hogy a missziót – megtartva annak megbízatását – további tizenkét hónappal, 2021. június 30-ig meg kell hosszabbítani, tudatában annak, hogy a missziót stratégiai felülvizsgálatnak kell alávetni, amint a körülmények azt megengedik.

| (4) | Erre az új egyéves időszakra az EUPOL COPPS számára pénzügyi referenciaösszeget kell biztosítani. |
| --- | --- |

(4)

Erre az új egyéves időszakra az EUPOL COPPS számára pénzügyi referenciaösszeget kell biztosítani.

| (5) | A PBB 2020. május 14-én megállapodott továbbá arról, hogy Kauko AALTOMAA – akit a (KKBP) 2017/1802 politikai és biztonsági bizottsági határozattal (3)2017. szeptember 28-án neveztek ki misszióvezetővé, és akinek a megbízatását 2019. július 2-án a (KKBP) 2019/1165 politikai és biztonsági bizottsági határozat (4)2020. június 30-ig meghosszabbította – 2020. szeptember 30-ig továbbra is töltse be ezt a megbízatást. |
| --- | --- |

(5)

A PBB 2020. május 14-én megállapodott továbbá arról, hogy Kauko AALTOMAA – akit a (KKBP) 2017/1802 politikai és biztonsági bizottsági határozattal (3)2017. szeptember 28-án neveztek ki misszióvezetővé, és akinek a megbízatását 2019. július 2-án a (KKBP) 2019/1165 politikai és biztonsági bizottsági határozat (4)2020. június 30-ig meghosszabbította – 2020. szeptember 30-ig továbbra is töltse be ezt a megbízatást.

| (6) | A 2013/354/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

A 2013/354/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | Az EUPOL COPPS végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbodhat, és amely akadályozhatja az Unió külső tevékenysége tekintetében a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzések elérését, |
| --- | --- |

(7)

Az EUPOL COPPS végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbodhat, és amely akadályozhatja az Unió külső tevékenysége tekintetében a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzések elérését,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2013/354/KKBP határozat a következőképpen módosul:

| 1. | a 6. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(8)   A 2020. július 1-jétől 2020. szeptember 30-ig tartó időszakban a misszió vezetője Kauko AALTOMAA.”; |
| --- | --- |

1.

a 6. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(8)   A 2020. július 1-jétől 2020. szeptember 30-ig tartó időszakban a misszió vezetője Kauko AALTOMAA.”;

| 2. | a 12. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

  „Az EUPOL COPPS misszióval járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2020. július 1-jétől 2021. június 30-ig terjedő időszakra 12 651 893,91 EUR.”; |
| --- | --- |

2.

a 12. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az EUPOL COPPS misszióval járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2020. július 1-jétől 2021. június 30-ig terjedő időszakra 12 651 893,91 EUR.”;

| 3. | a 15. cikk harmadik bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „Ez a határozat 2021. június 30-án hatályát veszti.” |
| --- | --- |

3.

a 15. cikk harmadik bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Ez a határozat 2021. június 30-án hatályát veszti.”

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2020. július 1-jétől kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2020. június 29-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  A Tanács 2013/354/KKBP határozata (2013. július 3.) az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziójáról (EUPOL COPPS) (HL L 185., 2013.7.4., 12. o.).

1

(2)  A Tanács (KKBP) 2019/1114 határozata (2019. június 28.) az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziójáról (EUPOL COPPS) szóló 2013/354/KKBP határozat módosításáról (HL L 176., 2019.7.1., 5. o.).

2

(3)  A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2017/1802 határozata (2017. szeptember 28.) az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziója (EUPOL COPPS) misszióvezetőjének kinevezéséről (EUPOL COPPS/1/2017) (HL L 259., 2017.10.7., 20. o.).

3

(4)  A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2019/1165 határozata (2019. július 2.) az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziója (EUPOL COPPS) misszióvezetője megbízatásának meghosszabbításáról (EUPOL COPPS/1/2019) (HL L 182., 2019.7.8., 43. o.).

