# Euroopa Liidu L 258/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 258 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik7. august 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 258

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik7. august 2020

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1163, 6. august 2020, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 lasta uuendtoiduna turule D2-vitamiini sisaldav seenepulber ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2470 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1164, 6. august 2020, millega nähakse ette ajutine erand rakendusmääruse (EL) 2019/2072 teatavatest sätetest seoses meetmetega, millega hoitakse ära taimekahjustaja Agrilus planipennis Fairmaire Kanadast ja Ameerika Ühendriikidest liitu sissetoomine ja seal levimine | 6 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1165, 6. august 2020, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2020/353, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit terasrataste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks | 9 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1166, 6. august 2020, millega muudetakse seoses lindude kõrge patogeensusega gripiga määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisas Ameerika Ühendriike käsitlevat kannet selliste kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade loetelus, millest võib importida liitu või vedada läbi liidu teatavaid linnukasvatussaadusi (
  1
  ) | 11 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni Rakendusotsus (EL) 2020/1167, 6. august 2020, millega kiidetakse heaks tavapärase sisepõlemismootoriga sõiduautodes ja väikestes tarbesõidukites ning teatavates hübriidajamiga elektrilistes sõiduautodes ja väikestes tarbesõidukites kasutamiseks ette nähtud, 48 V/12 V alalispingemuunduriga ühendatud 48-voldises suure kasuteguriga mootoris-generaatoris rakendatav tehnoloogialahendus kui innovatiivne tehnoloogialahendus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/631 (
  1
  ) | 15 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/1168, 6. august 2020, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2016/587 teatavatel alternatiivkütustel töötada saavatesse sõiduautodesse paigaldatud tõhusate valgusdiood-välisvalgustite osas (
  1
  ) | 27 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | ÜRO eeskiri nr 25: sõiduki istmega kokku ehitatud või eraldiseisvate peatugede tüübikinnituse ühtsed sätted [2020/1169] | 30 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1163, 6. august 2020, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 lasta uuendtoiduna turule D2-vitamiini sisaldav seenepulber ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2470 (
  1
  )

2

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1164, 6. august 2020, millega nähakse ette ajutine erand rakendusmääruse (EL) 2019/2072 teatavatest sätetest seoses meetmetega, millega hoitakse ära taimekahjustaja Agrilus planipennis Fairmaire Kanadast ja Ameerika Ühendriikidest liitu sissetoomine ja seal levimine

Agrilus planipennis

6

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1165, 6. august 2020, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2020/353, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit terasrataste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

9

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1166, 6. august 2020, millega muudetakse seoses lindude kõrge patogeensusega gripiga määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisas Ameerika Ühendriike käsitlevat kannet selliste kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade loetelus, millest võib importida liitu või vedada läbi liidu teatavaid linnukasvatussaadusi (
  1
  )

1

11

OTSUSED

*

Komisjoni Rakendusotsus (EL) 2020/1167, 6. august 2020, millega kiidetakse heaks tavapärase sisepõlemismootoriga sõiduautodes ja väikestes tarbesõidukites ning teatavates hübriidajamiga elektrilistes sõiduautodes ja väikestes tarbesõidukites kasutamiseks ette nähtud, 48 V/12 V alalispingemuunduriga ühendatud 48-voldises suure kasuteguriga mootoris-generaatoris rakendatav tehnoloogialahendus kui innovatiivne tehnoloogialahendus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/631 (
  1
  )

1

15

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/1168, 6. august 2020, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2016/587 teatavatel alternatiivkütustel töötada saavatesse sõiduautodesse paigaldatud tõhusate valgusdiood-välisvalgustite osas (
  1
  )

1

27

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

ÜRO eeskiri nr 25: sõiduki istmega kokku ehitatud või eraldiseisvate peatugede tüübikinnituse ühtsed sätted [2020/1169]

30

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 18. oktoobri 2018. aasta rakendusmääruse (EL) 2018/1566 (milles käsitletakse loa andmist Aspergillus niger’i (NRRL 25541) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaasi ja endo-1,4-β-ksülanaasi ning Aspergillus niger’i (ATCC66222) abil toodetud α-amülaasi preparaadi kasutamiseks võõrutatud põrsaste ja vähem levinud sealiikide (võõrutatud) söödalisandina ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1453/2004 (loa omanik Andrès Pintaluba S.A.)) parandus ( ELT L 262, 19.10.2018 ) | 51 |

Parandused

*

Komisjoni 18. oktoobri 2018. aasta rakendusmääruse (EL) 2018/1566 (milles käsitletakse loa andmist Aspergillus niger’i (NRRL 25541) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaasi ja endo-1,4-β-ksülanaasi ning Aspergillus niger’i (ATCC66222) abil toodetud α-amülaasi preparaadi kasutamiseks võõrutatud põrsaste ja vähem levinud sealiikide (võõrutatud) söödalisandina ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1453/2004 (loa omanik Andrès Pintaluba S.A.)) parandus ( ELT L 262, 19.10.2018 )

Aspergillus niger

β

Aspergillus niger

α

( ELT L 262, 19.10.2018 )

51

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 7.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/1163,

6. august 2020,

millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 lasta uuendtoiduna turule D2-vitamiini sisaldav seenepulber ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2470

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrust (EL) 2015/2283, mis käsitleb uuendtoitu, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1169/2011 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 258/97 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1852/2001, (1) eriti selle artiklit 12,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) 2015/2283 on sätestatud, et liidus võib turule lasta ainult loa saanud ja liidu loetellu kantud uuendtoitu. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) 2015/2283 on sätestatud, et liidus võib turule lasta ainult loa saanud ja liidu loetellu kantud uuendtoitu.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artiklile 8 võeti vastu komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2470, (2) millega kehtestatakse liidus lubatud uuendtoitude loetelu. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artiklile 8 võeti vastu komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2470, (2) millega kehtestatakse liidus lubatud uuendtoitude loetelu.

| (3) | Määruse (EL) 2015/2283 artikli 12 kohaselt peab komisjon tegema otsuse uuendtoidu lubamise ja liidu turule laskmise ning liidu loetelu ajakohastamise kohta. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) 2015/2283 artikli 12 kohaselt peab komisjon tegema otsuse uuendtoidu lubamise ja liidu turule laskmise ning liidu loetelu ajakohastamise kohta.

| (4) | 17. juulil 2018 esitas ettevõtja Oakshire Naturals, LP. (edaspidi „taotleja“) komisjonile määruse (EL) nr 2015/2283 artikli 10 lõike 1 kohase taotluse lasta liidu turule uuendtoiduna D2-vitamiini sisaldav seenepulber. Taotluses käsitletakse D2-vitamiini sisaldava seenepulbri kasutamist mitmesugustes üldelanikkonnale tarbimiseks ettenähtud toitudes ja jookides, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 609/2013 (3) määratletud meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toitudes (välja arvatud imikutele ettenähtud toidud) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/46/EÜ (4) määratletud toidulisandites, mis on ette nähtud üle 7 kuu vanustele isikutele. |
| --- | --- |

(4)

17. juulil 2018 esitas ettevõtja Oakshire Naturals, LP. (edaspidi „taotleja“) komisjonile määruse (EL) nr 2015/2283 artikli 10 lõike 1 kohase taotluse lasta liidu turule uuendtoiduna D2-vitamiini sisaldav seenepulber. Taotluses käsitletakse D2-vitamiini sisaldava seenepulbri kasutamist mitmesugustes üldelanikkonnale tarbimiseks ettenähtud toitudes ja jookides, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 609/2013 (3) määratletud meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toitudes (välja arvatud imikutele ettenähtud toidud) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/46/EÜ (4) määratletud toidulisandites, mis on ette nähtud üle 7 kuu vanustele isikutele.

| (5) | Taotleja esitas komisjonile ka palve konfidentsiaalsete andmete kaitsmiseks seoses taotluse toetuseks esitatud teaduslike andmetega, nagu tooraine ja abiainete spetsifikatsioonid, (5) D2-vitamiini sisaldava seenepulbri analüüsitõendid ja partiide andmed (6) ning aruanded (7) D2-vitamiini sisaldava seenepulbri stabiilsuse kohta. |
| --- | --- |

(5)

Taotleja esitas komisjonile ka palve konfidentsiaalsete andmete kaitsmiseks seoses taotluse toetuseks esitatud teaduslike andmetega, nagu tooraine ja abiainete spetsifikatsioonid, (5) D2-vitamiini sisaldava seenepulbri analüüsitõendid ja partiide andmed (6) ning aruanded (7) D2-vitamiini sisaldava seenepulbri stabiilsuse kohta.

| (6) | Komisjon küsis 18. oktoobril 2018 Euroopa Toiduohutusametilt (edaspidi „toiduohutusamet“) arvamust ja palus sellel hinnata D2-vitamiini sisaldavat seenepulbrit kui uuendtoitu vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõikele 3. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon küsis 18. oktoobril 2018 Euroopa Toiduohutusametilt (edaspidi „toiduohutusamet“) arvamust ja palus sellel hinnata D2-vitamiini sisaldavat seenepulbrit kui uuendtoitu vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõikele 3.

| (7) | Toiduohutusamet võttis 28. novembril 2019 vastu teadusliku arvamuse „Safety of vitamin D2 mushroom powder as a novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283“ (D2-vitamiini sisaldava seenepulbri ohutus uuendtoiduna määruse (EL) 2015/2283 kohaselt) (8). See teaduslik arvamus on kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artiklis 11 sätestatud nõuetega. |
| --- | --- |

(7)

Toiduohutusamet võttis 28. novembril 2019 vastu teadusliku arvamuse „Safety of vitamin D2 mushroom powder as a novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283“ (D2-vitamiini sisaldava seenepulbri ohutus uuendtoiduna määruse (EL) 2015/2283 kohaselt) (8). See teaduslik arvamus on kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artiklis 11 sätestatud nõuetega.

| (8) | Toiduohutusamet jõudis oma teaduslikus arvamuses järeldusele, et D2-vitamiini sisaldav seenepulber on kavandatud kasutusviiside ja -koguste korral ohutu, kui seda kasutatakse mitmesugustes toitudes ja jookides, meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toitudes (välja arvatud imikutele ettenähtud toitudes) ning üle 1 aasta vanustele isikutele ettenähtud toidulisandites. Toiduohutusamet märkis ka, et D-vitamiini sisaldavate või sellega rikastatud muude toitude suure tarbimise korral võib 7–12-kuuste imikute puhul D2-vitamiini sisaldava seenepulbriga toidulisandite tarbimine 10 μg D-vitamiiniga võrdväärses koguses põhjustada sellise D-vitamiini kogutarbimise, mis ületaks D-vitamiini lubatavat päevadoosi (9). Seetõttu on asjakohane järeldada, et 7–12-kuuste imikute puhul ei pruugi D2-vitamiini sisaldava seenepulbriga toidulisandite tarbimine 10 μg D-vitamiiniga võrdväärses koguses vastata määruse (EL) 2015/2283 artiklis 7 sätestatud tingimustele ning seetõttu ei saa selle uuendtoidu sellist kasutamist lubada. |
| --- | --- |

(8)

Toiduohutusamet jõudis oma teaduslikus arvamuses järeldusele, et D2-vitamiini sisaldav seenepulber on kavandatud kasutusviiside ja -koguste korral ohutu, kui seda kasutatakse mitmesugustes toitudes ja jookides, meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toitudes (välja arvatud imikutele ettenähtud toitudes) ning üle 1 aasta vanustele isikutele ettenähtud toidulisandites. Toiduohutusamet märkis ka, et D-vitamiini sisaldavate või sellega rikastatud muude toitude suure tarbimise korral võib 7–12-kuuste imikute puhul D2-vitamiini sisaldava seenepulbriga toidulisandite tarbimine 10 μg D-vitamiiniga võrdväärses koguses põhjustada sellise D-vitamiini kogutarbimise, mis ületaks D-vitamiini lubatavat päevadoosi (9). Seetõttu on asjakohane järeldada, et 7–12-kuuste imikute puhul ei pruugi D2-vitamiini sisaldava seenepulbriga toidulisandite tarbimine 10 μg D-vitamiiniga võrdväärses koguses vastata määruse (EL) 2015/2283 artiklis 7 sätestatud tingimustele ning seetõttu ei saa selle uuendtoidu sellist kasutamist lubada.

| (9) | Teaduslikus arvamuses on siiski esitatud piisavalt tõendeid selle kohta, et D2-vitamiini sisaldav seenepulber vastab kavandatud kasutusviiside ja -koguste korral ning vanematele kui üheaastastele isikutele ettenähtud toidulisandites kasutamise puhul, määruse (EL) 2015/2283 artikli 12 lõikele 1. |
| --- | --- |

(9)

Teaduslikus arvamuses on siiski esitatud piisavalt tõendeid selle kohta, et D2-vitamiini sisaldav seenepulber vastab kavandatud kasutusviiside ja -koguste korral ning vanematele kui üheaastastele isikutele ettenähtud toidulisandites kasutamise puhul, määruse (EL) 2015/2283 artikli 12 lõikele 1.

| (10) | Toiduohutusamet leidis oma teaduslikus arvamuses, et andmed, mis saadi tooraine ja abiainete spetsifikatsioonidest, D2-vitamiini sisaldava seenepulbri analüüsitõenditest ja partiide andmete ning aruannetest D2-vitamiini sisaldava seenepulbri stabiilsuse kohta, andsid aluse olla kindel uuendtoidu ohutuses. Komisjon on sellele tuginedes seisukohal, et ilma kõnealuste uuringute aruannetest saadud andmeteta ei oleks olnud võimalik teha järeldust D2-vitamiini sisaldava seenepulbri ohutuse kohta. |
| --- | --- |

(10)

Toiduohutusamet leidis oma teaduslikus arvamuses, et andmed, mis saadi tooraine ja abiainete spetsifikatsioonidest, D2-vitamiini sisaldava seenepulbri analüüsitõenditest ja partiide andmete ning aruannetest D2-vitamiini sisaldava seenepulbri stabiilsuse kohta, andsid aluse olla kindel uuendtoidu ohutuses. Komisjon on sellele tuginedes seisukohal, et ilma kõnealuste uuringute aruannetest saadud andmeteta ei oleks olnud võimalik teha järeldust D2-vitamiini sisaldava seenepulbri ohutuse kohta.

| (11) | Pärast toiduohutusametilt teadusliku arvamuse saamist palus komisjon taotlejalt täiendavaid selgitusi seoses D2-vitamiini sisaldavat seenepulbrit käsitlevate konfidentsiaalsete andmetega, mis leiduvad I lisas (tooraine ja abiained), II lisas (analüüsitõendid ja partiide andmed) ja III lisas (stabiilsust käsitlevad aruanded), ning selgitada neile aruannetele ja uuringutele viitamise ainuõiguse taotlemist, nagu on osutatud määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõike 2 punktides a ja b. |
| --- | --- |

(11)

Pärast toiduohutusametilt teadusliku arvamuse saamist palus komisjon taotlejalt täiendavaid selgitusi seoses D2-vitamiini sisaldavat seenepulbrit käsitlevate konfidentsiaalsete andmetega, mis leiduvad I lisas (tooraine ja abiained), II lisas (analüüsitõendid ja partiide andmed) ja III lisas (stabiilsust käsitlevad aruanded), ning selgitada neile aruannetele ja uuringutele viitamise ainuõiguse taotlemist, nagu on osutatud määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõike 2 punktides a ja b.

| (12) | Taotleja kinnitas, et talle kuulusid taotluse esitamise ajal riikliku õiguse alusel kõnealuste uuringute andmete omandiõigused ja nendele uuringutele viitamise ainuõigus ning seepärast ei ole kõnealuste uuringute tulemused kolmandate isikute jaoks seaduslikult kättesaadavad ega kasutatavad. |
| --- | --- |

(12)

Taotleja kinnitas, et talle kuulusid taotluse esitamise ajal riikliku õiguse alusel kõnealuste uuringute andmete omandiõigused ja nendele uuringutele viitamise ainuõigus ning seepärast ei ole kõnealuste uuringute tulemused kolmandate isikute jaoks seaduslikult kättesaadavad ega kasutatavad.

| (13) | Komisjon on hinnanud kogu taotleja esitatud teavet ning leiab, et taotleja on piisavalt tõendanud vastavust määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõike 2 nõuetele. Seetõttu ei tohiks toiduohutusamet kasutada taotleja toimikus sisalduvate uuringute andmeid, mis olid aluseks toiduohutusameti otsusele, millega kinnitati kõnealuse uuendtoidu ohutust ning ilma milleta ei oleks toiduohutusamet saanud uuendtoitu hinnata, ühegi järgneva taotleja hüvanguks viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest. Seepärast tuleks viie aasta jooksul võimaldada käesoleva määruse alusel lubatud uuendtoitu turule lasta üksnes taotlejal. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon on hinnanud kogu taotleja esitatud teavet ning leiab, et taotleja on piisavalt tõendanud vastavust määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõike 2 nõuetele. Seetõttu ei tohiks toiduohutusamet kasutada taotleja toimikus sisalduvate uuringute andmeid, mis olid aluseks toiduohutusameti otsusele, millega kinnitati kõnealuse uuendtoidu ohutust ning ilma milleta ei oleks toiduohutusamet saanud uuendtoitu hinnata, ühegi järgneva taotleja hüvanguks viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest. Seepärast tuleks viie aasta jooksul võimaldada käesoleva määruse alusel lubatud uuendtoitu turule lasta üksnes taotlejal.

| (14) | D2-vitamiini sisaldava seenepulbri jaoks antud loa ja taotleja toimikus sisalduvatele teaduslikele andmetele viitamise ainuõiguse andmisega üksnes taotlejale ei takistata siiski teisi taotlejaid esitamast sama uuendtoidu turulelaskmiseks loataotlust, mis põhineb käesoleva määruse kohaselt loa andmist toetaval seaduslikult hangitud teabel. |
| --- | --- |

(14)

D2-vitamiini sisaldava seenepulbri jaoks antud loa ja taotleja toimikus sisalduvatele teaduslikele andmetele viitamise ainuõiguse andmisega üksnes taotlejale ei takistata siiski teisi taotlejaid esitamast sama uuendtoidu turulelaskmiseks loataotlust, mis põhineb käesoleva määruse kohaselt loa andmist toetaval seaduslikult hangitud teabel.

| (15) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesoleva määruse lisas kirjeldatud D2-vitamiini sisaldav seenepulber lisatakse liidus lubatud uuendtoitude loetellu, mis on kehtestatud rakendusmäärusega (EL) 2017/2470.