4

---

| 2020.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 207/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 207/32

---

A TANÁCS (KKBP) 2020/903 HATÁROZATA

(2020. június 29.)

az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójáról (EUBAM Líbia) szóló 2013/233/KKBP határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 42. cikke (4) bekezdésére és 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2013. május 22-én elfogadta a 2013/233/KKBP határozatot (1), amellyel létrehozta az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő misszióját (EUBAM Líbia). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2013. május 22-én elfogadta a 2013/233/KKBP határozatot (1), amellyel létrehozta az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő misszióját (EUBAM Líbia).

| (2) | A Tanács 2018. december 17-én elfogadta a (KKBP) 2018/2009 határozatot (2), amellyel 2020. június 30-ig meghosszabbította az EUBAM Líbia megbízatását. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2018. december 17-én elfogadta a (KKBP) 2018/2009 határozatot (2), amellyel 2020. június 30-ig meghosszabbította az EUBAM Líbia megbízatását.

| (3) | A Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) 2020. április 16-án megállapodásra jutott arról, hogy a Covid19-világjárvány miatt egy évvel meg kell hosszabbítani az EUBAM Líbia missziót, változatlan megbízatással, amelyet felül lehet majd vizsgálni, ha a körülmények engedik. |
| --- | --- |

(3)

A Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) 2020. április 16-án megállapodásra jutott arról, hogy a Covid19-világjárvány miatt egy évvel meg kell hosszabbítani az EUBAM Líbia missziót, változatlan megbízatással, amelyet felül lehet majd vizsgálni, ha a körülmények engedik.

| (4) | A PBB 2020. május 14-én megállapodott továbbá arról, hogy Vincenzo TAGLIAFERRI – akit a Politikai és Biztonsági Bizottság a (KKBP) 2016/1634 határozatával (3)2016. augusztus 30-án nevezett ki misszióvezetővé, és akinek a megbízatását több alkalommal meghosszabbította, legutóbb 2020. június 30-ig a Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2019/2077 határozatával (4) – 2020. szeptember 30-ig továbbra is töltse be ezt a megbízatást. |
| --- | --- |

(4)

A PBB 2020. május 14-én megállapodott továbbá arról, hogy Vincenzo TAGLIAFERRI – akit a Politikai és Biztonsági Bizottság a (KKBP) 2016/1634 határozatával (3)2016. augusztus 30-án nevezett ki misszióvezetővé, és akinek a megbízatását több alkalommal meghosszabbította, legutóbb 2020. június 30-ig a Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2019/2077 határozatával (4) – 2020. szeptember 30-ig továbbra is töltse be ezt a megbízatást.

| (5) | A 2013/233/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A 2013/233/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az EUBAM Líbia végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbodhat és akadályozhatja az Unió külső tevékenységének tekintetében a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzések elérését, |
| --- | --- |

(6)

Az EUBAM Líbia végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbodhat és akadályozhatja az Unió külső tevékenységének tekintetében a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzések elérését,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2013/233/KKBP határozat a következőképpen módosul:

| 1. | a 6. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(8)   A 2020. július 1-jétől 2020. szeptember 30-ig tartó időszakban a misszió vezetője Vincenzo TAGLIAFERRI.”. |
| --- | --- |

1.

a 6. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(8)   A 2020. július 1-jétől 2020. szeptember 30-ig tartó időszakban a misszió vezetője Vincenzo TAGLIAFERRI.”.

| 2. | a 13. cikk (1) bekezdésében a hatodik albekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:

  „Az EUBAM Líbia kiadásainak fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2019. január 1-jétől 2021. június 30-ig tartó időszakra 60 038 863,03EUR.”. |
| --- | --- |

2.

a 13. cikk (1) bekezdésében a hatodik albekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:

„Az EUBAM Líbia kiadásainak fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2019. január 1-jétől 2021. június 30-ig tartó időszakra 60 038 863,03EUR.”.

| 3. | a 16. cikkben a második bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „Ezt a határozatot 2021. június 30-ig kell alkalmazni.”. |
| --- | --- |

3.

a 16. cikkben a második bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Ezt a határozatot 2021. június 30-ig kell alkalmazni.”.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2020. június 29-én.

a Tanács részéről

az elnök

A METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  A Tanács 2013/233/KKBP határozata (2013. május 22.) az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójáról (EUBAM Libya) (HL L 138., 2013.5.24., 15. o.).

1

(2)  A Tanács (KKBP) 2018/2009 határozata (2018. december 17.) az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójáról (EUBAM Libya [helyesen: Líbia]) szóló 2013/233/KKBP határozat módosításáról és meghosszabbításáról (HL L 322., 2018.12.18., 25. o.).

2

(3)  A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2016/1634 határozata (2016. augusztus 30.) az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziója (EUBAM Líbia) misszióvezetőjének kinevezéséről (EUBAM Líbia/1/2016) (HL L 243., 2016.9.10., 10. o.).

3

(4)  A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2019/2077 határozata (2019. november 28.) az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziója (EUBAM Líbia) misszióvezetője megbízatásának meghosszabbításáról (EUBAM Líbia/1/2019) (HL L 316., 2019.12.6., 32. o.).

4

---

| 2020.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 207/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 207/34

---

A TANÁCS (KKBP) 2020/904 HATÁROZATA

(2020. június 29.)

a (KKBP) 2017/1424 határozatnak az Észak-macedón Köztársaságban és Grúziában a kézi- és könnyűfegyverek, valamint a hagyományos lőszerek csökkentésével kapcsolatos EBESZ-tevékenységek támogatásának lejárati ideje tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikke (1) bekezdésére és 31. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2017. augusztus 4-én elfogadta a (KKBP) 2017/1424 határozatot (1), amely úgy rendelkezik, hogy az említett határozat 1. cikkében említett tevékenységeket a 3. cikkének (3) bekezdésében említett finanszírozási megállapodás megkötésének napjától számított 36 hónapon belül kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2017. augusztus 4-én elfogadta a (KKBP) 2017/1424 határozatot (1), amely úgy rendelkezik, hogy az említett határozat 1. cikkében említett tevékenységeket a 3. cikkének (3) bekezdésében említett finanszírozási megállapodás megkötésének napjától számított 36 hónapon belül kell végrehajtani.

| (2) | A (KKBP) 2017/1424 határozat végrehajtó szervével, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) titkárságával kötött finanszírozási megállapodást 2017. szeptember 7-én írták alá, és az 2020. szeptember 6-án hatályát veszti. |
| --- | --- |

(2)

A (KKBP) 2017/1424 határozat végrehajtó szervével, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) titkárságával kötött finanszírozási megállapodást 2017. szeptember 7-én írták alá, és az 2020. szeptember 6-án hatályát veszti.

| (3) | Az EBESZ Biztonsági Együttműködési Fóruma 2020. április 27-én a (KKBP) 2017/1424 határozat végrehajtási időszakának hat hónappal, 2021. március 6-ig történő, további költségek nélküli meghosszabbítását kérte a Covid19-világjárvány és a nemzetközi utazásra vonatkozó korlátozások miatt . |
| --- | --- |

(3)

Az EBESZ Biztonsági Együttműködési Fóruma 2020. április 27-én a (KKBP) 2017/1424 határozat végrehajtási időszakának hat hónappal, 2021. március 6-ig történő, további költségek nélküli meghosszabbítását kérte a Covid19-világjárvány és a nemzetközi utazásra vonatkozó korlátozások miatt .

| (4) | A (KKBP) 2017/1424 határozat 1. cikkében említett tevékenységek 2021. március 6-ig történő folytatása nem jár pénzügyi forrásokat érintő következményekkel. |
| --- | --- |

(4)

A (KKBP) 2017/1424 határozat 1. cikkében említett tevékenységek 2021. március 6-ig történő folytatása nem jár pénzügyi forrásokat érintő következményekkel.