2.   Viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast võib üksnes järgmine taotleja:

| — | Äriühing: Oakshire Naturals, LP. |
| --- | --- |

—

Äriühing: Oakshire Naturals, LP.

| — | Aadress: PO Box 388, Kennett Square, Pennsylvania 19348, Ameerika Ühendriigid |
| --- | --- |

—

Aadress: PO Box 388, Kennett Square, Pennsylvania 19348, Ameerika Ühendriigid

lasta lõikes 1 osutatud uuendtoitu liidus turule, välja arvatud juhul, kui mõni hilisem taotleja saab kõnealuse uuendtoidu jaoks loa artikli 2 kohaselt kaitstud andmetele osutamata või äriühingu Oakshire Naturals, LP nõusolekul.

3.   Lõikes 1 osutatud kanne liidu loetelus hõlmab käesoleva määruse lisas sätestatud kasutustingimusi ja märgistamisnõudeid.

Artikkel 2

Taotleja toimikus esitatud uuringuid ja aruandeid, mille alusel toiduohutusamet hindas artiklis 1 osutatud uuendtoitu ja mis taotleja väitel vastavad määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõikes 2 sätestatud nõuetele, ei kasutata viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast ilma äriühingu Oakshire Naturals, LP nõusolekuta ühegi järgneva taotleja hüvanguks.

Artikkel 3

Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. august 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 327, 11.12.2015, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 20. detsembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2470, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 uuendtoidu kohta kehtestatakse liidu uuendtoitude loetelu (ELT L 351, 30.12.2017, lk 72).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 609/2013 imikute ja väikelaste toidu, meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidu ning kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajate kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 92/52/EMÜ, komisjoni direktiivid 96/8/EÜ, 1999/21/EÜ, 2006/125/EÜ ja 2006/141/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/39/EÜ ning komisjoni määrused (EÜ) nr 41/2009 ja (EÜ) nr 953/2009 (ELT L 181, 29.6.2013, lk 35).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/46/EÜ toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 183, 12.7.2002, lk 51).

4

(5)  Oakshire Naturals 2017 (avaldamata)

5

(6)  Oakshire Naturals 2016 (avaldamata)

6

(7)  Oakshire Naturals 2018 (avaldamata)

7

(8)  EFSA Journal (2020); 18(1): 5948.

8

(9)  EFSA Journal (2018); 16(8): 5365.

9

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa muudetakse järgmiselt.

| (1) | Tabelisse 1 („Lubatud uuendtoidud“) lisatakse tähestikulises järjekorras järgmine kanne:










  Lubatud uuendtoit | Uuendtoidu kasutamise tingimused | Täiendavad märgistuse erinõuded | Muud nõuded | Andmekaitse |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „D2-vitamiini sisaldav seenepulber | Määratud toidugrupp | D2-vitamiini piirnorm
   (1) | Uuendtoidu nimetus seda sisaldava toiduaine märgistusel on „UV-töödeldud seenepulber, mis sisaldab D-vitamiini“ või „UV-töödeldud seenepulber, mis sisaldab D2-vitamiini“.
  D
  2
  -vitamiini sisaldava seenepulbriga toidulisandite märgistusel peab olema kirjas, et imikud ei tohi neid tarbida. | | Luba antud 27. augustil 2020. Käesolev kanne põhineb määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 kohaselt kaitstud konfidentsiaalsetel teaduslikel tõenditel ja teadusandmetel.
  Taotleja: Oakshire Naturals, LP., PO Box 388 Kennett Square, Pennsylvania 19348, Ameerika Ühendriigid. Andmekaitseperioodi vältel võib uuendtoitu D2-vitamiini sisaldavat seenepulbrit liidus turule lasta üksnes Oakshire Naturals, LP., välja arvatud juhul, kui mõni hilisem taotleja saab kõnealuse uuendtoidu jaoks loa määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 kohaselt kaitstud konfidentsiaalsetele teaduslikele tõenditele ja teadusandmetele osutamata või Oakshire Naturals, LP. nõusolekul.
  Andmekaitse aegumise kuupäev: 27. august 2025. |
| Hommikusöögihelbed | 2,25 μg D2-vitamiini 100 g kohta |
| Pärmiga kergitatud leib ja pagaritooted | 2,25 μg D2-vitamiini 100 g kohta |
| Teraviljatooted ja makaronitooted | 2,25 μg D2-vitamiini 100 g kohta |
| Puuvilja- või marjamahl ja marja- või puu-/köögivilja segujoogid | 1,125 μg D2-vitamiini 100 ml kohta |
| Piim ja piimatooted (v.a vedelad piimatooted) | 2,25 μg D2-vitamiini 100 g kohta/1,125 μg D2-vitamiini 100 ml kohta (joogid) |
| Juust (välja arvatud kodujuust, ricotta ja kõvad riivitavad juustud) | 2,25 μg D2-vitamiini 100 g kohta |
| Toidukorda asendavad batoonid ja joogid | 2,25 μg D2-vitamiini 100 g kohta/1,125 μg D2-vitamiini 100 ml kohta (joogid) |
| Piimatoodete analoogid | 2,25 μg D2-vitamiini 100 g kohta/1,125 μg D2-vitamiini 100 ml kohta (joogid) |
| Lihaanaloogid | 2,25 μg D2-vitamiini 100 g kohta |
| Supid ja puljongid | 2,25 μg D2-vitamiini 100 g kohta |
| Pressitud köögiviljasuupisted | 2,25 μg D2-vitamiini 100 g kohta |
| Meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ette nähtud toit, nagu määratletud määruses (EL) nr 609/2013, v.a imikutele ette nähtud toit | 15 μg päevas |
| Toidulisandid, nagu määratletud direktiivis 2002/46/EÜ, mis on ette nähtud üldelanikkonnale, välja arvatud imikud | 15 μg päevas |

(1)

Tabelisse 1 („Lubatud uuendtoidud“) lisatakse tähestikulises järjekorras järgmine kanne:

Lubatud uuendtoit

Uuendtoidu kasutamise tingimused

Täiendavad märgistuse erinõuded

Muud nõuded

Andmekaitse

„D2-vitamiini sisaldav seenepulber

Määratud toidugrupp

D2-vitamiini piirnorm
   (1)

Uuendtoidu nimetus seda sisaldava toiduaine märgistusel on „UV-töödeldud seenepulber, mis sisaldab D-vitamiini“ või „UV-töödeldud seenepulber, mis sisaldab D2-vitamiini“.

D
  2
  -vitamiini sisaldava seenepulbriga toidulisandite märgistusel peab olema kirjas, et imikud ei tohi neid tarbida.

Luba antud 27. augustil 2020. Käesolev kanne põhineb määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 kohaselt kaitstud konfidentsiaalsetel teaduslikel tõenditel ja teadusandmetel.

Taotleja: Oakshire Naturals, LP., PO Box 388 Kennett Square, Pennsylvania 19348, Ameerika Ühendriigid. Andmekaitseperioodi vältel võib uuendtoitu D2-vitamiini sisaldavat seenepulbrit liidus turule lasta üksnes Oakshire Naturals, LP., välja arvatud juhul, kui mõni hilisem taotleja saab kõnealuse uuendtoidu jaoks loa määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 kohaselt kaitstud konfidentsiaalsetele teaduslikele tõenditele ja teadusandmetele osutamata või Oakshire Naturals, LP. nõusolekul.

Andmekaitse aegumise kuupäev: 27. august 2025.

Hommikusöögihelbed

2,25 μg D2-vitamiini 100 g kohta

Pärmiga kergitatud leib ja pagaritooted

2,25 μg D2-vitamiini 100 g kohta

Teraviljatooted ja makaronitooted

2,25 μg D2-vitamiini 100 g kohta

Puuvilja- või marjamahl ja marja- või puu-/köögivilja segujoogid

1,125 μg D2-vitamiini 100 ml kohta

Piim ja piimatooted (v.a vedelad piimatooted)

2,25 μg D2-vitamiini 100 g kohta/1,125 μg D2-vitamiini 100 ml kohta (joogid)

Juust (välja arvatud kodujuust, ricotta ja kõvad riivitavad juustud)

2,25 μg D2-vitamiini 100 g kohta

Toidukorda asendavad batoonid ja joogid

2,25 μg D2-vitamiini 100 g kohta/1,125 μg D2-vitamiini 100 ml kohta (joogid)

Piimatoodete analoogid

2,25 μg D2-vitamiini 100 g kohta/1,125 μg D2-vitamiini 100 ml kohta (joogid)

Lihaanaloogid

2,25 μg D2-vitamiini 100 g kohta

Supid ja puljongid

2,25 μg D2-vitamiini 100 g kohta

Pressitud köögiviljasuupisted

2,25 μg D2-vitamiini 100 g kohta

Meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ette nähtud toit, nagu määratletud määruses (EL) nr 609/2013, v.a imikutele ette nähtud toit

15 μg päevas

Toidulisandid, nagu määratletud direktiivis 2002/46/EÜ, mis on ette nähtud üldelanikkonnale, välja arvatud imikud

15 μg päevas

| (2) | Tabelisse 2 („Spetsifikatsioonid“) lisatakse tähestikulises järjekorras järgmine kanne:






  Lubatud uuendtoit | Spetsifikatsioon |
| --- | --- | --- |
| „D2-vitamiini sisaldav seenepulber | Määratlus:

  D2-vitamiini sisaldav seenepulber on granuleeritud pulber, mis on valmistatud homogeniseeritud Agaricus bisporus’e seentest, mida on töödeldud UV-kiirgusega.
  Seened pestakse, homogeniseeritakse ja suspendeeritakse vees, et saada seenepulp. Seenepulp liigub läbi UV-lambi alt. Seejärel pulp filtritakse, kuivatatakse ja jahvatatakse ning saadakse D2-vitamiini sisaldav seenepulber.
  UV-kiirgusega töötlemine: ultraviolettkiirgusega töötlemine sarnases lainepikkuste vahemikus, nagu uuendtoidu määrusega lubatud, UV-kiirgusega töödeldud uuendtoidu puhul.

  Omadused/koostis

  D2-vitamiini sisaldus: 1000 – 1300 μg 1 g seenepulbri kohta (*1)

  Niiskusesisaldus: ≤ 10,0 %
  Tuhk: ≤ 13,5 %

  Raskmetallid

  Plii (Pb): ≤ 0,5 mg/kg
  Kaadmium: ≤ 0,5 mg/kg
  Elavhõbe: ≤ 0,1 mg/kg
  Arseen: ≤ 0,3 mg/kg

  Mükotoksiinid

  Aflatoksiinid (B1+B2+G1+G2 summa): < 4 μg/kg

  Mikrobioloogilised kriteeriumid:

  Bakterite üldarv: ≤ 5 000 CFU (*2)/g
  Pärmi- ja hallitusseened: ≤ 100 CFU/g

  Salmonella spp.: Ei leidu 25 grammis

  Staphylococcus aureus: ≤ 10 CFU/g

  Escherichia coli: ≤ 10 CFU/g
  Koliformsed bakterid: ≤ 10 CFU/g
  Enterobakterid: ≤ 10 CFU/g

  Listeria monocytogenes: Ei leidu 25 grammis |

(2)

Tabelisse 2 („Spetsifikatsioonid“) lisatakse tähestikulises järjekorras järgmine kanne:

Lubatud uuendtoit

Spetsifikatsioon

„D2-vitamiini sisaldav seenepulber

Määratlus:

D2-vitamiini sisaldav seenepulber on granuleeritud pulber, mis on valmistatud homogeniseeritud Agaricus bisporus’e seentest, mida on töödeldud UV-kiirgusega.

Seened pestakse, homogeniseeritakse ja suspendeeritakse vees, et saada seenepulp. Seenepulp liigub läbi UV-lambi alt. Seejärel pulp filtritakse, kuivatatakse ja jahvatatakse ning saadakse D2-vitamiini sisaldav seenepulber.

UV-kiirgusega töötlemine: ultraviolettkiirgusega töötlemine sarnases lainepikkuste vahemikus, nagu uuendtoidu määrusega lubatud, UV-kiirgusega töödeldud uuendtoidu puhul.

Omadused/koostis

D2-vitamiini sisaldus: 1000 – 1300 μg 1 g seenepulbri kohta (*1)

Niiskusesisaldus: ≤ 10,0 %

Tuhk: ≤ 13,5 %

Raskmetallid

Plii (Pb): ≤ 0,5 mg/kg

Kaadmium: ≤ 0,5 mg/kg

Elavhõbe: ≤ 0,1 mg/kg

Arseen: ≤ 0,3 mg/kg

Mükotoksiinid

Aflatoksiinid (B1+B2+G1+G2 summa): < 4 μg/kg

Mikrobioloogilised kriteeriumid:

Bakterite üldarv: ≤ 5 000 CFU (*2)/g

Pärmi- ja hallitusseened: ≤ 100 CFU/g

Salmonella spp.: Ei leidu 25 grammis

Staphylococcus aureus: ≤ 10 CFU/g

Escherichia coli: ≤ 10 CFU/g

Koliformsed bakterid: ≤ 10 CFU/g

Enterobakterid: ≤ 10 CFU/g

Listeria monocytogenes: Ei leidu 25 grammis

---

(1)  D2-vitamiini sisaldavas seenepulbri puhul kasutatakse D-vitamiini miinimumsisaldust 1 000 μg D2-vitamiini 1 grammi seenepulbri kohta.“

(*1)  Teisendatud rahvusvahelistest ühikutest (RÜ), kasutades teisendustegurit 0,025 μg = 1 RÜ.

(*2)  CFU kolooniat moodustav ühik“

---

| 7.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/6

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/1164,

6. august 2020,

millega nähakse ette ajutine erand rakendusmääruse (EL) 2019/2072 teatavatest sätetest seoses meetmetega, millega hoitakse ära taimekahjustaja Agrilus planipennis Fairmaire Kanadast ja Ameerika Ühendriikidest liitu sissetoomine ja seal levimine

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta määrust (EL) 2016/2031, mis käsitleb taimekahjustajatevastaseid kaitsemeetmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 228/2013, (EL) nr 652/2014 ja (EL) nr 1143/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 69/464/EMÜ, 74/647/EMÜ, 93/85/EMÜ, 98/57/EÜ, 2000/29/EÜ, 2006/91/EÜ ja 2007/33/EÜ, (1) eriti selle artikli 41 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu direktiiv 2000/29/EÜ (2) on tunnistatud kehtetuks ja asendatud määrusega (EL) 2016/2031 ning selle lisade sätted on asendatud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/2072 (3) sätetega. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu direktiiv 2000/29/EÜ (2) on tunnistatud kehtetuks ja asendatud määrusega (EL) 2016/2031 ning selle lisade sätted on asendatud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/2072 (3) sätetega.

| (2) | Agrilus planipennis Fairmaire on taimekahjustaja, mis on loetletud määruse (EL) 2019/2072 II lisa A osas kui organism, mida liidus teadaolevalt ei esine. See on ka loetletud prioriteetse taimekahjustajana komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2019/1702 (4). |
| --- | --- |

(2)

Agrilus planipennis Fairmaire on taimekahjustaja, mis on loetletud määruse (EL) 2019/2072 II lisa A osas kui organism, mida liidus teadaolevalt ei esine. See on ka loetletud prioriteetse taimekahjustajana komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2019/1702 (4).

| (3) | Vastavalt Euroopa Komisjoni poolt 2018. aastal Kanadas ja Ameerika Ühendriikides tehtud kahe auditi käigus kogutud teabele ei olnud direktiivi 2000/29/EÜ IV lisa A osa I jao punkti 2.3 alapunktis b esitatud tingimuste rakendamine enne eksportimist piisavalt kontrollitud. Seepärast lubati komisjoni rakendusotsusega (EL) 2018/1959 (5) Kanadast ja Ameerika Ühendriikidest pärit puude Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans Mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. ja Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. puitu („määratletud puit“) liitu sisse tuua üksnes direktiivi 2000/29/EÜ IV lisa A osa I jao punkti 2.3 alapunktides a ja c osutatud ametlike kinnituste kohaselt. Rakendusotsus (EL) 2018/1959 muutus kehtetuks 30. juunil 2020. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt Euroopa Komisjoni poolt 2018. aastal Kanadas ja Ameerika Ühendriikides tehtud kahe auditi käigus kogutud teabele ei olnud direktiivi 2000/29/EÜ IV lisa A osa I jao punkti 2.3 alapunktis b esitatud tingimuste rakendamine enne eksportimist piisavalt kontrollitud. Seepärast lubati komisjoni rakendusotsusega (EL) 2018/1959 (5) Kanadast ja Ameerika Ühendriikidest pärit puude Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans Mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. ja Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. puitu („määratletud puit“) liitu sisse tuua üksnes direktiivi 2000/29/EÜ IV lisa A osa I jao punkti 2.3 alapunktides a ja c osutatud ametlike kinnituste kohaselt. Rakendusotsus (EL) 2018/1959 muutus kehtetuks 30. juunil 2020.

| (4) | Määruse (EL) 2019/2072 VII lisa punkti 87 sätetega on kehtestatud erinõuded, et vältida teatavatest kolmandatest riikidest pärit puiduga taimekahjustaja Agrilus planipennis Fairmaire liitu sissetoomist ja seal levimist. Direktiivi 2000/29/EÜ IV lisa A osa I jao punkti 2.3 alapunkti b sätted on nüüd esitatud määruse (EL) 2019/2072 VII lisa punkti 87 alapunkti b all. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) 2019/2072 VII lisa punkti 87 sätetega on kehtestatud erinõuded, et vältida teatavatest kolmandatest riikidest pärit puiduga taimekahjustaja Agrilus planipennis Fairmaire liitu sissetoomist ja seal levimist. Direktiivi 2000/29/EÜ IV lisa A osa I jao punkti 2.3 alapunkti b sätted on nüüd esitatud määruse (EL) 2019/2072 VII lisa punkti 87 alapunkti b all.

| (5) | Võttes arvesse 2018. aastal Kanadas ja Ameerika Ühendriikides tehtud komisjoni auditite tulemusi, peetakse endiselt asjakohaseks lubada kõnealustest kolmandatest riikidest liitu tuua puude Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. ja Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. puitu üksnes määruse (EL) 2019/2072 VII lisa punkti 87 alapunktides a ja c osutatud ametlike kinnituste kohaselt. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse 2018. aastal Kanadas ja Ameerika Ühendriikides tehtud komisjoni auditite tulemusi, peetakse endiselt asjakohaseks lubada kõnealustest kolmandatest riikidest liitu tuua puude Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. ja Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. puitu üksnes määruse (EL) 2019/2072 VII lisa punkti 87 alapunktides a ja c osutatud ametlike kinnituste kohaselt.

| (6) | Käesolevat määrust tuleks kohaldada kuni 30. juunini 2023, et võimaldada määruse (EL) 2019/2072 VII lisa punkti 87 läbivaatamist vastavalt teaduse ja tehnika arengule. |
| --- | --- |

(6)

Käesolevat määrust tuleks kohaldada kuni 30. juunini 2023, et võimaldada määruse (EL) 2019/2072 VII lisa punkti 87 läbivaatamist vastavalt teaduse ja tehnika arengule.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Erandina määruse (EL) 2019/2072 VII lisa punktis 87 esitatud sätetest lubatakse Kanadast ja Ameerika Ühendriikidest pärit puude Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. ja Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. puitu („määratletud puit“), nagu kirjeldatakse käesoleva määruse lisas, liitu sisse tuua üksnes eespool nimetatud punkti 87 alapunktides a ja c osutatud ametlike kinnituste kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse kuni 30. juunini 2023.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. august 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 317, 23.11.2016, lk 4.