| (5) | A (KKBP) 2017/1424 határozatot ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(5)

A (KKBP) 2017/1424 határozatot ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A (KKBP) 2017/1424 határozat a következőképpen módosul:

| 1. | a cím helyébe a következő szöveg lép:

  „A Tanács (KKBP) 2017/1424 határozata (2017. augusztus 4.) az Észak-macedón Köztársaságban és Grúziában a kézi- és könnyűfegyverek, valamint a hagyományos lőszerek tiltott kereskedelme és túlzott felhalmozódása kockázatának csökkentését célzó EBESZ-tevékenységek támogatásáról”; |
| --- | --- |

1.

a cím helyébe a következő szöveg lép:

„A Tanács (KKBP) 2017/1424 határozata (2017. augusztus 4.) az Észak-macedón Köztársaságban és Grúziában a kézi- és könnyűfegyverek, valamint a hagyományos lőszerek tiltott kereskedelme és túlzott felhalmozódása kockázatának csökkentését célzó EBESZ-tevékenységek támogatásáról”;

| 2. | az 5. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Ez a határozat 2021. március 6-ával hatályát veszti.” |
| --- | --- |

2.

az 5. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Ez a határozat 2021. március 6-ával hatályát veszti.”

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2020. június 29-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  A Tanács (KKBP) 2017/1424 határozata (2017. augusztus 4.) a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban és Grúziában a kézi- és könnyűfegyverek, valamint a hagyományos lőszerek tiltott kereskedelme és túlzott felhalmozódása kockázatának csökkentését célzó EBESZ-tevékenységek támogatásáról (HL L 204., 2017.8.5., 82. o.).

1

---

| 2020.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 207/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 207/35

---

A TANÁCS (KKBP) 2020/905 HATÁROZATA

(2020. június 29.)

a gyalogsági aknák alkalmazásának, felhalmozásának, gyártásának és átadásának betiltásáról, valamint megsemmisítéséről szóló, 1997. évi egyezmény végrehajtását célzó maputói cselekvési terv végrehajtásának támogatásáról szóló (KKBP) 2017/1428 határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikke (1) bekezdésére és 31. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2017. augusztus 4-én elfogadta a (KKBP) 2017/1428 határozatot (1), amely úgy rendelkezik, hogy az említett határozat 1. cikkében említett tevékenységeket a 3. cikkének (3) bekezdésében említett finanszírozási megállapodás megkötésének napjától számított 36 hónapon belül kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2017. augusztus 4-én elfogadta a (KKBP) 2017/1428 határozatot (1), amely úgy rendelkezik, hogy az említett határozat 1. cikkében említett tevékenységeket a 3. cikkének (3) bekezdésében említett finanszírozási megállapodás megkötésének napjától számított 36 hónapon belül kell végrehajtani.

| (2) | A (KKBP) 2017/1428 határozat végrehajtó szerve, azaz a Humanitárius Aknamentesítéssel Foglalkozó Genfi Nemzetközi Központ által képviselt, a gyalogsági aknák alkalmazásának, felhalmozásának, gyártásának és átadásának betiltásáról, valamint megsemmisítéséről szóló egyezmény végrehajtását támogató egységgel (ISU) kötött finanszírozási megállapodást 2017. október 30-án írták alá, és az 2020. október 29-én hatályát veszti. |
| --- | --- |

(2)

A (KKBP) 2017/1428 határozat végrehajtó szerve, azaz a Humanitárius Aknamentesítéssel Foglalkozó Genfi Nemzetközi Központ által képviselt, a gyalogsági aknák alkalmazásának, felhalmozásának, gyártásának és átadásának betiltásáról, valamint megsemmisítéséről szóló egyezmény végrehajtását támogató egységgel (ISU) kötött finanszírozási megállapodást 2017. október 30-án írták alá, és az 2020. október 29-én hatályát veszti.