1

(2)  Nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiiv 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta (EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 28. novembri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/2072, millega kehtestatakse ühetaolised tingimused Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/2031 rakendamiseks seoses taimekahjustajatevastaste kaitsemeetmetega ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 690/2008 ja muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2018/2019 (ELT L 319, 10.12.2019, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 1. augusti 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/1702, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 2016/2031, kehtestades prioriteetsete taimekahjustajate loetelu (ELT L 260, 11.10.2019, lk 8).

4

(5)  Komisjoni 10. detsembri 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/1959, millega tehakse erand nõukogu direktiivist 2000/29/EÜ seoses meetmetega, mis võimaldavad hoida ära Kanadast ja USAst pärit puiduga kahjuliku organismi Agrilus planipennis Fairmaire liitu sissetoomise ja seal levimise (ELT L 315, 12.12.2018, lk 27).

5

Agrilus planipennis

---

LISA

Määratletud puit vastavalt artiklile 1

Määratletud puit on alltoodud tabelis kirjeldatud puit:

| Taimed, taimsed saadused ja muud tooted | CN-koodid |
| --- | --- |
| Puude Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. ja Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. puit, muul kujul kui:






  — | tervenisti või osaliselt kõnealustest puudest saadud pilpad, tükikesed, saepuru, laastud, puidujäätmed või -jäägid, |

Taimed, taimsed saadused ja muud tooted

CN-koodid

Puude Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. ja Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. puit, muul kujul kui:

—

tervenisti või osaliselt kõnealustest puudest saadud pilpad, tükikesed, saepuru, laastud, puidujäätmed või -jäägid,

| — | puidust pakkematerjal pakkekarpide, -kastide, latt- või korvpakendite, pakketrumlite ja muude samalaadsete pakenditena; puitalused, äärtega puitalused ja muud kaubaalused, kaubaaluste puidust ääred, pakkimispuit, olenemata sellest, kas seda tegelikult kasutatakse mitmesuguste kaupade veol, välja arvatud puidusaadetise koostamiseks kasutatud puitpakend, mis on valmistatud sama liiki ja sama kvaliteediga puidust, kui on saadetises, ja vastab samadele liidu fütosanitaarnõuetele kui saadetises olev puit,
  kuid sealhulgas puit, millel ei ole säilinud looduslikku kumerat pinda, ning mööbel ja muud töötlemata puidust valmistatud tooted |
| --- | --- |

—

puidust pakkematerjal pakkekarpide, -kastide, latt- või korvpakendite, pakketrumlite ja muude samalaadsete pakenditena; puitalused, äärtega puitalused ja muud kaubaalused, kaubaaluste puidust ääred, pakkimispuit, olenemata sellest, kas seda tegelikult kasutatakse mitmesuguste kaupade veol, välja arvatud puidusaadetise koostamiseks kasutatud puitpakend, mis on valmistatud sama liiki ja sama kvaliteediga puidust, kui on saadetises, ja vastab samadele liidu fütosanitaarnõuetele kui saadetises olev puit,

kuid sealhulgas puit, millel ei ole säilinud looduslikku kumerat pinda, ning mööbel ja muud töötlemata puidust valmistatud tooted

ex 4401 12 00

ex 4403 12 00

ex 4403 99 00

ex 4404 20 00

ex 4406 12 00

ex 4406 92 00

4407 95 10

4407 95 91

4407 95 99

ex 4407 99 27

ex 4407 99 40

ex 4407 99 90

ex 4408 90 15

ex 4408 90 35

ex 4408 90 85

ex 4408 90 95

ex 4416 00 00

ex 9406 10 00

---

| 7.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/9 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/9

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/1165,

6. august 2020,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2020/353, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit terasrataste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/353 (2) kehtestati Hiina Rahvavabariigist pärit terasrataste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõuti lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/353 (2) kehtestati Hiina Rahvavabariigist pärit terasrataste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõuti lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks.

| (2) | Rakendusmääruse (EL) 2020/353 artiklis 4 on sätestatud: „Kui artiklis 1 nimetatud toodete kohta esitatakse vabasse ringlusse lubamise deklaratsioon, märgitakse deklaratsiooni asjaomasele väljale imporditud toodete tükiarv“. Komisjoni talitused said liikmesriikidelt ja kauplejatelt märkusi imporditud toodete päritolu kohta. |
| --- | --- |

(2)

Rakendusmääruse (EL) 2020/353 artiklis 4 on sätestatud: „Kui artiklis 1 nimetatud toodete kohta esitatakse vabasse ringlusse lubamise deklaratsioon, märgitakse deklaratsiooni asjaomasele väljale imporditud toodete tükiarv“. Komisjoni talitused said liikmesriikidelt ja kauplejatelt märkusi imporditud toodete päritolu kohta.

| (3) | Tuleks täpsustada, et terasrataste impordi puhul tuleks olenemata nende päritolust deklareerida tükiarv, ning et liikmesriigid peaksid teatama komisjonile imporditud tükiarvu. |
| --- | --- |

(3)

Tuleks täpsustada, et terasrataste impordi puhul tuleks olenemata nende päritolust deklareerida tükiarv, ning et liikmesriigid peaksid teatama komisjonile imporditud tükiarvu.

| (4) | Sellega seoses on komisjon otsustanud muuta rakendusmääruse (EL) 2020/353 artiklit 4. |
| --- | --- |

(4)

Sellega seoses on komisjon otsustanud muuta rakendusmääruse (EL) 2020/353 artiklit 4.

| (5) | Termin „tükiarv“ asendatakse terminiga „tükiarv“, et tagada kooskõla kombineeritud nomenklatuuris (3) määratletud lisaühikuga „tükiarv“ (ei puuduta eestikeelset versiooni). |
| --- | --- |

(5)

Termin „tükiarv“ asendatakse terminiga „tükiarv“, et tagada kooskõla kombineeritud nomenklatuuris (3) määratletud lisaühikuga „tükiarv“ (ei puuduta eestikeelset versiooni).

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2020/353 põhjendus 88 asendatakse järgmisega:

| „(88) | Terasrattaid käsitlevat statistikat väljendatakse sageli tükiarvuna. Nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (11) I lisas sätestatud kombineeritud nomenklatuuris ei ole aga terasrataste jaoks sellist lisaühikut määratletud. Seepärast tuleb sätestada, et kilogrammides või tonnides esitatud kaalu kõrval esitataks vabasse ringlusse lubamise deklaratsioonis asjaomase toote impordi puhul ka tükiarv. Tükiarv tuleks esitada TARICi koodide 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095 ja 8716909097. kohta.“ |
| --- | --- |

„(88)

Terasrattaid käsitlevat statistikat väljendatakse sageli tükiarvuna. Nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (11) I lisas sätestatud kombineeritud nomenklatuuris ei ole aga terasrataste jaoks sellist lisaühikut määratletud. Seepärast tuleb sätestada, et kilogrammides või tonnides esitatud kaalu kõrval esitataks vabasse ringlusse lubamise deklaratsioonis asjaomase toote impordi puhul ka tükiarv. Tükiarv tuleks esitada TARICi koodide 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095 ja 8716909097. kohta.“

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) 2020/353 artikli 1 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute jaoks kindlaks määratud individuaalset tollimaksumäära kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tolliasutustele esitatakse kehtiv faktuurarve, millel on arve väljastanud üksuse töötaja nimi ja ametikoht ning tema allkirjastatud ja kuupäevaga varustatud avaldus järgmises vormis: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud, otseekspordiks Euroopa Liitu müüdav (asjaomane toode) (tükiarv) on toodetud (äriühingu nimi ja aadress) poolt (TARICi lisakood) [asjaomases riigis]. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.“ Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi muude äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.“

Artikkel 3

Rakendusmääruse (EL) 2020/353 artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Kui artikli 1 lõikes 1 nimetatud toodete kohta esitatakse vabasse ringlusse lubamise deklaratsioon, märgitakse olenemata nende päritolust deklaratsiooni asjaomasele väljale imporditud toodete tükiarv.

Liikmesriigid teatavad igakuiselt komisjonile TARICi koodide 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095 ja 8716909097 all imporditud tükiarvu ja nende päritolu.“

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. august 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Komisjoni 3. märtsi 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/353, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit terasrataste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks. ELT L 65, 4.3.2020, lk 9.

2

(3)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

3

---

| 7.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/11 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/11

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/1166,

6. august 2020,

millega muudetakse seoses lindude kõrge patogeensusega gripiga määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisas Ameerika Ühendriike käsitlevat kannet selliste kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade loetelus, millest võib importida liitu või vedada läbi liidu teatavaid linnukasvatussaadusi

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (1) eriti selle artikli 8 sissejuhatavat lauset, artikli 8 lõike 1 esimest lõiku, artikli 8 lõiget 4 ja artikli 9 lõike 4 punkti c,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/158/EÜ kodulindude ja haudemunade ühendusesisest kaubandust ning kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta, (2) eriti selle artikli 23 lõiget 1, artikli 24 lõiget 2 ja artikli 25 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 798/2008 (3) on sätestatud veterinaarsertifikaatide nõuded kodulindude ja linnukasvatussaaduste (edaspidi „kaubad“) liitu importimise suhtes ja liidu kaudu toimuva transiidi suhtes, kaasa arvatud ladustamine transiidi ajal. Kõnealuses määruses on sätestatud, et selliseid kaupu tohib liitu importida ja läbi liidu vedada ainult kõnealuse määruse I lisa 1. osas esitatud tabeli 1. ja 3. veerus loetletud kolmandatest riikidest, territooriumidelt, tsoonidest ja piirkondadest. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 798/2008 (3) on sätestatud veterinaarsertifikaatide nõuded kodulindude ja linnukasvatussaaduste (edaspidi „kaubad“) liitu importimise suhtes ja liidu kaudu toimuva transiidi suhtes, kaasa arvatud ladustamine transiidi ajal. Kõnealuses määruses on sätestatud, et selliseid kaupu tohib liitu importida ja läbi liidu vedada ainult kõnealuse määruse I lisa 1. osas esitatud tabeli 1. ja 3. veerus loetletud kolmandatest riikidest, territooriumidelt, tsoonidest ja piirkondadest.

| (2) | Määruses (EÜ) nr 798/2008 on sätestatud ka tingimused, mille täitmisel loetakse kolmas riik, territoorium, tsoon ja piirkond lindude kõrge patogeensusega gripist vabaks. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 798/2008 on sätestatud ka tingimused, mille täitmisel loetakse kolmas riik, territoorium, tsoon ja piirkond lindude kõrge patogeensusega gripist vabaks.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osas on Ameerika Ühendriigid loetletud kolmanda riigina, mille territooriumilt asjaomaste kaupade liitu importimise või liidust läbi vedamise suhtes ei kehti lindude kõrge patogeensusega gripi esinemisest tulenevad piirangud. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osas on Ameerika Ühendriigid loetletud kolmanda riigina, mille territooriumilt asjaomaste kaupade liitu importimise või liidust läbi vedamise suhtes ei kehti lindude kõrge patogeensusega gripi esinemisest tulenevad piirangud.

| (4) | Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vahel sõlmitud kokkuleppega, milles käsitletakse elusloomade ja loomsete toodetega kauplemisel inimeste ja loomade tervise kaitseks võetavaid sanitaarmeetmeid (edaspidi „kokkulepe“), (4) mis kiideti heaks nõukogu otsusega 98/258/EÜ, (5) on ette nähtud piirkondadeks jaotamise meetmete vastastikune tunnustamine liidus või Ameerika Ühendriikides aset leidva taudipuhangu korral. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vahel sõlmitud kokkuleppega, milles käsitletakse elusloomade ja loomsete toodetega kauplemisel inimeste ja loomade tervise kaitseks võetavaid sanitaarmeetmeid (edaspidi „kokkulepe“), (4) mis kiideti heaks nõukogu otsusega 98/258/EÜ, (5) on ette nähtud piirkondadeks jaotamise meetmete vastastikune tunnustamine liidus või Ameerika Ühendriikides aset leidva taudipuhangu korral.

| (5) | 8. aprillil 2020 kinnitasid Ameerika Ühendriigid lindude kõrge patogeensusega gripi alatüübi H7N3 esinemist ühes kodulinnukasvatuses Lõuna-Carolina osariigi Chesterfieldi maakonnas. Pärast lindude kõrge patogeensusega gripi puhangut kehtestasid Ameerika Ühendriikide veterinaarasutused tabandunud ettevõtte ümber 10 km raadiusega kontrolltsooni, mis hõlmab Lõuna-Carolina osariigi Chesterfieldi, Lancasteri ja Kershaw’ maakonna osi, ning rakendasid lindude kõrge patogeensusega gripi tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist. |
| --- | --- |

(5)

8. aprillil 2020 kinnitasid Ameerika Ühendriigid lindude kõrge patogeensusega gripi alatüübi H7N3 esinemist ühes kodulinnukasvatuses Lõuna-Carolina osariigi Chesterfieldi maakonnas. Pärast lindude kõrge patogeensusega gripi puhangut kehtestasid Ameerika Ühendriikide veterinaarasutused tabandunud ettevõtte ümber 10 km raadiusega kontrolltsooni, mis hõlmab Lõuna-Carolina osariigi Chesterfieldi, Lancasteri ja Kershaw’ maakonna osi, ning rakendasid lindude kõrge patogeensusega gripi tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist.

| (6) | Komisjon kehtestas komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/544 (6) vastuvõtmisega piirangud kaupade liitu sissetoomisele lindude kõrge patogeensusega gripist tabandunud Lõuna-Carolina osariigi osast, mille suhtes Ameerika Ühendriikide veterinaarasutused olid kehtestanud piirangud seoses lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguga. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon kehtestas komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/544 (6) vastuvõtmisega piirangud kaupade liitu sissetoomisele lindude kõrge patogeensusega gripist tabandunud Lõuna-Carolina osariigi osast, mille suhtes Ameerika Ühendriikide veterinaarasutused olid kehtestanud piirangud seoses lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguga.

| (7) | Ameerika Ühendriigid esitasid oma territooriumi epidemioloogilise olukorra kohta ajakohastatud teavet ja kirjeldasid meetmeid, mida on võetud lindude kõrge patogeensusega gripi edasise leviku ärahoidmiseks, ning komisjon on nüüdseks seda teavet ja neid meetmeid hinnanud. Peale selle on Ameerika Ühendriigid teatanud, et 7. mail 2020 viidi lõpule puhastus- ja desinfitseerimismeetmed pärast lindude hädatapmist kodulinnukasvatuses, milles 2020. aasta aprillis kinnitati lindude kõrge patogeensusega gripi puhangu esinemist. |
| --- | --- |

(7)

Ameerika Ühendriigid esitasid oma territooriumi epidemioloogilise olukorra kohta ajakohastatud teavet ja kirjeldasid meetmeid, mida on võetud lindude kõrge patogeensusega gripi edasise leviku ärahoidmiseks, ning komisjon on nüüdseks seda teavet ja neid meetmeid hinnanud. Peale selle on Ameerika Ühendriigid teatanud, et 7. mail 2020 viidi lõpule puhastus- ja desinfitseerimismeetmed pärast lindude hädatapmist kodulinnukasvatuses, milles 2020. aasta aprillis kinnitati lindude kõrge patogeensusega gripi puhangu esinemist.

| (8) | Ameerika Ühendriikide esitatud teabe hindamise põhjal on asjakohane märkida määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osas kuupäev 5. august 2020, s.o 90 päeva pärast hädatapmise ning puhastus- ja desinfitseerimismeetmete lõpuleviimist, millest alates võib kõnealust kolmandat riiki määruse (EÜ) nr 798/2008 artikli 9 kohaselt uuesti käsitada lindude kõrge patogeensusega gripist vabana ning sellest kolmandast riigist pärit teatavate linnukasvatussaaduste importi liitu ja transiiti läbi liidu tuleks uuesti lubada. |
| --- | --- |

(8)

Ameerika Ühendriikide esitatud teabe hindamise põhjal on asjakohane märkida määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osas kuupäev 5. august 2020, s.o 90 päeva pärast hädatapmise ning puhastus- ja desinfitseerimismeetmete lõpuleviimist, millest alates võib kõnealust kolmandat riiki määruse (EÜ) nr 798/2008 artikli 9 kohaselt uuesti käsitada lindude kõrge patogeensusega gripist vabana ning sellest kolmandast riigist pärit teatavate linnukasvatussaaduste importi liitu ja transiiti läbi liidu tuleks uuesti lubada.

| (9) | Seepärast tuleks muuta määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osa tabelis esitatud kannet Ameerika Ühendriikide kohta, et võtta arvesse lindude kõrge patogeensusega gripi likvideerimist kõnealuses kolmandas riigis. Määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks muuta määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osa tabelis esitatud kannet Ameerika Ühendriikide kohta, et võtta arvesse lindude kõrge patogeensusega gripi likvideerimist kõnealuses kolmandas riigis. Määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa tuleks seega vastavalt muuta.

| (10) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. august 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

1

(2)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 74.

2

(3)  Komisjoni 8. augusti 2008. aasta määrus (EÜ) nr 798/2008, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade loetelu, millest võib importida ühendusse ja vedada läbi ühenduse kodulinde ja linnukasvatussaadusi, ning veterinaarsertifikaatide nõuded (ELT L 226, 23.8.2008, lk 1).

3

(4)  
  EÜT L 118, 21.4.1998, lk 3.

4

(5)  Nõukogu 16. märtsi 1998. aasta otsus 98/258/EÜ elusloomade ja loomsete toodetega kauplemisel inimeste ja loomade tervise kaitseks võetavaid sanitaarmeetmeid käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahel (EÜT L 118, 21.4.1998, lk 1).

5

(6)  Komisjoni 20. aprillil 2020 rakendusmäärus (EL) 2020/544, millega muudetakse seoses kõrge patogeensusega linnugripiga määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisas Ameerika Ühendriike käsitlevat kannet selliste kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade loetelus, millest võib importida liitu või vedada läbi liidu teatavaid linnukasvatussaadusi (ELT L 121 I, 20.4.2020, lk 1).