| (3) | Az ISU 2020. április 16-án a (KKBP) 2017/1428 határozat végrehajtási időszakának négy hónappal, 2021. február 28-ig történő, további költségek nélküli meghosszabbítását kérte a Covid19-világjárvány és a nemzetközi utazásra vonatkozó korlátozások miatt. |
| --- | --- |

(3)

Az ISU 2020. április 16-án a (KKBP) 2017/1428 határozat végrehajtási időszakának négy hónappal, 2021. február 28-ig történő, további költségek nélküli meghosszabbítását kérte a Covid19-világjárvány és a nemzetközi utazásra vonatkozó korlátozások miatt.

| (4) | A (KKBP) 2017/1428 határozat 1. cikkében említett tevékenységek 2021. február 28-ig történő folytatása nem jár pénzügyi forrásokat érintő következményekkel. |
| --- | --- |

(4)

A (KKBP) 2017/1428 határozat 1. cikkében említett tevékenységek 2021. február 28-ig történő folytatása nem jár pénzügyi forrásokat érintő következményekkel.

| (5) | A (KKBP) 2017/1428 határozatot ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(5)

A (KKBP) 2017/1428 határozatot ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A (KKBP) 2017/1428 határozat 5. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„5. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Ez a határozat 2021. február 28-ával hatályát veszti.”

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2020. június 29-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  A Tanács (KKBP) 2017/1428 határozata (2017. augusztus 4.) a gyalogsági aknák alkalmazásának, felhalmozásának, gyártásának és átadásának betiltásáról, valamint megsemmisítéséről szóló, 1997. évi egyezmény végrehajtását célzó maputói cselekvési terv végrehajtásának támogatásáról (HL L 204., 2017.8.5., 101. o.).

1

---

| 2020.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 207/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 207/36

---

A TANÁCS (KKBP) 2020/906 HATÁROZATA

(2020. június 29.)

a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés (NPT) részes felei 2020. évi felülvizsgálati konferenciájának előkészítését célzó tevékenységek uniós támogatásáról szóló (KKBP) 2019/615 határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikke (1) bekezdésére és 31. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2019. április 15-én elfogadta a (KKBP) 2019/615 határozatot (1), amely úgy rendelkezik, hogy az 1. cikkében említett tevékenységeket a (KKBP) 2019/615 határozatban említett finanszírozási megállapodás megkötését követő 18 hónapon belül kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2019. április 15-én elfogadta a (KKBP) 2019/615 határozatot (1), amely úgy rendelkezik, hogy az 1. cikkében említett tevékenységeket a (KKBP) 2019/615 határozatban említett finanszírozási megállapodás megkötését követő 18 hónapon belül kell végrehajtani.

| (2) | Az ENSZ Leszerelési Ügyek Hivatala a (KKBP) 2019/615 határozat végrehajtási időszakának 2021. április 16-ig történő meghosszabbítását kérte. A kért meghosszabbítás oka a Covid19-világjárvány, valamint a (KKBP) 2019/615 határozat keretében végzett tevékenységek ideiglenes felfüggesztése. |
| --- | --- |

(2)

Az ENSZ Leszerelési Ügyek Hivatala a (KKBP) 2019/615 határozat végrehajtási időszakának 2021. április 16-ig történő meghosszabbítását kérte. A kért meghosszabbítás oka a Covid19-világjárvány, valamint a (KKBP) 2019/615 határozat keretében végzett tevékenységek ideiglenes felfüggesztése.

| (3) | A (KKBP) 2019/615 határozat 1. cikkében említett tevékenységek végrehajtása a pénzügyi forrásokat érintő következmények nélkül folytatható 2021. április 16-ig. |
| --- | --- |

(3)

A (KKBP) 2019/615 határozat 1. cikkében említett tevékenységek végrehajtása a pénzügyi forrásokat érintő következmények nélkül folytatható 2021. április 16-ig.

| (4) | A (KKBP) 2019/615 határozatot ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