6

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osas asendatakse Ameerika Ühendriike käsitlev kanne järgmisega:

| Kolmanda riigi või territooriumi ISO-kood ja nimi | Kolmanda riigi, territooriumi, tsooni või piirkonna kood | Kolmanda riigi, territooriumi, tsooni või piirkonna kirjeldus | Veterinaarsertifikaat | Eritingimused | Eritingimused | Linnugripi seire staatus | Linnugripi vastu vaktsineerimise staatus | Salmonella tõrje staatus(6) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Näidis(ed) | Lisatagatised | Lõppkuupäev(1) | Alguskuupäev(2) |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 6A | 6B | 7 | 8 | 9 |
| „US – Ameerika Ühendriigid | US-0 | Kogu riik | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |
| US-1 | Ameerika Ühendriigid: kogu riik, välja arvatud piirkond US-2 | WGM | VIII | | | | | | |
| POU, RAT | | N | | | | | |
| BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA, LT20 | | | | A | | S3, ST1 |
| US-2 | Ameerika Ühendriikide piirkond, mille moodustavad järgmised alad: | | | | | | | | |
| US-2.1 | Tennessee osariik:
  Lincolni maakond
  Franklini maakond
  Moore’i maakond | WGM | VIII | P2 | 4.3.2017 | 11.8.2017 | | | |
| POU, RAT | | N
  P2 | | | |
| BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA, LT20 | | A | | S3, ST1 |
| US-2.2 | Alabama osariik:
  Madisoni maakond
  Jacksoni maakond | WGM | VIII | P2 | 4.3.2017 | 11.8.2017 | | | |
| POU, RAT | | N
  P2 | | | |
| BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA, LT20 | | A | | S3, ST1 |
| US-2.3 | Lõuna-Carolina osariik:
  Chesterfieldi maakond/Lancasteri maakond/Kershaw’ maakond:
  10 km raadiusega tsoon, mis algab Chesterfield 02 ümbritseva kontrollitsooni piiril asuvast N-punktist ja ulatub päripäeva:






  a) | põhjas: kiirteest nr 9 2 km lõunasse, Airport Rd ja Raymond Deason Rd ristmikust 0,03 km itta; |

Kolmanda riigi või territooriumi ISO-kood ja nimi

Kolmanda riigi, territooriumi, tsooni või piirkonna kood

Kolmanda riigi, territooriumi, tsooni või piirkonna kirjeldus

Veterinaarsertifikaat

Eritingimused

Eritingimused

Linnugripi seire staatus

Linnugripi vastu vaktsineerimise staatus

Salmonella tõrje staatus(6)

Näidis(ed)

Lisatagatised

Lõppkuupäev(1)

Alguskuupäev(2)

1

2

3

4

5

6

6A

6B

7

8

9

„US – Ameerika Ühendriigid

US-0

Kogu riik

SPF

EP, E

S4

US-1

Ameerika Ühendriigid: kogu riik, välja arvatud piirkond US-2

WGM

VIII

POU, RAT

N

BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA, LT20

A

S3, ST1

US-2

Ameerika Ühendriikide piirkond, mille moodustavad järgmised alad:

US-2.1

Tennessee osariik:

Lincolni maakond

Franklini maakond

Moore’i maakond

WGM

VIII

P2

4.3.2017

11.8.2017

POU, RAT

N

P2

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA, LT20

A

S3, ST1

US-2.2

Alabama osariik:

Madisoni maakond

Jacksoni maakond

WGM

VIII

P2

4.3.2017

11.8.2017

POU, RAT

N

P2

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA, LT20

A

S3, ST1

US-2.3

Lõuna-Carolina osariik:

Chesterfieldi maakond/Lancasteri maakond/Kershaw’ maakond:

10 km raadiusega tsoon, mis algab Chesterfield 02 ümbritseva kontrollitsooni piiril asuvast N-punktist ja ulatub päripäeva:

a)

põhjas: kiirteest nr 9 2 km lõunasse, Airport Rd ja Raymond Deason Rd ristmikust 0,03 km itta;

| b) | kirdes: kiirtee nr 268 ja Cross Roads Church Rd ristmikust 1 km edelasse; |
| --- | --- |

b)

kirdes: kiirtee nr 268 ja Cross Roads Church Rd ristmikust 1 km edelasse;

| c) | idas: riiklikust kiirteest nr 109 5,1 km läände, Angelus Rd-st ja Refuge Dr-st 1,6 km läände; |
| --- | --- |

c)

idas: riiklikust kiirteest nr 109 5,1 km läände, Angelus Rd-st ja Refuge Dr-st 1,6 km läände;

| d) | kagus: kiirtee nr 145 ja Lake Bee Rd ristmikust 3,2 km loodesse; |
| --- | --- |

d)

kagus: kiirtee nr 145 ja Lake Bee Rd ristmikust 3,2 km loodesse;

| e) | lõunas: kiirtee nr 151 ja Catarah Rd ristmikust 2,7 km itta; |
| --- | --- |

e)

lõunas: kiirtee nr 151 ja Catarah Rd ristmikust 2,7 km itta;

| f) | edelas: McBee Hwy ja Mt Pisgah Rd ristmikust 1,5 km itta; |
| --- | --- |

f)

edelas: McBee Hwy ja Mt Pisgah Rd ristmikust 1,5 km itta;

| g) | läänes: Texahaw Rd ja Buzzards Roost Rd ristmikust 1,3 km itta; |
| --- | --- |

g)

läänes: Texahaw Rd ja Buzzards Roost Rd ristmikust 1,3 km itta;

| h) | loodes: White Plains Church Rd ja Graves Rd ristmikuni. |
| --- | --- |

h)

loodes: White Plains Church Rd ja Graves Rd ristmikuni.

WGM

VIII

P2

8.4.2020

5.8.2020

POU, RAT

N

P2

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA, LT20

A

S3, ST1“

---

OTSUSED

| 7.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/15

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/1167,

6. august 2020,

millega kiidetakse heaks tavapärase sisepõlemismootoriga sõiduautodes ja väikestes tarbesõidukites ning teatavates hübriidajamiga elektrilistes sõiduautodes ja väikestes tarbesõidukites kasutamiseks ette nähtud, 48 V/12 V alalispingemuunduriga ühendatud 48-voldises suure kasuteguriga mootoris-generaatoris rakendatav tehnoloogialahendus kui innovatiivne tehnoloogialahendus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/631

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrust (EL) 2019/631, millega kehtestatakse uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite CO2-heite normid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 443/2009 ja (EL) nr 510/2011, (1) eelkõige selle artikli 11 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 10. oktoobril 2019 esitas tarnija SEG Automotive Germany GmbH vastavalt asjaomaste komisjoni rakendusmääruste (EL) nr 725/2011 (2) ja 427/2014 (3) artiklile 12a taotluse (edaspidi „taotlus“) muuta komisjoni rakendusmäärusi (EL) 2019/314 (4) ja (EL) 2019/313 (5) eesmärgiga võtta arvesse komisjoni määruses (EL) 2017/1151 (6) sätestatud ühtlustatud ülemaailmset kergsõidukite katsetamise meetodit. |
| --- | --- |

(1)

10. oktoobril 2019 esitas tarnija SEG Automotive Germany GmbH vastavalt asjaomaste komisjoni rakendusmääruste (EL) nr 725/2011 (2) ja 427/2014 (3) artiklile 12a taotluse (edaspidi „taotlus“) muuta komisjoni rakendusmäärusi (EL) 2019/314 (4) ja (EL) 2019/313 (5) eesmärgiga võtta arvesse komisjoni määruses (EL) 2017/1151 (6) sätestatud ühtlustatud ülemaailmset kergsõidukite katsetamise meetodit.

| (2) | 31. oktoobril 2019 esitasid tootjad Audi AG, Bayerische Motoren Werke AG, Daimler AG, FCA Italy S.p.A, Ford-Werke GmbH, Honda Motor Europe Ltd, Hyundai Motor Europe Technical Center GmbH, Jaguar Land Rover LTD, Renault, Toyota Motor Europe NV/SA, Volkswagen AG ja Volkswagen Nutzfahrzeuge ning tarnijad SEG Automotive Germany GmbH, Valeo Electrical Systems ja Mitsubishi Electric Corporation ühistaotluse (edaspidi „ühistaotlus“) sisepõlemismootoriga (tavapärasel sisepõlemismootoril põhineva jõuseadmega) sõiduautodes ja väikestes tarbesõidukites ning välise laadimiseta hübriidelektrisõidukites kasutamiseks ette nähtud, 48 V/12 V alalispingemuunduriga ühendatud 48-voldises suure kasuteguriga mootoris-generaatoris rakendatava tehnoloogialahenduse kui innovatiivse tehnoloogialahenduse heakskiitmiseks. Ühistaotluses viidatakse CO2-heite vähenemisele, mida ei ole võimalik tõendada komisjoni määruses (EL) nr 2017/1151 sätestatud ühtlustatud ülemaailmse kergsõidukite katsetamise meetodi kohaselt tehtud mõõtmistega. |
| --- | --- |

(2)

31. oktoobril 2019 esitasid tootjad Audi AG, Bayerische Motoren Werke AG, Daimler AG, FCA Italy S.p.A, Ford-Werke GmbH, Honda Motor Europe Ltd, Hyundai Motor Europe Technical Center GmbH, Jaguar Land Rover LTD, Renault, Toyota Motor Europe NV/SA, Volkswagen AG ja Volkswagen Nutzfahrzeuge ning tarnijad SEG Automotive Germany GmbH, Valeo Electrical Systems ja Mitsubishi Electric Corporation ühistaotluse (edaspidi „ühistaotlus“) sisepõlemismootoriga (tavapärasel sisepõlemismootoril põhineva jõuseadmega) sõiduautodes ja väikestes tarbesõidukites ning välise laadimiseta hübriidelektrisõidukites kasutamiseks ette nähtud, 48 V/12 V alalispingemuunduriga ühendatud 48-voldises suure kasuteguriga mootoris-generaatoris rakendatava tehnoloogialahenduse kui innovatiivse tehnoloogialahenduse heakskiitmiseks. Ühistaotluses viidatakse CO2-heite vähenemisele, mida ei ole võimalik tõendada komisjoni määruses (EL) nr 2017/1151 sätestatud ühtlustatud ülemaailmse kergsõidukite katsetamise meetodi kohaselt tehtud mõõtmistega.

| (3) | Taotlust ja ühistaotlust hinnati kooskõlas määruse (EL) 2019/631 artikliga 11, rakendusmäärustega (EL) nr 725/2011 ja (EL) nr 427/2014 ning tehniliste suunistega, mille järgi koostatakse innovatiivse tehnoloogialahenduse heakskiitmise taotlus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 510/2011 (8) (2018. aasta juuli versioon) (9). Kooskõlas määruse (EL) 2019/631 artikli 11 lõikega 3 olid taotlusele ja ühistaotlusele lisatud sõltumatute sertifitseeritud asutuste kontrolliaruanded. |
| --- | --- |

(3)

Taotlust ja ühistaotlust hinnati kooskõlas määruse (EL) 2019/631 artikliga 11, rakendusmäärustega (EL) nr 725/2011 ja (EL) nr 427/2014 ning tehniliste suunistega, mille järgi koostatakse innovatiivse tehnoloogialahenduse heakskiitmise taotlus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 510/2011 (8) (2018. aasta juuli versioon) (9). Kooskõlas määruse (EL) 2019/631 artikli 11 lõikega 3 olid taotlusele ja ühistaotlusele lisatud sõltumatute sertifitseeritud asutuste kontrolliaruanded.

| (4) | Kuna taotluses ja ühistaotluses osutatakse samale innovatiivsele tehnoloogialahendusele ning selle kasutamiseks asjaomaste sõidukikategooriate puhul tuleks kohaldada samu tingimusi, on asjakohane käsitleda nii taotlust kui ka ühistaotlust ühes otsuses. |
| --- | --- |

(4)

Kuna taotluses ja ühistaotluses osutatakse samale innovatiivsele tehnoloogialahendusele ning selle kasutamiseks asjaomaste sõidukikategooriate puhul tuleks kohaldada samu tingimusi, on asjakohane käsitleda nii taotlust kui ka ühistaotlust ühes otsuses.

| (5) | 48-voldine mootor-generaator võib toimida kas elektrimootorina, mis muundab elektrienergia mehaaniliseks energiaks, või generaatorina, mis muundab mehaanilise energia elektrienergiaks, st tavapärase vahelduvvoolugeneraatorina. 48 V/12 V alalispingemuundur võimaldab 48-voldisel mootoril-generaatoril tekitada elektrienergiat pingel, mis on vajalik sõiduki 12-voldiste elektriseadmete toiteks ja/või 12-voldise aku laadimiseks. |
| --- | --- |

(5)

48-voldine mootor-generaator võib toimida kas elektrimootorina, mis muundab elektrienergia mehaaniliseks energiaks, või generaatorina, mis muundab mehaanilise energia elektrienergiaks, st tavapärase vahelduvvoolugeneraatorina. 48 V/12 V alalispingemuundur võimaldab 48-voldisel mootoril-generaatoril tekitada elektrienergiat pingel, mis on vajalik sõiduki 12-voldiste elektriseadmete toiteks ja/või 12-voldise aku laadimiseks.

| (6) | Automotive Germany GmbH tarnitava, 48 V/12 V alalispingemuunduriga ühendatud 48-voldise suure kasuteguriga mootori-generaatori puhul kasutatav tehnoloogialahendus on tavapärase sisepõlemismootoriga sõiduautode ja teatavate välise laadimiseta hübriidelektrisõiduautode puhul rakendusotsusega (EL) 2019/314 ning tavapärase sisepõlemismootoriga väikeste tarbesõidukite ja teatavate välise laadimiseta väikeste hübriidelektritarbesõidukite puhul rakendusotsusega (EL) 2019/313 juba heaks kiidetud kui innovatiivne tehnoloogialahendus, millega suudetakse vähendada CO2-heidet viisil, mida on võimalik ainult osaliselt võtta arvesse mõõtmistega, mis on tehtud komisjoni määruses (EÜ) nr 692/2008 (10) sätestatud uue Euroopa sõidutsükli kohase heitekatse käigus. Kõnealune tehnoloogialahendus on komisjoni rakendusotsusega (EL) 2020/1102 (11) ka heaks kiidetud kui üldine innovatiivne tehnoloogialahendus vastavalt uue Euroopa sõidutsükli tingimustele. |
| --- | --- |

(6)

Automotive Germany GmbH tarnitava, 48 V/12 V alalispingemuunduriga ühendatud 48-voldise suure kasuteguriga mootori-generaatori puhul kasutatav tehnoloogialahendus on tavapärase sisepõlemismootoriga sõiduautode ja teatavate välise laadimiseta hübriidelektrisõiduautode puhul rakendusotsusega (EL) 2019/314 ning tavapärase sisepõlemismootoriga väikeste tarbesõidukite ja teatavate välise laadimiseta väikeste hübriidelektritarbesõidukite puhul rakendusotsusega (EL) 2019/313 juba heaks kiidetud kui innovatiivne tehnoloogialahendus, millega suudetakse vähendada CO2-heidet viisil, mida on võimalik ainult osaliselt võtta arvesse mõõtmistega, mis on tehtud komisjoni määruses (EÜ) nr 692/2008 (10) sätestatud uue Euroopa sõidutsükli kohase heitekatse käigus. Kõnealune tehnoloogialahendus on komisjoni rakendusotsusega (EL) 2020/1102 (11) ka heaks kiidetud kui üldine innovatiivne tehnoloogialahendus vastavalt uue Euroopa sõidutsükli tingimustele.

| (7) | Taotluses ja ühistaotluses viidatakse siiski määruses (EL) 2017/1151 sätestatud ühtlustatud ülemaailmsele kergsõidukite katsetamise meetodile. On tõendatud, et ühtlustatud ülemaailmse kergsõidukite katsetamise meetodi kohase heitekatse osana tehtud mõõtmised võimaldavad võtta ainult osaliselt arvesse CO2-heite vähenemist, mis tuleneb tehnoloogialahendusest, mida kasutatakse 48 V/12 V alalispingemuunduriga ühendatud 48-voldises suure kasuteguriga mootoris-generaatoris. |
| --- | --- |

(7)

Taotluses ja ühistaotluses viidatakse siiski määruses (EL) 2017/1151 sätestatud ühtlustatud ülemaailmsele kergsõidukite katsetamise meetodile. On tõendatud, et ühtlustatud ülemaailmse kergsõidukite katsetamise meetodi kohase heitekatse osana tehtud mõõtmised võimaldavad võtta ainult osaliselt arvesse CO2-heite vähenemist, mis tuleneb tehnoloogialahendusest, mida kasutatakse 48 V/12 V alalispingemuunduriga ühendatud 48-voldises suure kasuteguriga mootoris-generaatoris.

| (8) | Rakendusotsustega (EL) 2019/313, (EL) 2019/314 ja (EL) 2020/1102 heaks kiidetud taotluste hindamisel saadud kogemuste põhjal ning käesoleva otsusega seotud taotlusele ja ühistaotlusele lisatud teabest lähtuvalt on piisavalt ja veenvalt tõendatud, et 48 V/12 V alalispingemuunduriga ühendatud 48-voldise suure kasuteguriga mootori-generaatori puhul kasutatav tehnoloogialahendus vastab määruse (EL) 2019/631 artikli 11 lõikes 2 osutatud kriteeriumidele ning rakendusmääruste (EL) nr 725/2011 ja (EL) nr 427/2014 artikli 9 lõike 1 punktis b esitatud tingimustele vastavuse kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(8)

Rakendusotsustega (EL) 2019/313, (EL) 2019/314 ja (EL) 2020/1102 heaks kiidetud taotluste hindamisel saadud kogemuste põhjal ning käesoleva otsusega seotud taotlusele ja ühistaotlusele lisatud teabest lähtuvalt on piisavalt ja veenvalt tõendatud, et 48 V/12 V alalispingemuunduriga ühendatud 48-voldise suure kasuteguriga mootori-generaatori puhul kasutatav tehnoloogialahendus vastab määruse (EL) 2019/631 artikli 11 lõikes 2 osutatud kriteeriumidele ning rakendusmääruste (EL) nr 725/2011 ja (EL) nr 427/2014 artikli 9 lõike 1 punktis b esitatud tingimustele vastavuse kriteeriumidele.

| (9) | Kõnealust innovatiivset tehnoloogialahendust tuleks kasutada tavapärase sisepõlemismootoriga sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite puhul ning selliste samadesse kategooriatesse kuuluvate välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite puhul, mille korrigeerimata mõõdetud kütusekulu ja CO2-heite väärtusi võib kasutada vastavalt määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 8. all-lisa 2. liite punktile 1.1.4. |
| --- | --- |

(9)

Kõnealust innovatiivset tehnoloogialahendust tuleks kasutada tavapärase sisepõlemismootoriga sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite puhul ning selliste samadesse kategooriatesse kuuluvate välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite puhul, mille korrigeerimata mõõdetud kütusekulu ja CO2-heite väärtusi võib kasutada vastavalt määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 8. all-lisa 2. liite punktile 1.1.4.

| (10) | Nii taotluses kui ka ühistaotluses viidatakse 48 V/12 V alalispingemuunduriga ühendatud 48-voldise suure kasuteguriga mootori-generaatori sõiduautodes ja väikestes tarbesõidukites kasutamisest tuleneva CO2-heite vähenemise kindlakstegemise meetodile, mida käsitletakse rakendusotsuste (EL) 2019/313 ja (EL) 2019/314 lisa punktis 3, s.o „eraldi meetodile“. |
| --- | --- |

(10)

Nii taotluses kui ka ühistaotluses viidatakse 48 V/12 V alalispingemuunduriga ühendatud 48-voldise suure kasuteguriga mootori-generaatori sõiduautodes ja väikestes tarbesõidukites kasutamisest tuleneva CO2-heite vähenemise kindlakstegemise meetodile, mida käsitletakse rakendusotsuste (EL) 2019/313 ja (EL) 2019/314 lisa punktis 3, s.o „eraldi meetodile“.

| (11) | Ühistaotluses esitatud metoodika erineb siiski kõnealusest „eraldi meetodist“ selle poolest, et 48-voldise mootori-generaatori kasuteguri mõõtmisel soovitakse kasutada 52 V asemel pinget 48 V. Lisaks tehakse ettepanek võtta 48 V/12 V alalispingemuunduri kasuteguri mõõtmisel väljundvooluks pool alalispingemuunduri nimivõimsusest, mis on jagatud 14,3 voldiga, mitte alalispingemuunduri nimivõimsus, mis on jagatud 14,3 voldiga. Samuti tehakse ühistaotluses ettepanek võtta kasutusele 48-voldise mootori-generaatori sissetöötamise kord. |
| --- | --- |

(11)

Ühistaotluses esitatud metoodika erineb siiski kõnealusest „eraldi meetodist“ selle poolest, et 48-voldise mootori-generaatori kasuteguri mõõtmisel soovitakse kasutada 52 V asemel pinget 48 V. Lisaks tehakse ettepanek võtta 48 V/12 V alalispingemuunduri kasuteguri mõõtmisel väljundvooluks pool alalispingemuunduri nimivõimsusest, mis on jagatud 14,3 voldiga, mitte alalispingemuunduri nimivõimsus, mis on jagatud 14,3 voldiga. Samuti tehakse ühistaotluses ettepanek võtta kasutusele 48-voldise mootori-generaatori sissetöötamise kord.

| (12) | Seoses rakendusotsustes (EL) 2019/313 ja (EL) 2019/314 esitatud „eraldi meetodi“ puhul välja pakutud muudatustega, mis käsitlevad 48-voldise mootori-generaatori kasuteguri mõõtmisel kasutatavat pingetaset ja 48 V/12 V alalispingemuunduri kasuteguri mõõtmisel kasutatavat väljundvoolu, leitakse, et pärast nende muudatuste tegemist võidakse CO2-heite vähenemise mõõtmisel saada vähemkonservatiivseid tulemusi. Taotluste esitajad on väitnud, et muudatused on põhjendatud, kuna need kajastaksid paremini tegelikke sõidutingimusi. Selle väite toetuseks esitatud tõendeid ei saa siiski pidada piisavaks, eelkõige taotluse toetuseks tehtud uuringute piiratuse tõttu ja seetõttu, et puuduvad tõendid, mis toetaksid väljundvoolu muutmist 48 V/12 V alalispingemuunduri kasuteguri mõõtmiseks. Sellest lähtuvalt leitakse, et vastavate rakendusotsuste (EL) 2019/313 ja (EL) 2019/314 lisa punktis 3 sätestatud „eraldi meetodi“ asjaomaseid aspekte ei tohiks taotlustes esitatud teabe põhjal muuta. |
| --- | --- |

(12)

Seoses rakendusotsustes (EL) 2019/313 ja (EL) 2019/314 esitatud „eraldi meetodi“ puhul välja pakutud muudatustega, mis käsitlevad 48-voldise mootori-generaatori kasuteguri mõõtmisel kasutatavat pingetaset ja 48 V/12 V alalispingemuunduri kasuteguri mõõtmisel kasutatavat väljundvoolu, leitakse, et pärast nende muudatuste tegemist võidakse CO2-heite vähenemise mõõtmisel saada vähemkonservatiivseid tulemusi. Taotluste esitajad on väitnud, et muudatused on põhjendatud, kuna need kajastaksid paremini tegelikke sõidutingimusi. Selle väite toetuseks esitatud tõendeid ei saa siiski pidada piisavaks, eelkõige taotluse toetuseks tehtud uuringute piiratuse tõttu ja seetõttu, et puuduvad tõendid, mis toetaksid väljundvoolu muutmist 48 V/12 V alalispingemuunduri kasuteguri mõõtmiseks. Sellest lähtuvalt leitakse, et vastavate rakendusotsuste (EL) 2019/313 ja (EL) 2019/314 lisa punktis 3 sätestatud „eraldi meetodi“ asjaomaseid aspekte ei tohiks taotlustes esitatud teabe põhjal muuta.

| (13) | Seoses ettepanekuga täiendada katsemetoodikat 48-voldise mootori-generaatori sissetöötamise korraga ei ole ühistaotluses siiski esitatud piisavalt täpseid üksikasju selle kohta, kuidas selline sissetöötamine peaks toimuma, ega selle kohta, kuidas tuleks sissetöötamise mõju arvesse võtta. Kuna suure kasuteguriga 48 V mootori-generaatori ja sellega ühendatud 48 V/12 V alalispingemuunduri kasutegur määratakse mõõtmistulemuste keskmise põhjal, saab sissetöötamise mõju, olgu see positiivne või negatiivne, kasuteguri lõplikul määramisel asjakohaselt arvesse võtta; vajaduse korral võib sel eesmärgil suurendada mõõtmiste arvu. Seetõttu ei ole asjakohane täiendada katsemetoodikat taotluses välja pakutud spetsiaalse sissetöötamiskorraga. |
| --- | --- |

(13)

Seoses ettepanekuga täiendada katsemetoodikat 48-voldise mootori-generaatori sissetöötamise korraga ei ole ühistaotluses siiski esitatud piisavalt täpseid üksikasju selle kohta, kuidas selline sissetöötamine peaks toimuma, ega selle kohta, kuidas tuleks sissetöötamise mõju arvesse võtta. Kuna suure kasuteguriga 48 V mootori-generaatori ja sellega ühendatud 48 V/12 V alalispingemuunduri kasutegur määratakse mõõtmistulemuste keskmise põhjal, saab sissetöötamise mõju, olgu see positiivne või negatiivne, kasuteguri lõplikul määramisel asjakohaselt arvesse võtta; vajaduse korral võib sel eesmärgil suurendada mõõtmiste arvu. Seetõttu ei ole asjakohane täiendada katsemetoodikat taotluses välja pakutud spetsiaalse sissetöötamiskorraga.

| (14) | Taotluses tehakse ettepanek muuta keskmist kiirust nii, et uue Euroopa sõidutsükli kohase kiiruse (33,58 km/h) asemel võetakse kasutusele ühtlustatud ülemaailmse kergsõidukite katsetamise meetodi puhul kasutatav kiirus (46,6 km/h). Kuna ühtlustatud ülemaailmse kergsõidukite katsetamise meetodi kohaseid tingimusi tuleks arvesse võtta, siis tuleks keskmine kiirus sätestada nendele vastavalt. |
| --- | --- |

(14)

Taotluses tehakse ettepanek muuta keskmist kiirust nii, et uue Euroopa sõidutsükli kohase kiiruse (33,58 km/h) asemel võetakse kasutusele ühtlustatud ülemaailmse kergsõidukite katsetamise meetodi puhul kasutatav kiirus (46,6 km/h). Kuna ühtlustatud ülemaailmse kergsõidukite katsetamise meetodi kohaseid tingimusi tuleks arvesse võtta, siis tuleks keskmine kiirus sätestada nendele vastavalt.

| (15) | „Eraldi meetodist“ tuleneb kaudselt, et sisendpinge peaks 48 V/12 V alalispingemuunduri kasuteguri määramisel olema sama, mis 48 V mootori-generaatori väljundpinge, mis on 52 V. Et tagada kasuteguriga seotud katsete ühtlustatud läbiviimine, on katsemetoodika raames asjakohane selgitada, et sisendpinge väärtuseks tuleks võtta 52 V. |
| --- | --- |

(15)

„Eraldi meetodist“ tuleneb kaudselt, et sisendpinge peaks 48 V/12 V alalispingemuunduri kasuteguri määramisel olema sama, mis 48 V mootori-generaatori väljundpinge, mis on 52 V. Et tagada kasuteguriga seotud katsete ühtlustatud läbiviimine, on katsemetoodika raames asjakohane selgitada, et sisendpinge väärtuseks tuleks võtta 52 V.

| (16) | Tootjatel peaks olema võimalus taotleda tüübikinnitusasutuselt innovatiivse tehnoloogialahenduse kasutamisest tuleneva CO2-heite vähenemise sertifitseerimist, kui käesolevas otsuses sätestatud tingimused on täidetud. Selleks peaksid tootjad tagama, et sertifitseerimistaotlusele on lisatud sõltumatu sertifitseeritud asutuse kontrolliaruanne, milles kinnitatakse, et kõnealune innovatiivne tehnoloogialahendus vastab käesolevas otsuses sätestatud tingimustele ning et heite vähenemine on kindlaks tehtud vastavalt käesolevas otsuses osutatud katsemetoodikale. |
| --- | --- |

(16)

Tootjatel peaks olema võimalus taotleda tüübikinnitusasutuselt innovatiivse tehnoloogialahenduse kasutamisest tuleneva CO2-heite vähenemise sertifitseerimist, kui käesolevas otsuses sätestatud tingimused on täidetud. Selleks peaksid tootjad tagama, et sertifitseerimistaotlusele on lisatud sõltumatu sertifitseeritud asutuse kontrolliaruanne, milles kinnitatakse, et kõnealune innovatiivne tehnoloogialahendus vastab käesolevas otsuses sätestatud tingimustele ning et heite vähenemine on kindlaks tehtud vastavalt käesolevas otsuses osutatud katsemetoodikale.

| (17) | Selleks et hõlbustada kõnealuse innovatiivse tehnoloogialahenduse laialdasemat kasutuselevõttu uutes sõidukites, peaks tootjal olema ka võimalus esitada üks taotlus 48 V/12 V alalispingemuunduriga ühendatud mitme eri suure kasuteguriga 48-voldise mootori-generaatori kasutamisest tuleneva CO2-heite vähenemise sertifitseerimiseks. Seejuures on asjakohane tagada, et selle võimaluse kasutamisel kohaldatakse mehhanismi, mis soodustab ainult selliste innovatiivsete tehnoloogialahenduste rakendamist, millega tagatakse kõige suurem CO2-heite vähenemine. |
| --- | --- |

(17)

Selleks et hõlbustada kõnealuse innovatiivse tehnoloogialahenduse laialdasemat kasutuselevõttu uutes sõidukites, peaks tootjal olema ka võimalus esitada üks taotlus 48 V/12 V alalispingemuunduriga ühendatud mitme eri suure kasuteguriga 48-voldise mootori-generaatori kasutamisest tuleneva CO2-heite vähenemise sertifitseerimiseks. Seejuures on asjakohane tagada, et selle võimaluse kasutamisel kohaldatakse mehhanismi, mis soodustab ainult selliste innovatiivsete tehnoloogialahenduste rakendamist, millega tagatakse kõige suurem CO2-heite vähenemine.

| (18) | Tüübikinnitusasutuse ülesanne on põhjalikult kontrollida, kas käesolevas otsuses sätestatud tingimused innovatiivse tehnoloogialahenduse kasutamisest tuleneva CO2-heite vähenemise sertifitseerimiseks on täidetud. Sertifitseerimise korral peaks vastutav tüübikinnitusasutus tagama, et kõik sertifitseerimisel arvesse võetud elemendid kantakse katsearuandesse, mida hoitakse koos kontrolliaruandega, ning et see teave tehakse taotluse korral komisjonile kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(18)

Tüübikinnitusasutuse ülesanne on põhjalikult kontrollida, kas käesolevas otsuses sätestatud tingimused innovatiivse tehnoloogialahenduse kasutamisest tuleneva CO2-heite vähenemise sertifitseerimiseks on täidetud. Sertifitseerimise korral peaks vastutav tüübikinnitusasutus tagama, et kõik sertifitseerimisel arvesse võetud elemendid kantakse katsearuandesse, mida hoitakse koos kontrolliaruandega, ning et see teave tehakse taotluse korral komisjonile kättesaadavaks.

| (19) | Selleks et määrata ökoinnovatsiooni üldkood, mida Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (12) I, VIII ja IX lisa kohaselt kasutatakse asjakohastes tüübikinnitusdokumentides, on vaja määrata kõnealusele innovatiivsele tehnoloogialahendusele individuaalne kood. |
| --- | --- |

(19)

Selleks et määrata ökoinnovatsiooni üldkood, mida Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (12) I, VIII ja IX lisa kohaselt kasutatakse asjakohastes tüübikinnitusdokumentides, on vaja määrata kõnealusele innovatiivsele tehnoloogialahendusele individuaalne kood.

| (20) | Alates 2021. aastast kontrollitakse seda, kas tootja järgib CO2-eriheite sihttasemeid, ühtlustatud ülemaailmse kergsõidukite katsetamise meetodi kohaselt määratud CO2-heite alusel. Seega võib käesoleva otsuse kohaselt sertifitseeritud CO2-heite vähenemist, mis saavutatakse kõnealuse innovatiivse tehnoloogialahenduse kasutamisega, võtta arvesse tootjate CO2-eriheite keskmise taseme arvutamisel alates 2021. kalendriaastast, |
| --- | --- |

(20)

Alates 2021. aastast kontrollitakse seda, kas tootja järgib CO2-eriheite sihttasemeid, ühtlustatud ülemaailmse kergsõidukite katsetamise meetodi kohaselt määratud CO2-heite alusel. Seega võib käesoleva otsuse kohaselt sertifitseeritud CO2-heite vähenemist, mis saavutatakse kõnealuse innovatiivse tehnoloogialahenduse kasutamisega, võtta arvesse tootjate CO2-eriheite keskmise taseme arvutamisel alates 2021. kalendriaastast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Innovatiivne tehnoloogialahendus

48 V/12 V alalispingemuunduriga ühendatud 48-voldises suure kasuteguriga mootoris-generaatoris rakendatav tehnoloogialahendus kiidetakse heaks kui innovatiivne tehnoloogialahendus määruse (EL) 2019/631 artikli 11 tähenduses, kusjuures võetakse arvesse, et sellisest tehnoloogialahendusest tulenev CO2-heite vähenemine on ainult osaliselt määratav määruses (EL) 2017/1151 sätestatud standardse katsemeetodiga; heakskiit kehtib tingimusel, et kõnealuse tehnoloogialahendusega seade vastab järgmistele nõuetele:

2

| a) | see on paigaldatud bensiini või diislikütusega töötava sisepõlemismootoriga sõiduautole (M1) või väikesele tarbesõidukile (N1) (tavapärase sisepõlemismootori jõul liikuvad M1- ja N1-kategooria sõidukid) või välise laadimiseta M1- või N1-kategooria hübriidelektrisõidukile, mille puhul on lubatud kasutada mõõdetud kütusekulu ja CO2-heite korrigeerimata väärtusi vastavalt määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 8. all-lisa 2. liite punktile 1.1.4; |
| --- | --- |

a)

see on paigaldatud bensiini või diislikütusega töötava sisepõlemismootoriga sõiduautole (M1) või väikesele tarbesõidukile (N1) (tavapärase sisepõlemismootori jõul liikuvad M1- ja N1-kategooria sõidukid) või välise laadimiseta M1- või N1-kategooria hübriidelektrisõidukile, mille puhul on lubatud kasutada mõõdetud kütusekulu ja CO2-heite korrigeerimata väärtusi vastavalt määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 8. all-lisa 2. liite punktile 1.1.4;

2

| b) | selle kasutegur, mis on võrdne 48 V mootori-generaatori kasuteguri ja 48 V/12 V alalispingemuunduri kasuteguri korrutisega ja on määratud vastavalt lisa punktile 2.3, on vähemalt:






  i) | 73,8 % muude bensiinimootoriga sõidukite kui turboülelaadimisega sõidukite puhul; |
| --- | --- | --- |

b)

selle kasutegur, mis on võrdne 48 V mootori-generaatori kasuteguri ja 48 V/12 V alalispingemuunduri kasuteguri korrutisega ja on määratud vastavalt lisa punktile 2.3, on vähemalt:

i)

73,8 % muude bensiinimootoriga sõidukite kui turboülelaadimisega sõidukite puhul;

| ii) | 73,4 % turboülelaadimisega bensiinimootoriga sõidukite puhul; |
| --- | --- |

ii)

73,4 % turboülelaadimisega bensiinimootoriga sõidukite puhul;

| iii) | 74,2 % diiselmootoriga sõidukite puhul. |
| --- | --- |

iii)

74,2 % diiselmootoriga sõidukite puhul.

Artikkel 2

Taotlus CO2-heite vähenemise sertifitseerimiseks

1.   Tootja võib taotleda tüübikinnitusasutuselt käesoleva otsuse artikli 1 kohaselt heaks kiidetud tehnoloogialahenduse (edaspidi „innovatiivne tehnoloogialahendus“) kasutamisest tuleneva CO2-heite vähenemise sertifitseerimist.

2.   Tootja tagab, et sertifitseerimistaotlusele on lisatud sõltumatu sertifitseeritud asutuse kontrolliaruanne, milles kinnitatakse, et artikli 1 punktides a ja b sätestatud tingimused on täidetud.

3.   Kui CO2-heite vähenemine on sertifitseeritud vastavalt artiklile 3, tagab tootja, et CO2-heite sertifitseeritud vähenemise määr ja artikli 4 lõikes 1 osutatud ökoinnovatsioonikood kantakse asjaomase sõiduki vastavustunnistusele.

Artikkel 3

CO2-heite vähenemise sertifitseerimine

1.   Tüübikinnitusasutus tagab, et innovatiivse tehnoloogialahenduse kasutamisega saavutatud CO2-heite vähenemine on kindlaks tehtud lisas esitatud metoodika abil.

2.   Kui tootja taotleb sama sõidukiversiooni jaoks CO2-heite vähenemise sertifitseerimist 48 V/12 V alalispingemuunduriga ühendatud rohkem kui ühte tüüpi 48-voldiste mootorite-generaatorite puhul, teeb tüübikinnitusasutus kindlaks, milline 48 V/12 V alalispingemuunduriga ühendatud 48-voldine mootor-generaator vähendab CO2-heidet kõige vähem. Seda väärtust kasutatakse lõike 4 kohaldamisel.

3.   Tüübikinnitusasutus kannab CO2-heite sertifitseeritud vähenemise määra, mis on arvutatud vastavalt lisa punktile 4, ning artikli 4 lõikes 1 osutatud ökoinnovatsioonikoodi asjakohastesse tüübikinnitusdokumentidesse.