A (KKBP) 2019/615 határozatot ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A (KKBP) 2019/615 határozat 5. cikkének (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

| „(2) | Ez a határozat a 3. cikk (3) bekezdésében említett finanszírozási megállapodás megkötésének időpontját követő 24 hónap elteltével – vagy ha e határozat elfogadását követő hat hónapon belül nem kerül sor finanszírozási megállapodás megkötésére, akkor ezen időtartam elteltével – hatályát veszti.”. |
| --- | --- |

„(2)

Ez a határozat a 3. cikk (3) bekezdésében említett finanszírozási megállapodás megkötésének időpontját követő 24 hónap elteltével – vagy ha e határozat elfogadását követő hat hónapon belül nem kerül sor finanszírozási megállapodás megkötésére, akkor ezen időtartam elteltével – hatályát veszti.”.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2020. június 29-én.

a Tanács részéről

az elnök

A METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  A Tanács (KKBP) 2019/615 határozata (2019. április 15.) a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés (NPT) részes felei 2020. évi felülvizsgálati konferenciájának előkészítését célzó tevékenységek uniós támogatásáról (HL L 105., 2019.4.16., 25. o.).

1

---

| 2020.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 207/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 207/37

---

A TANÁCS (KKBP) 2020/907 HATÁROZATA

(2020. június 29.)

az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2014/512/KKBP határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2014. július 31-én elfogadta a 2014/512/KKBP határozatot (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2014. július 31-én elfogadta a 2014/512/KKBP határozatot (1).

| (2) | Az Európai Tanács 2015. március 19-én megállapodott arról, hogy meghozatalra kerülnek az ahhoz szükséges intézkedések, hogy a korlátozó intézkedések időtartama egyértelműen a minszki megállapodások teljeskörű végrehajtásához kapcsolódjon, szem előtt tartva, hogy a teljeskörű végrehajtás 2015. december 31-re volt ütemezve. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Tanács 2015. március 19-én megállapodott arról, hogy meghozatalra kerülnek az ahhoz szükséges intézkedések, hogy a korlátozó intézkedések időtartama egyértelműen a minszki megállapodások teljeskörű végrehajtásához kapcsolódjon, szem előtt tartva, hogy a teljeskörű végrehajtás 2015. december 31-re volt ütemezve.

| (3) | A Tanács 2019. december 19-én elfogadta a (KKBP) 2019/2192 határozatot (2), amellyel 2020. július 31-ig megújította a 2014/512/KKBP határozatot annak érdekében, hogy lehetősége legyen folytatni a minszki megállapodások végrehajtásának értékelését. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2019. december 19-én elfogadta a (KKBP) 2019/2192 határozatot (2), amellyel 2020. július 31-ig megújította a 2014/512/KKBP határozatot annak érdekében, hogy lehetősége legyen folytatni a minszki megállapodások végrehajtásának értékelését.

| (4) | A minszki megállapodások végrehajtásának értékelését követően a Tanács úgy véli, hogy a 2014/512/KKBP határozatot további hat hónapra meg kell újítani annak érdekében, hogy a Tanácsnak lehetősége legyen folytatni az említett megállapodások végrehajtásának értékelését. |
| --- | --- |

(4)

A minszki megállapodások végrehajtásának értékelését követően a Tanács úgy véli, hogy a 2014/512/KKBP határozatot további hat hónapra meg kell újítani annak érdekében, hogy a Tanácsnak lehetősége legyen folytatni az említett megállapodások végrehajtásának értékelését.

| (5) | A 2014/512/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(5)

A 2014/512/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2014/512/KKBP határozat 9. cikke (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Ezt a határozatot 2021. január 31-ig kell alkalmazni.”

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2020. június 29-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  A Tanács 2014/512/KKBP határozata (2014. július 31.) az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről (HL L 229., 2014.7.31., 13. o.).

1

(2)  A Tanács (KKBP) 2019/2192 határozata (2019. december 19.) az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2014/512/KKBP határozat módosításáról (HL L 330., 2019.12.20., 71. o.).

2

---