4.   Tüübikinnitusasutus kannab kõik sertifitseerimisel arvesse võetud elemendid katsearuandesse, mida hoitakse koos artikli 2 lõikes 2 osutatud kontrolliaruandega, ning teeb selle teabe taotluse korral komisjonile kättesaadavaks.

5.   Tüübikinnitusasutus sertifitseerib innovatiivse tehnoloogialahenduse kasutamisest tuleneva CO2-heite vähenemise üksnes juhul, kui ta leiab, et see tehnoloogialahendus vastab artikli 1 punktides a ja b sätestatud tingimustele ning kui saavutatud CO2-heite vähenemise määr, mis on kindlaks tehtud vastavalt lisa punktile 3.5, on 0,5 g CO2/km või suurem, nagu on sätestatud sõiduautode puhul rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 9 lõike 1 punktis b või väikeste tarbesõidukite puhul rakendusmääruse (EL) nr 427/2014 artikli 9 lõike 1 punktis b.

Artikkel 4

Ökoinnovatsioonikood

1.   Käesoleva otsusega heaks kiidetud innovatiivsele tehnoloogialahendusele määratakse ökoinnovatsioonikood nr 32.

2.   CO2-heite sertifitseeritud vähenemist, mis on registreeritud kõnealuse ökoinnovatsioonikoodi all, võib võtta arvesse tootjate keskmise eriheite arvutamisel alates 2021. kalendriaastast.

Artikkel 5

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 6. august 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 111, 25.4.2019, lk 13.

1

(2)  Komisjoni 25. juuli 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 725/2011, millega kehtestatakse sõiduautode vähese CO2-heitega uuenduslike tehnoloogiate heakskiitmise ja sertifitseerimise kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 194, 26.7.2011, lk 19).

2

2

(3)  Komisjoni 25. aprilli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 427/2014, millega kehtestatakse väikeste tarbesõidukite vähese CO2-heitega uuenduslike tehnoloogiate heakskiitmise ja sertifitseerimise kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 510/2011 (ELT L 125, 26.4.2014, lk 57).

3

2

(4)  Komisjoni 21. veebruari 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/314, millega kiidetakse heaks tavapärase sisepõlemismootori jõul liikuvates sõiduautodes ja teatavates hübriidjõul liikuvates sõiduautodes kasutamiseks ette nähtud SEG Automotive Germany GmbH suure kasuteguriga 48 V mootoris-generaatoris (BRM) ja sellega ühendatud 48 V/12 V alalispingemuunduris kasutatav tehniline lahendus kui uuenduslik tehniline lahendus väikeste tarbesõidukite CO2 heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 51, 22.2.2019, lk 42).

4

2

(5)  Komisjoni 21. veebruari 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/313, millega kiidetakse heaks tavapärase sisepõlemismootori jõul liikuvates väikestes tarbesõidukites ja teatavates hübriidjõul liikuvates väikestes tarbesõidukites kasutamiseks ette nähtud SEG Automotive Germany GmbH suure kasuteguriga 48 V mootoris-generaatoris (BRM) ja sellega ühendatud 48 V/12 V alalispingemuunduris kasutatav tehniline lahendus kui uuenduslik tehniline lahendus väikeste tarbesõidukite CO2 heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 510/2011 (ELT L 51, 22.2.2019, lk 31).

5

2

(6)  Komisjoni 1. juuni 2017. aasta määrus (EL) 2017/1151, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite heitmetega (Euro 5 ja Euro 6) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 ja komisjoni määrust (EL) nr 1230/2012 ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 692/2008 (ELT L 175, 7.7.2017, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 443/2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames (ELT L 140, 5.6.2009, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 510/2011, millega kehtestatakse uute väikeste tarbesõidukite heitenormid, lähtudes väikesõidukite CO2-heite vähendamist käsitlevast liidu terviklikust lähenemisviisist (ELT L 145, 31.5.2011, lk 1).

8

(9)  https://circabc.europa.eu/sd/a/a19b42c8-8e87-4b24-a78b-9b70760f82a9/July%202018%20Technical%20Guidelines.pdf.

9

(10)  Komisjoni 18. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 692/2008, millega rakendatakse ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (ELT L 199, 28.7.2008, lk 1).

10

(11)  Komisjoni 24. juuli 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/1102, millega kiidetakse heaks tavapärase sisepõlemismootoriga sõiduautodes ja teatavates hübriidajamiga elektrilistes sõiduautodes ning väikestes tarbesõidukites kasutamiseks ette nähtud 48 V/12 V alalispingemuunduriga ühendatud 48-voldises suure kasuteguriga mootoris-generaatoris rakendatav tehnoloogialahendus kui innovatiivne tehnoloogialahendus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/631 ja uuele Euroopa sõidutsüklile (ELT L 241, 27.7.2020, lk 38.)

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).

12

---

LISA

Metoodika tavapärase sisepõlemismootoriga sõiduautodes ja väikestes tarbesõidukites ning teatavates hübriidajamiga elektrilistes sõiduautodes ja väikestes tarbesõidukites kasutamiseks ette nähtud suure kasuteguriga 48 V mootoris-generaatoris ja sellega ühendatud 48 V/12 V alalispingemuunduris rakendatava tehnoloogialahendusega saavutatava CO2-heite vähenemise määra kindlakstegemiseks

1.   SISSEJUHATUS

Käesolevas lisas on sätestatud metoodika, mis võimaldab kindlaks teha CO2 (süsinikdioksiidi) heitkoguste vähenemise määra, mis saavutatakse suure kasuteguriga 48 V mootori-generaatori ja sellega ühendatud 48 V/12 V alalispingemuunduri kasutamisel M1- või N1-kategooria sõidukis vastavalt artikli 1 punktile a.

2.   KASUTEGURITE MÄÄRAMINE

48 V mootori-generaatori ja 48 V/12 V alalispingemuunduri kasutegur määratakse eraldi vastavalt punktides 2.1 ja 2.2 sätestatule. Saadud väärtusi kasutatakse sisendina 48 V mootori-generaatori ja sellega ühendatud 48 V/12 V alalispingemuunduri kogukasuteguri arvutamisel vastavalt punktile 2.3.

2.1.   48 V mootori-generaatori kasutegur

48 V mootori-generaatori kasutegur määratakse vastavalt ISO standardile 8854:2012 kooskõlas alltoodud täpsustustega.

Tootja esitab tüübikinnitusasutusele tõendid selle kohta, et 48 V mootori-generaatori sagedusvahemikud on samad või samaväärsed tabelis 1 esitatud sagedusvahemikega.

48 V mootori-generaatori kasutegur tehakse kindlaks mõõtmiste alusel igas tööpunktis, mis on loetletud tabelis 1.

48 V mootori-generaatori voolutugevus peab igas tööpunktis olema pool nimivoolust. 48 V mootori-generaatori pinge ja väljundvool hoitakse mõõtmise jooksul kõigi tööpunktide puhul konstantsena (pinge 52 V).

Tabel 1

| Tööpunkt
  i | Kestus
  [s] | Pöörlemissagedus | Tööpunktile vastav sagedus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 200 | 1 800 | 0,25 |
| 2 | 1 200 | 3 000 | 0,40 |
| 3 | 600 | 6 000 | 0,25 |
| 4 | 300 | 10 000 | 0,10 |

Tööpunkt

i

Kestus

[s]

Pöörlemissagedus

Image 1

Tööpunktile vastav sagedus

Image 2

1

1 200

1 800

0,25

2

1 200

3 000

0,40

3

600

6 000

0,25

4

300

10 000

0,10

48 V mootori-generaatori kasutegur
  Image 3
  [%] igas tööpunktis i arvutatakse vastavalt valemile 1.

Valem 1

Image 4

kus iga tööpunkti i puhul:

| Ui | on pinge [V]; |
| --- | --- |
| Ii | on voolutugevus [A]; |
| Μi | on pöördemoment [Nm]; |
| ni | on pöörlemissagedus [min-1]. |

Ui

on pinge [V];

Ii

on voolutugevus [A];

Μi

on pöördemoment [Nm];

ni

on pöörlemissagedus [min-1].

Mõõtmisi tuleb teha igas tööpunktis vähemalt viis korda järjest ja arvutada iga sellise mõõtmise puhul kasutegur
  Image 5
  , kusjuures j on indeks, mis viitab ühele mõõteseeriale.

Iga tööpunkti jaoks arvutatakse kasutegurite keskmine
  Image 6
  .

48 V mootori-generaatori kasutegur
  Image 7
  [%] arvutatakse vastavalt valemile 2.

Valem 2

Image 8

kus:

| | on 48 V mootori-generaatori keskmine kasutegur tööpunktis i [%]; |
| --- | --- |
| hi | on tööpunktile i vastav sagedus, nagu on esitatud tabelis 1. |

Image 9

on 48 V mootori-generaatori keskmine kasutegur tööpunktis i [%];

hi

on tööpunktile i vastav sagedus, nagu on esitatud tabelis 1.

2.2.   48 V/12 V alalispingemuunduri kasutegur

48 V/12 V alalispingemuunduri kasutegur määratakse järgmiste tingimuste juures:

| — | sisendpinge: 52 V; |
| --- | --- |

—

sisendpinge: 52 V;

| — | väljundpinge: 14,3 V; |
| --- | --- |

—

väljundpinge: 14,3 V;

| — | väljundvool: 48 V/12 V alalispingemuunduri nimivõimsus jagatuna väljundpingega 14,3 V. |
| --- | --- |

—

väljundvool: 48 V/12 V alalispingemuunduri nimivõimsus jagatuna väljundpingega 14,3 V.

48 V/12 V alalispingemuunduri nimivõimsus on pidev väljundvõimsus, mille tarnija on sertifitseerinud vastavalt standardi ISO 8854:2012 nõuetele.

48 V/12 V alalispingemuunduri kasutegur
  Image 10
  [%] arvutatakse voolutugevuse ja pinge mõõtmiste põhjal vastavalt valemile 3.

Valem 3

Image 11

kus:

| | on sisendpinge 52 [V]; |
| --- | --- |
| | on sisendpoolel mõõdetud voolutugevus [A]; |
| | on väljundpinge 14,3 [V]; |
| | on väljundpoolel mõõdetud voolutugevus, mis peab võrduma 48 V/12 V alalispingemuunduri nimivõimsuse ja väljundpinge jagatisega [A]. |

Image 12

on sisendpinge 52 [V];

Image 13

on sisendpoolel mõõdetud voolutugevus [A];

Image 14

on väljundpinge 14,3 [V];

Image 15

on väljundpoolel mõõdetud voolutugevus, mis peab võrduma 48 V/12 V alalispingemuunduri nimivõimsuse ja väljundpinge jagatisega [A].

Mõõtmisi ja kasuteguri arvutusi teostatakse vähemalt viis (5) korda järjest.

Saadud kasutegurite keskmine ongi 48 V/12 V alalispingemuunduri kasutegur
  Image 16
  [%].

2.3.   Kombineeritud kasutegur

48 V mootori-generaatori ja sellega ühendatud 48 V/12 V alalispingemuunduri kasutegur
  Image 17
  [%] arvutatakse vastavalt valemile 4.

Valem 4

Image 18

| | on 48 V mootori-generaatori kasutegur [%], nagu see on määratud punktis 2.1; |
| --- | --- |
| | /on 48 V/12 V alalispingemuunduri kasutegur, nagu see on määratud punktis 2.2 [%]. |

Image 19

on 48 V mootori-generaatori kasutegur [%], nagu see on määratud punktis 2.1;

Image 20

/on 48 V/12 V alalispingemuunduri kasutegur, nagu see on määratud punktis 2.2 [%].

3.   CO2-HEITE VÄHENEMISE MÄÄRA ARVUTAMINE

3.1.   Mehaanilise energia sääst

Mehaanilise energia säästu väärtuste vahe
  Image 21
  [W], mis väljendab erinevust 48 V mootori-generaatori ja sellega ühendatud 48 V/12 V alalispingemuunduri kasutamisel tegelikes sõidutingimustes
  Image 22
  ja tüübikinnitustingimustes
  Image 23
  , arvutatakse vastavalt valemile 5.

Valem 5

Image 24

kus:

Image 25
  arvutatakse vastavalt valemile 6 ja
  Image 26
  vastavalt valemile 7.

Valem 6

Image 27

Valem 7

Image 28

kus:

| | on punktis 2.3 määratud 48 V mootori-generaatori ja sellega ühendatud 48 V/12 V alalispingemuunduri kasutegur [%]; |
| --- | --- |
| | on võimsustarve tegelikes sõidutingimustes ehk 750 W; |
| | on võimsustarve tüübikinnitustingimustes ehk 350 W; |
| | on võrdlusgeneraatori kasutegur ehk 67 %. |

Image 29

on punktis 2.3 määratud 48 V mootori-generaatori ja sellega ühendatud 48 V/12 V alalispingemuunduri kasutegur [%];

Image 30

on võimsustarve tegelikes sõidutingimustes ehk 750 W;

Image 31

on võimsustarve tüübikinnitustingimustes ehk 350 W;

Image 32

on võrdlusgeneraatori kasutegur ehk 67 %.

3.2.   CO2-heite vähenemise määra arvutamine

48 V mootori-generaatori ja sellega ühendatud 48 V/12 V alalispingemuunduri kasutamisest tuleneva CO2-heite vähenemise määr
  Image 33
  arvutatakse vastavalt valemile 8.

Valem 8

Image 34

kus:

| | on tegelikes sõidutingimustes saavutatava mehaanilise energia säästu ja tüübikinnitustingimustes saavutatava mehaanilise energia säästu vahe, nagu see on määratud punktis 3.1; |
| --- | --- |
| | on ühtlustatud ülemaailmse kergsõidukite katsetamise meetodi kohane keskmine sõidukiirus 46,6 km/h; |
| | on kütuse erikulu vastavalt tabelile 2 [l/kWh]; |
| CF | on ümberarvestustegur vastavalt tabelile 3



  . |

Image 35

on tegelikes sõidutingimustes saavutatava mehaanilise energia säästu ja tüübikinnitustingimustes saavutatava mehaanilise energia säästu vahe, nagu see on määratud punktis 3.1;

Image 36

on ühtlustatud ülemaailmse kergsõidukite katsetamise meetodi kohane keskmine sõidukiirus 46,6 km/h;

Image 37

on kütuse erikulu vastavalt tabelile 2 [l/kWh];

CF

Image 38

Tabel 2

| Mootoritüüp | Kütuse erikulu |
| --- | --- |
| Bensiinil töötav, turboülelaadurita | 0,264 |
| Bensiinil töötav, turboülelaaduriga | 0,280 |
| Diislikütusel töötav | 0,220 |

Mootoritüüp

Kütuse erikulu
  Image 39

Image 40

Bensiinil töötav, turboülelaadurita

0,264

Bensiinil töötav, turboülelaaduriga

0,280

Diislikütusel töötav

0,220

Tabel 3

| Kütuseliik | Ümberarvestustegur (CF) |
| --- | --- |
| Bensiin | 2 330 |
| Diislikütus | 2 640 |

Kütuseliik

Ümberarvestustegur (CF)

Image 41

Bensiin

2 330

Diislikütus

2 640

3.3.   CO2-heite vähenemise määra mõõtemääramatuse arvutamine

Punkti 3.2 kohaselt arvutatud CO2-heite vähenemise määra mõõtemääramatus tuleb kvantifitseerida.

Selleks on vaja teha järgmised arvutused.

Kõigepealt arvutatakse 48 V mootori-generaatori kasuteguri standardhälve
  Image 42
  [%] igas tööpunktis vastavalt valemile 9.

Valem 9

Image 43

kus:

| | on 48 V mootori-generaatori kasuteguri mõõtmiste arv j igas tööpunktis i, nagu on kirjeldatud punktis 2.1; |
| --- | --- |
| | on 48 V mootori-generaatori kasutegur, mis on arvutatud iga konkreetse mõõtmise j jaoks tööpunktis i, nagu on kirjeldatud punktis 2.1 [%]; |
| | on 48 V mootori-generaatori keskmine kasutegur, mis on arvutatud tööpunktis i vastavalt punktile 2.1 [%]. |

Image 44

on 48 V mootori-generaatori kasuteguri mõõtmiste arv j igas tööpunktis i, nagu on kirjeldatud punktis 2.1;

Image 45

on 48 V mootori-generaatori kasutegur, mis on arvutatud iga konkreetse mõõtmise j jaoks tööpunktis i, nagu on kirjeldatud punktis 2.1 [%];

Image 46

on 48 V mootori-generaatori keskmine kasutegur, mis on arvutatud tööpunktis i vastavalt punktile 2.1 [%].

Järgmiseks arvutatakse 48 V mootori-generaatori kasuteguri standardhälve
  Image 47
  [%] vastavalt valemile 10.

Valem 10

Image 48

kus:

| | on määratud valemiga 9 [%]; |
| --- | --- |
| hi | on tööpunktile i vastav sagedus, nagu on esitatud tabelis 1. |

Image 49

on määratud valemiga 9 [%];

hi

on tööpunktile i vastav sagedus, nagu on esitatud tabelis 1.

Siis arvutatakse 48 V/12 V alalispingemuunduri kasuteguri standardhälve
  Image 50
  [%] valemiga 11.

Valem 11

Image 51

kus:

| L | on 48 V/12 V alalispingemuunduri puhul tehtud mõõtmiste arv, nagu on kirjeldatud punktis 2.2; |
| --- | --- |
| | on 48 V/12 V alalispingemuunduri kasutegur, mis on arvutatud iga konkreetse mõõtmise l jaoks vastavalt punktis 2.2 kirjeldatule [%]; |
| | on 48 V/12 V alalispingemuunduri kasutegur, nagu see on määratud punktis 2.2 [%]. |

L

on 48 V/12 V alalispingemuunduri puhul tehtud mõõtmiste arv, nagu on kirjeldatud punktis 2.2;

Image 52

on 48 V/12 V alalispingemuunduri kasutegur, mis on arvutatud iga konkreetse mõõtmise l jaoks vastavalt punktis 2.2 kirjeldatule [%];

Image 53

on 48 V/12 V alalispingemuunduri kasutegur, nagu see on määratud punktis 2.2 [%].

Lõpuks arvutatakse 48 V mootori-generaatori ja sellega ühendatud 48 V/12 V alalispingemuunduri kasutamisest tuleneva CO2-heite vähenemise määra
  Image 54
  mõõtemääramatus vastavalt valemile 12, kusjuures see ei tohi olla suurem kui 30 % CO2-heite vähenemise määrast.

Valem 12

Image 55

kus:

| | on võimsustarve tegelikes sõidutingimustes ehk 750 W; |
| --- | --- |
| | on võimsustarve tüübikinnitustingimustes ehk 350 W; |
| | 48 V mootori-generaatori ja sellega ühendatud 48 V/12 V alalispingemuunduri kogukasutegur, nagu see on määratud punktis 2.3 [%]; |
| | on kütuse erikulu vastavalt tabelile 2 [l/kWh]; |
| | on kütuse ümberarvestustegur vastavalt tabelile 3



  ; |
| | on ühtlustatud ülemaailmse kergsõidukite katsetamise meetodi kohane keskmine sõidukiirus 46,6 km/h; |
| | on valemi 10 kohaselt määratud 48 V mootori-generaatori kasuteguri standardhälve [%]; |
| | on 48 V mootori-generaatori kasutegur, nagu see on määratud punktis 2.1 [%]; |
| | on 48 V/12 V alalispingemuunduri kasuteguri standardhälve, mis on arvutatud vastavalt valemile 11 [%]; |
| | on 48 V/12 V alalispingemuunduri kasutegur, nagu see on määratud punktis 2.2 [%]. |

Image 56

on võimsustarve tegelikes sõidutingimustes ehk 750 W;

Image 57

on võimsustarve tüübikinnitustingimustes ehk 350 W;

Image 58

48 V mootori-generaatori ja sellega ühendatud 48 V/12 V alalispingemuunduri kogukasutegur, nagu see on määratud punktis 2.3 [%];

Image 59

on kütuse erikulu vastavalt tabelile 2 [l/kWh];

Image 60

Image 61

Image 62

on ühtlustatud ülemaailmse kergsõidukite katsetamise meetodi kohane keskmine sõidukiirus 46,6 km/h;

Image 63

on valemi 10 kohaselt määratud 48 V mootori-generaatori kasuteguri standardhälve [%];

Image 64

on 48 V mootori-generaatori kasutegur, nagu see on määratud punktis 2.1 [%];

Image 65

on 48 V/12 V alalispingemuunduri kasuteguri standardhälve, mis on arvutatud vastavalt valemile 11 [%];

Image 66

on 48 V/12 V alalispingemuunduri kasutegur, nagu see on määratud punktis 2.2 [%].

3.4.   Ümardamine

Punkti 3.2 kohaselt arvutatud CO2-heite vähenemise määr
  Image 67
  ja punkti 3.3 kohaselt arvutatud CO2-heite vähenemise määra mõõtemääramatus
  Image 68
  ümardatakse maksimaalselt kahe kümnendkohani.

CO2-heite vähenemise määra arvutustes võib väärtusi kasutada ümardamata kujul või need tuleb vajaduse korral ümardada sellise vähima arvu kümnendkohtadeni, mille puhul kõikide väärtuste ümardamisest tulenev summaarne CO2-heite vähenemise määra muutus on väiksem kui 0,25 g CO2/km.

3.5.   Kontrollimine CO2-heite vähenemise miinimummäära suhtes

Tüübikinnitusasutus tagab, et iga 48 V mootori-generaatoriga ja sellega ühendatud 48 V/12 V alalispingemuunduriga varustatud sõidukiversiooni puhul on täidetud rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 ja rakendusmääruse (EL) nr 427/2014 artikli 9 lõike 1 punktis b sätestatud miinimummäära kriteerium.

Miinimummäära kriteeriumile vastavuse kontrollimisel võtab tüübikinnitusasutus vastavalt valemile 13 arvesse punktis 3.2 kindlaks tehtud CO2-heite vähenemise määra, punktis 3.3 kindlaks tehtud mõõtemääramatust ja vajaduse korral CO2-heite parandustegurit, mis tuleneb 48 V mootori-generaatori ja sellega ühendatud 48 V/12 V alalispingemuunduri massi ja võrdlusgeneraatori massi positiivsest vahest (Δm).

Massi positiivsel korrigeerimisel võetakse võrdlusgeneraatori massiks 7 kg.

Tootja esitab tüübikinnitusasutusele teabe 48 V mootori-generaatori ja sellega ühendatud 48 V/12 V alalispingemuunduri massi kohta, nagu tarnija on selle sertifitseerinud.

Valem 13

Image 69

kus:

| MT | on 0,5 g CO2/km, nagu on täpsustatud rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 ja rakendusmääruse (EL) nr 427/2014 artikli 9 lõike 1 punktis b; |
| --- | --- |
| | on CO2-heite vähenemise määr, nagu see on määratud punktis 3.2



  ; |
| | on CO2-heite vähenemise summaarse määra mõõtemääramatus, nagu see on määratud punktis 3.3



  ; |
| | on CO2-heite parandustegur, mis tuleneb 48 V mootori-generaatori ja sellega ühendatud 48 V/12 V alalispingemuunduri massi ja võrdlusgeneraatori massi positiivsest vahest (Δm) [kg] ning mis arvutatakse vastavalt tabelile 4



  . |

MT

on 0,5 g CO2/km, nagu on täpsustatud rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 ja rakendusmääruse (EL) nr 427/2014 artikli 9 lõike 1 punktis b;

Image 70

Image 71

Image 72

Image 73

Image 74

Image 75

Tabel 4

| Kütuseliik | CO2-heite parandustegur |
| --- | --- |
| Bensiin | 0,0277 · Δm |
| Diislikütus | 0,0383 · Δm |

Kütuseliik

CO2-heite parandustegur
  Image 76

Image 77

Bensiin

0,0277 · Δm

Diislikütus

0,0383 · Δm

4.   CO2-HEITE VÄHENEMISE SERTIFITSEERIMINE

CO2-heite vähenemise määr
  Image 78
  [g CO2/km], mille tüübikinnitusasutus peab sertifitseerima vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 või (EL) nr 427/2014 artiklile 11, arvutatakse vastavalt valemile 14. CO2-heite vähenemise määr registreeritakse tüübikinnitustunnistusel iga sõidukiversiooni puhul, mis on varustatud 48 V mootori-generaatori ja sellega ühendatud 48 V/12 V alalispingemuunduriga.

Valem 14

Image 79

kus:

| | on CO2-heite vähenemise määr, mis on arvutatud vastavalt punktis 3.2 esitatud valemile 8



  ; |
| --- | --- |
| | on 48 V mootori-generaatori ja sellega ühendatud 48 V/12 V alalispingemuunduri kasutamisest tuleneva CO2-heite vähenemise määra mõõtemääramatus, mis on arvutatud vastavalt punktis 3.3 esitatud valemile 12 |

Image 80

Image 81

Image 82

Image 83

---

| 7.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/27 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/27

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/1168,

6. august 2020,

millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2016/587 teatavatel alternatiivkütustel töötada saavatesse sõiduautodesse paigaldatud tõhusate valgusdiood-välisvalgustite osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrust (EL) 2019/631, millega kehtestatakse uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite CO2-heite normid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 443/2009 ja (EL) nr 510/2011, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. novembril 2019 esitasid tootjad FCA Italy S.p.A, Jaguar Land Rover LTD, OPEL Automobile GmbH-PSA, Automobiles Citroen, Automobiles Peugeot, PSA Automobiles SA, Renault, Škoda Auto a.s ja Ford-Werke GmbH (edaspidi „taotluse esitajad“) ühiselt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 (2) artikli 12a kohase taotluse muuta komisjoni rakendusotsust (EL) 2016/587 (3) nii, et kõnealuse otsusega uuendusliku tehnoloogiana heaks kiidetud tõhusate valgusdiood-välisvalgustite (edaspidi „LED-välisvalgustid“) alla kuuluksid ka teatavatel alternatiivkütustel töötada saavate sõiduautode valgustid. |
| --- | --- |

(1)

19. novembril 2019 esitasid tootjad FCA Italy S.p.A, Jaguar Land Rover LTD, OPEL Automobile GmbH-PSA, Automobiles Citroen, Automobiles Peugeot, PSA Automobiles SA, Renault, Škoda Auto a.s ja Ford-Werke GmbH (edaspidi „taotluse esitajad“) ühiselt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 (2) artikli 12a kohase taotluse muuta komisjoni rakendusotsust (EL) 2016/587 (3) nii, et kõnealuse otsusega uuendusliku tehnoloogiana heaks kiidetud tõhusate valgusdiood-välisvalgustite (edaspidi „LED-välisvalgustid“) alla kuuluksid ka teatavatel alternatiivkütustel töötada saavate sõiduautode valgustid.

2

3

| (2) | Eelkõige taotlesid taotluse esitajad, et rakendusotsus (EL) 2016/587 hõlmaks veeldatud naftagaasil (LPG), surumaagaasil (CNG) või etanoolil (E85) töötavates sõiduautodes kasutatavaid tõhusaid LED-välisvalgusteid ning et vastavalt kohandataks CO2-heite vähenemise määramise katsemeetodi teatavaid tegureid. |
| --- | --- |

(2)

Eelkõige taotlesid taotluse esitajad, et rakendusotsus (EL) 2016/587 hõlmaks veeldatud naftagaasil (LPG), surumaagaasil (CNG) või etanoolil (E85) töötavates sõiduautodes kasutatavaid tõhusaid LED-välisvalgusteid ning et vastavalt kohandataks CO2-heite vähenemise määramise katsemeetodi teatavaid tegureid.

2

| (3) | Komisjon hindas taotlust kooskõlas määruse (EL) 2019/631 artikliga 11, rakendusmäärusega (EL) nr 725/2011 ning tehniliste suunistega, mille järgi koostatakse uuendusliku tehnoloogia heakskiitmise taotlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 510/2011 (5) (2018. aasta juuli versioon) (6). |
| --- | --- |

(3)

Komisjon hindas taotlust kooskõlas määruse (EL) 2019/631 artikliga 11, rakendusmäärusega (EL) nr 725/2011 ning tehniliste suunistega, mille järgi koostatakse uuendusliku tehnoloogia heakskiitmise taotlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 510/2011 (5) (2018. aasta juuli versioon) (6).

4

5

6

| (4) | Võttes arvesse veeldatud naftagaasi ja surumaagaasi üha laialdasemat kasutamist uutes sõiduautodes, on asjakohane täpsustada, et CO2-heite vähenemisena tänu uuenduslikule tehnoloogiale tuleks arvestada ka sellistel kütustel töötada saavate sõidukite tõhusate LED-välisvalgustite kasutamisest tulenevat CO2-heite vähenemist. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse veeldatud naftagaasi ja surumaagaasi üha laialdasemat kasutamist uutes sõiduautodes, on asjakohane täpsustada, et CO2-heite vähenemisena tänu uuenduslikule tehnoloogiale tuleks arvestada ka sellistel kütustel töötada saavate sõidukite tõhusate LED-välisvalgustite kasutamisest tulenevat CO2-heite vähenemist.

2

2

| (5) | Tingimusel, et lisatakse teatavad kütusespetsiifilised tegurid, on veeldatud naftagaasil ja surumaagaasil töötavate sõiduautode puhul asjakohane määrata CO2-heite vähenemine tänu LED-valgustussüsteemile kindlaks rakendusotsuse (EL) 2016/587 lisas sätestatud katsemeetodiga. |
| --- | --- |

(5)

Tingimusel, et lisatakse teatavad kütusespetsiifilised tegurid, on veeldatud naftagaasil ja surumaagaasil töötavate sõiduautode puhul asjakohane määrata CO2-heite vähenemine tänu LED-valgustussüsteemile kindlaks rakendusotsuse (EL) 2016/587 lisas sätestatud katsemeetodiga.

2

| (6) | Kuna E85 on kogu liidu turul vähe levinud, ei tohiks seda CO2-heite vähenemise kindlaksmääramise metoodikas bensiinist eristada. |
| --- | --- |

(6)

Kuna E85 on kogu liidu turul vähe levinud, ei tohiks seda CO2-heite vähenemise kindlaksmääramise metoodikas bensiinist eristada.

2

| (7) | Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2016/587 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2016/587 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsust (EL) 2016/587 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 2 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „1.   Tootja võib taotleda CO2-heite vähenemise sertifitseerimist ühe või mitme sellise valgusdiood-välisvalgusti puhul, mis on ette nähtud kasutamiseks sisepõlemismootoriga M1-kategooria sõidukites või sõidukivälise laadimiseta M1-kategooria hübriidelektrisõidukites (NOVC-HEV), mis vastavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 101 8. lisa punkti 5.3.2 alapunktile 3, sealhulgas lisaks bensiinile ja diislikütusele ka naftagaasil (LPG), surumaagaasil (CNG) või E85-l või nende kombinatsioonil töötada saavad sõidukid, tingimusel, et sõidukile on paigaldatud üks järgmistest valgusdioodvalgustitest või nende kombinatsioon:“; |
| --- | --- | --- |

1)

artikli 2 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„1.   Tootja võib taotleda CO2-heite vähenemise sertifitseerimist ühe või mitme sellise valgusdiood-välisvalgusti puhul, mis on ette nähtud kasutamiseks sisepõlemismootoriga M1-kategooria sõidukites või sõidukivälise laadimiseta M1-kategooria hübriidelektrisõidukites (NOVC-HEV), mis vastavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 101 8. lisa punkti 5.3.2 alapunktile 3, sealhulgas lisaks bensiinile ja diislikütusele ka naftagaasil (LPG), surumaagaasil (CNG) või E85-l või nende kombinatsioonil töötada saavad sõidukid, tingimusel, et sõidukile on paigaldatud üks järgmistest valgusdioodvalgustitest või nende kombinatsioon:“;

| b) | teises lõigus asendatakse viide artikli 9 lõikele 1 viitega artikli 9 lõike 1 punktile a; |
| --- | --- |

b)

teises lõigus asendatakse viide artikli 9 lõikele 1 viitega artikli 9 lõike 1 punktile a;

| 2) | artiklisse 3 lisatakse lõiked 3 ja 4:

  „3.   Kui tõhus valgusdiood-välisvalgusti on paigaldatud kahe- või segakütuselisele sõidukile, registreerib tüübikinnitusasutus CO2-heite vähenemise järgmiselt:






  a) | bensiini ja gaaskütust kasutava kahekütuselise sõiduki CO2-heite vähenemise väärtus veeldatud naftagaasi või surumaagaasi puhul; |
| --- | --- | --- |

2)

artiklisse 3 lisatakse lõiked 3 ja 4:

„3.   Kui tõhus valgusdiood-välisvalgusti on paigaldatud kahe- või segakütuselisele sõidukile, registreerib tüübikinnitusasutus CO2-heite vähenemise järgmiselt:

a)

bensiini ja gaaskütust kasutava kahekütuselise sõiduki CO2-heite vähenemise väärtus veeldatud naftagaasi või surumaagaasi puhul;

| b) | bensiini ja E85 kasutava segakütuselise sõiduki CO2-heite vähenemise väärtus bensiini puhul. |
| --- | --- |

b)

bensiini ja E85 kasutava segakütuselise sõiduki CO2-heite vähenemise väärtus bensiini puhul.

4.   CO2-heite sertifitseeritud vähenemist, mis on registreeritud ökoinnovatsioonikoodiga nr 19, võib võtta arvesse tootjate keskmise eriheite arvutamisel kuni 31. detsembrini 2020.“;

| 3) | lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | kanne CFi kohta asendatakse järgmisega:

  „CF – ümberarvestustegur tabelist 3“; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 2 muudetakse järgmiselt:

i)

kanne CFi kohta asendatakse järgmisega:

„CF – ümberarvestustegur tabelist 3“;

| ii) | kanne VPe kohta asendatakse järgmisega:

  „VPe – efektiivvõimsuse kulu tabelist 2“; |
| --- | --- |

ii)

kanne VPe kohta asendatakse järgmisega:

Pe

„VPe – efektiivvõimsuse kulu tabelist 2“;

Pe

| b) | punktis 6 asendatakse kanne VPe kohta, sealhulgas tabelis 2, ja kanne CFi kohta, sealhulgas tabelis 3, järgmisega:

  „VPe: efektiivvõimsuse kulu tabelist 2

  Tabel 2


  Efektiivvõimsuse kulu







  Mootoritüüp | Efektiivvõimsuse kulu (Vpe) [l/kWh] |
| --- | --- | --- |
| Bensiinil/E85-l töötav mootor | 0,264 |
| Bensiinil/E85-l töötav turbomootor | 0,280 |
| Diiselmootor | 0,220 |
| Veeldatud naftagaasil töötav mootor | 0,342 |
| Veeldatud naftagaasil töötav turbomootor | 0,363 |
| | Efektiivvõimsuse kulu (Vpe) [m3/kWh] |
| Surumaagaasil (G20) töötav mootor | 0,259 |
| Surumaagaasil (G20) töötav turbomootor | 0,275 |

b)

punktis 6 asendatakse kanne VPe kohta, sealhulgas tabelis 2, ja kanne CFi kohta, sealhulgas tabelis 3, järgmisega:

Pe

„VPe: efektiivvõimsuse kulu tabelist 2

Pe

Tabel 2

Tabel 2

Efektiivvõimsuse kulu

Efektiivvõimsuse kulu

Mootoritüüp

Efektiivvõimsuse kulu (Vpe) [l/kWh]

pe

Bensiinil/E85-l töötav mootor

0,264

Bensiinil/E85-l töötav turbomootor

0,280

Diiselmootor

0,220

Veeldatud naftagaasil töötav mootor

0,342

Veeldatud naftagaasil töötav turbomootor

0,363

Efektiivvõimsuse kulu (Vpe) [m3/kWh]

pe

3

Surumaagaasil (G20) töötav mootor

0,259

Surumaagaasil (G20) töötav turbomootor

0,275

CF: ümberarvestustegur tabelist 3

Tabel 3

Tabel 3

Kütuse ümberarvestustegur (CF)

Kütuse ümberarvestustegur (CF)

| Kütuseliik | Ümberarvestustegur (CF) [gCO2/l] |
| --- | --- |
| Bensiin/E85 | 2 330 |
| Diislikütus | 2 640 |
| Veeldatud naftagaas | 1 629 |
| | Ümberarvestustegur (CF) [gCO2/m3] |
| Surumaagaas (G20) | 1 795 “ |

Kütuseliik

Ümberarvestustegur (CF) [gCO2/l]

2

Bensiin/E85

2 330

Diislikütus

2 640

Veeldatud naftagaas

1 629

Ümberarvestustegur (CF) [gCO2/m3]

2

3

Surumaagaas (G20)

1 795 “

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 6. august 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 111, 25.4.2019, lk 13.

1

(2)  Komisjoni 25. juuli 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 725/2011, millega kehtestatakse sõiduautode vähese CO2-heitega uuenduslike tehnoloogiate heakskiitmise ja sertifitseerimise kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 194, 26.7.2011, lk 19).

2

2

(3)  Komisjoni 14. aprilli 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/587, millega kiidetakse heaks sõidukite tõhusate valgusdiood-välisvalgustite kasutamine uuendusliku tehnoloogiana sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 101, 16.4.2016, lk 17).

3

2

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 443/2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames (ELT L 140, 5.6.2009, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 510/2011, millega kehtestatakse uute väikeste tarbesõidukite heitenormid, lähtudes väikesõidukite CO2-heite vähendamist käsitlevast liidu terviklikust lähenemisviisist (ELT L 145, 31.5.2011, lk 1).

5

(6)  https://circabc.europa.eu/sd/a/a19b42c8-8e87-4b24-a78b-9b70760f82a9/July%202018%20Technical%20Guidelines.pdf

6

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 7.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/30 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/30

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatusdokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav internetis: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

ÜRO eeskiri nr 25: sõiduki istmega kokku ehitatud või eraldiseisvate peatugede tüübikinnituse ühtsed sätted [2020/1169]

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

| | 04-seeria muudatuste 1. täiendus – jõustumiskuupäev: 15. juuni 2015 |
| --- | --- |

04-seeria muudatuste 1. täiendus – jõustumiskuupäev: 15. juuni 2015

SISUKORD

EESKIRI

| 1. | Kohaldamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tähised |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tüübikinnitus |
| --- | --- |

5.

| 6. | Üldnõuded |
| --- | --- |

6.

| 7. | Katsed |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tootmise nõuetele vastavus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Karistused tootmise nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

9.

| 10. | Peatoe tüübikinnituse muutmine ja laiendamine |
| --- | --- |

10.

| 11. | Juhised |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

12.

| 13. | Üleminekusätted |
| --- | --- |

13.

| 14. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

14.

LISAD

| 1. lisa. | Teatis, milles käsitletakse istmega kokku ehitatud või eraldiseisva peatoe tüübile tüübikinnituse andmist, laiendamist, andmata jätmist või tühistamist või tootmise lõpetamist eeskirja nr 25 kohaselt. |
| --- | --- |

1. lisa.

| 2. lisa. | Tüübikinnitusmärkide paigutus |
| --- | --- |

2. lisa.

| 3. lisa. | Mootorsõidukite istekohtade H-punkti ja torso tegeliku kaldenurga kindlaksmääramise menetlus |
| --- | --- |

3. lisa.

| 4. lisa. | Peatoe kõrguse ja laiuse määramine |
| --- | --- |

4. lisa.

| 5. lisa. | Katsete käigus tehtavad joonised ja mõõtmised |
| --- | --- |

5. lisa.

| 6. lisa. | Energia hajumise katse kord |
| --- | --- |

6. lisa.

| 7. lisa. | Peatoe ava mõõdu A kindlaksmääramine |
| --- | --- |

7. lisa.

1.   KOHALDAMISALA

| 1.1. | Käesolevat eeskirja kohaldatakse peatugede suhtes, mis vastavad ühele punktis 2.2 määratletud tüübile (1). |
| --- | --- |

1.1.

Käesolevat eeskirja kohaldatakse peatugede suhtes, mis vastavad ühele punktis 2.2 määratletud tüübile (1

| 1.1.1. | Eeskirja ei kohaldata peatugede suhtes, mida saab paigaldada klappistmetele või külje või seljaga sõidu suunas olevatele istmetele. |
| --- | --- |

1.1.1.

Eeskirja ei kohaldata peatugede suhtes, mida saab paigaldada klappistmetele või külje või seljaga sõidu suunas olevatele istmetele.

| 1.1.2. | Eeskirja kohaldatakse istmete seljatugede suhtes, kui need on loodud täitma ka peatugede otstarvet vastavalt määratlusele punktis 2.2. |
| --- | --- |

1.1.2.

Eeskirja kohaldatakse istmete seljatugede suhtes, kui need on loodud täitma ka peatugede otstarvet vastavalt määratlusele punktis 2.2.

2.   MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid.

| 2.1. | „Sõidukitüüp“ – kategooria mootorsõidukeid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste omaduste poolest: |
| --- | --- |

2.1.

„Sõidukitüüp“ – kategooria mootorsõidukeid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste omaduste poolest:

| 2.1.1. | sõitjateruumi piiritlevad kere kontuurid ja sisemõõtmed, |
| --- | --- |

2.1.1.

sõitjateruumi piiritlevad kere kontuurid ja sisemõõtmed,

| 2.1.2. | istmete tüüp ja mõõtmed, |
| --- | --- |

2.1.2.

istmete tüüp ja mõõtmed,

| 2.1.3. | peatoe kinnituse tüüp ja mõõtmed ning otse sõiduki konstruktsiooni külge kinnitatud peatoe puhul konstruktsiooni vastavate osade tüüp ja mõõtmed. |
| --- | --- |

2.1.3.

peatoe kinnituse tüüp ja mõõtmed ning otse sõiduki konstruktsiooni külge kinnitatud peatoe puhul konstruktsiooni vastavate osade tüüp ja mõõtmed.

| 2.2. | „Peatugi“ – seade, mille eesmärk on vähendada täiskasvanud sõitja pea tahapoole nihkumist torso suhtes, et vähendada sõitja kaelalülide vigastamise ohtu õnnetuse korral. |
| --- | --- |

2.2.

„Peatugi“ – seade, mille eesmärk on vähendada täiskasvanud sõitja pea tahapoole nihkumist torso suhtes, et vähendada sõitja kaelalülide vigastamise ohtu õnnetuse korral.

| 2.2.1. | „Istmega kokku ehitatud peatugi“ – peatugi, mille moodustab istme seljatoe ülemine osa. Käesolevale määratlusele vastavad peatoed, mis vastavad punktide 2.2.2 ja 2.2.3 määratlustele, kuid mida saab istme või sõiduki konstruktsiooni küljest eemaldada ainult tööriistade abil või istmekatte osalise või täieliku eemaldamise teel. |
| --- | --- |

2.2.1.

„Istmega kokku ehitatud peatugi“ – peatugi, mille moodustab istme seljatoe ülemine osa. Käesolevale määratlusele vastavad peatoed, mis vastavad punktide 2.2.2 ja 2.2.3 määratlustele, kuid mida saab istme või sõiduki konstruktsiooni küljest eemaldada ainult tööriistade abil või istmekatte osalise või täieliku eemaldamise teel.

| 2.2.2. | „Mahavõetav peatugi“ – peatugi, mille moodustab istmest eraldatav osa ja mis on konstrueeritud nii, et see kinnitatakse püsivalt istme seljatoe külge. |
| --- | --- |

2.2.2.

„Mahavõetav peatugi“ – peatugi, mille moodustab istmest eraldatav osa ja mis on konstrueeritud nii, et see kinnitatakse püsivalt istme seljatoe külge.

| 2.2.3. | „Eraldiseisev peatugi“ – peatugi, mille moodustab istmest eraldi asuv osa ja mis on konstrueeritud nii, et see kinnitatakse püsivalt sõiduki kere külge. |
| --- | --- |

2.2.3.

„Eraldiseisev peatugi“ – peatugi, mille moodustab istmest eraldi asuv osa ja mis on konstrueeritud nii, et see kinnitatakse püsivalt sõiduki kere külge.

| 2.3. | „Istme tüüp“ – istmed, mis ei erine üksteisest mõõtmete, karkassi ega polsterduse poolest, kuid võivad erineda viimistluse või värvuse poolest. |
| --- | --- |

2.3.

„Istme tüüp“ – istmed, mis ei erine üksteisest mõõtmete, karkassi ega polsterduse poolest, kuid võivad erineda viimistluse või värvuse poolest.

| 2.4. | „Peatoe tüüp“ – peatoed, mis ei erine mõõtmete, karkassi ega polsterduse poolest, kuid võivad erineda viimistluse, värvuse või kattematerjali poolest. |
| --- | --- |

2.4.

„Peatoe tüüp“ – peatoed, mis ei erine mõõtmete, karkassi ega polsterduse poolest, kuid võivad erineda viimistluse, värvuse või kattematerjali poolest.

| 2.5. | „Istme võrdluspunkt“ („H-punkt“) (vt käesoleva eeskirja 3. lisa) – istme suhtes vertikaalsel pikitasapinnal asuv punkt, mida läbib inimkeha matkiva mannekeeni puusaliigese teoreetiline pöörlemistelg. |
| --- | --- |

2.5.

„Istme võrdluspunkt“ („H-punkt“) (vt käesoleva eeskirja 3. lisa) – istme suhtes vertikaalsel pikitasapinnal asuv punkt, mida läbib inimkeha matkiva mannekeeni puusaliigese teoreetiline pöörlemistelg.

| 2.6. | „Võrdlusjoon“ – sirgjoon, mis läbib täiskasvanud mehe massist või mõõtmetest poole väiksema mannekeeni või sellega võrdsete näitajatega mannekeeni jalgade ja vaagna ühenduskoha ning kaela ja rindkere liitumiskoha. Istme H-punkti määramiseks käesoleva eeskirja 3. lisas kirjeldatud mannekeenil on võrdlusjoon kõnealuse lisa liites joonisel 1 näidatud joon. |
| --- | --- |

2.6.

„Võrdlusjoon“ – sirgjoon, mis läbib täiskasvanud mehe massist või mõõtmetest poole väiksema mannekeeni või sellega võrdsete näitajatega mannekeeni jalgade ja vaagna ühenduskoha ning kaela ja rindkere liitumiskoha. Istme H-punkti määramiseks käesoleva eeskirja 3. lisas kirjeldatud mannekeenil on võrdlusjoon kõnealuse lisa liites joonisel 1 näidatud joon.

| 2.7. | „Peajoon“ – sirgjoon, mis läbib pea raskuskeskme ning kaela ja rindkere ühenduskoha. Kui pea toetub peatoele, asetseb peajoon võrdlusjoone pikendusel. |
| --- | --- |

2.7.

„Peajoon“ – sirgjoon, mis läbib pea raskuskeskme ning kaela ja rindkere ühenduskoha. Kui pea toetub peatoele, asetseb peajoon võrdlusjoone pikendusel.

| 2.8. | „Kokkupandav iste“ – ajutiseks kasutamiseks ette nähtud ja tavaliselt kokkupandud iste. |
| --- | --- |

2.8.

„Kokkupandav iste“ – ajutiseks kasutamiseks ette nähtud ja tavaliselt kokkupandud iste.

| 2.9. | „Reguleerimissüsteem“ – seade istme või selle osade reguleerimiseks sõitjale sobivasse asendisse. |
| --- | --- |

2.9.

„Reguleerimissüsteem“ – seade istme või selle osade reguleerimiseks sõitjale sobivasse asendisse.

Kõnealune seade võimaldab eelkõige reguleerida istme asendit järgmiselt:

| 2.9.1. | pikisuunas; |
| --- | --- |

2.9.1.

pikisuunas;

| 2.9.2. | püstsuunas; |
| --- | --- |

2.9.2.

püstsuunas;

| 2.9.3. | istumisnurga suhtes. |
| --- | --- |

2.9.3.

istumisnurga suhtes.

| 2.10. | „Nihutussüsteem“ – seadis, mis võimaldab kindla vaheasendita nihutada või pöörata istet või mõnda istme osa, et hõlbustada pääsu asjaomase istme taha. |
| --- | --- |

2.10.

„Nihutussüsteem“ – seadis, mis võimaldab kindla vaheasendita nihutada või pöörata istet või mõnda istme osa, et hõlbustada pääsu asjaomase istme taha.

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

| 3.1. | Tüübikinnituse taotluse esitab istme või peatoe kaubanime või -märgi omanik või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. |
| --- | --- |

3.1.

Tüübikinnituse taotluse esitab istme või peatoe kaubanime või -märgi omanik või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

| 3.2. | Taotlusega koos tuleb esitada järgmised dokumendid kolmes eksemplaris: |
| --- | --- |

3.2.

Taotlusega koos tuleb esitada järgmised dokumendid kolmes eksemplaris:

| 3.2.1. | peatoe üksikasjalik kirjeldus, milles on eelkõige täpsustatud kasutatud polstrimaterjali või -materjalide omadused ning vajaduse korral ka tugi- ja kinnituselementide asukoht ja tehnilised andmed istmetüübi või istmetüüpide kohta, mille peatoele tüübikinnitust taotletakse. |
| --- | --- |

3.2.1.

peatoe üksikasjalik kirjeldus, milles on eelkõige täpsustatud kasutatud polstrimaterjali või -materjalide omadused ning vajaduse korral ka tugi- ja kinnituselementide asukoht ja tehnilised andmed istmetüübi või istmetüüpide kohta, mille peatoele tüübikinnitust taotletakse.

| 3.2.2. | Mahavõetava peatoe puhul (vt määratlust punktis 2.2.2): |
| --- | --- |

3.2.2.

Mahavõetava peatoe puhul (vt määratlust punktis 2.2.2):

| 3.2.2.1. | üksikasjalik kirjeldus istme tüübi või tüüpide kohta, mille peatoele tüübikinnitust taotletakse; |
| --- | --- |

3.2.2.1.

üksikasjalik kirjeldus istme tüübi või tüüpide kohta, mille peatoele tüübikinnitust taotletakse;

| 3.2.2.2. | üksikasjalik kirjeldus sõidukitüübi või -tüüpide kohta, millele on ette nähtud paigaldada punktis 3.2.2.1 nimetatud istmed. |
| --- | --- |

3.2.2.2.

üksikasjalik kirjeldus sõidukitüübi või -tüüpide kohta, millele on ette nähtud paigaldada punktis 3.2.2.1 nimetatud istmed.

| 3.2.3. | Eraldiseisva peatoe puhul (vt määratlust punktis 2.2.3): |
| --- | --- |

3.2.3.

Eraldiseisva peatoe puhul (vt määratlust punktis 2.2.3):

| 3.2.3.1. | sõiduki konstruktsiooni selle piirkonna üksikasjalik kirjeldus, kuhu peatugi on ette nähtud kinnitada; |
| --- | --- |

3.2.3.1.

sõiduki konstruktsiooni selle piirkonna üksikasjalik kirjeldus, kuhu peatugi on ette nähtud kinnitada;

| 3.2.3.2. | üksikasjalikud andmed sõidukitüübi kohta, millele paigaldamiseks peatoed on ette nähtud; |
| --- | --- |

3.2.3.2.

üksikasjalikud andmed sõidukitüübi kohta, millele paigaldamiseks peatoed on ette nähtud;

| 3.2.3.3. | konstruktsiooni ja peatoe iseloomulike osade mõõtjoonised; joonistel tuleb näidata tüübikinnitusnumbri kavandatav asukoht tüübikinnitusmärgi ringjoone suhtes; |
| --- | --- |

3.2.3.3.

konstruktsiooni ja peatoe iseloomulike osade mõõtjoonised; joonistel tuleb näidata tüübikinnitusnumbri kavandatav asukoht tüübikinnitusmärgi ringjoone suhtes;

| 3.2.4. | istme ja peatoe iseloomulike osade mõõtjoonised. Joonistel tuleb näidata tüübikinnitusnumbri kavandatav asukoht tüübikinnitusmärgi ringjoone suhtes. |
| --- | --- |

3.2.4.

istme ja peatoe iseloomulike osade mõõtjoonised. Joonistel tuleb näidata tüübikinnitusnumbri kavandatav asukoht tüübikinnitusmärgi ringjoone suhtes.

| 3.3. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele tuleb esitada järgmised näidised. |
| --- | --- |

3.3.

Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele tuleb esitada järgmised näidised.

| 3.3.1. | Kui peatugi on istmega kokku ehitatud (vt määratlust punktis 2.2.1): neli istmekomplekti. |
| --- | --- |

3.3.1.

Kui peatugi on istmega kokku ehitatud (vt määratlust punktis 2.2.1): neli istmekomplekti.

| 3.3.2. | Kui peatugi on mahavõetav (vt määratlust punktis 2.2.2): |
| --- | --- |

3.3.2.

Kui peatugi on mahavõetav (vt määratlust punktis 2.2.2):

| 3.3.2.1. | kaks istet igast tüübist, millele peatugi kinnitatakse; |
| --- | --- |

3.3.2.1.

kaks istet igast tüübist, millele peatugi kinnitatakse;

| 3.3.2.2. | 4 + 2N peatuge, kus N on istmetüüpide arv, millele peatugi kinnitatakse. |
| --- | --- |

3.3.2.2.

4 + 2N peatuge, kus N on istmetüüpide arv, millele peatugi kinnitatakse.

| 3.3.3. | Eraldiseisva peatoe (vt määratlust punktis 2.2.3) puhul kolm peatuge ja sõiduki konstruktsiooni vastav osa või terve sõiduk. |
| --- | --- |

3.3.3.

Eraldiseisva peatoe (vt määratlust punktis 2.2.3) puhul kolm peatuge ja sõiduki konstruktsiooni vastav osa või terve sõiduk.

| 3.4. | Tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus võib nõuda: |
| --- | --- |

3.4.

Tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus võib nõuda:

| 3.4.1. | konkreetsete osade või materjalinäidiste esitamist ja/või |
| --- | --- |

3.4.1.

konkreetsete osade või materjalinäidiste esitamist ja/või

| 3.4.2. | punktis 3.2.2.2 nimetatud tüüpi sõidukite esitamist. |
| --- | --- |

3.4.2.

punktis 3.2.2.2 nimetatud tüüpi sõidukite esitamist.

4.   TÄHISED

| 4.1. | Tüübikinnituse saamiseks esitatud seadmed peavad: |
| --- | --- |

4.1.

Tüübikinnituse saamiseks esitatud seadmed peavad:

| 4.1.1. | olema selgelt ja kustutamatult tähistatud taotluse esitaja kaubanime või kaubamärgiga; |
| --- | --- |

4.1.1.

olema selgelt ja kustutamatult tähistatud taotluse esitaja kaubanime või kaubamärgiga;

| 4.1.2. | omama punktides 3.2.3.3 ja 3.2.4 nimetatud joonistel näidatud asukohas piisavalt ruumi tüübikinnitusmärgi jaoks. |
| --- | --- |

4.1.2.

omama punktides 3.2.3.3 ja 3.2.4 nimetatud joonistel näidatud asukohas piisavalt ruumi tüübikinnitusmärgi jaoks.

| 4.2. | Kui peatugi on istmega kokku ehitatud või mahavõetav (vt määratlusi punktides 2.2.1 ja 2.2.2), võivad punktides 4.1.1 ja 4.1.2 nimetatud tähistused olla siltidel, mis on paigutatud punktis 3.2.4 nimetatud joonisel näidatud kohtadesse. |
| --- | --- |

4.2.

Kui peatugi on istmega kokku ehitatud või mahavõetav (vt määratlusi punktides 2.2.1 ja 2.2.2), võivad punktides 4.1.1 ja 4.1.2 nimetatud tähistused olla siltidel, mis on paigutatud punktis 3.2.4 nimetatud joonisel näidatud kohtadesse.

5.   TÜÜBIKINNITUS

| 5.1. | Kui käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saamiseks esitatud peatoe tüüp vastab punktide 6 ja 7 nõuetele, antakse sellele tüübikinnitus. |
| --- | --- |

5.1.

Kui käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saamiseks esitatud peatoe tüüp vastab punktide 6 ja 7 nõuetele, antakse sellele tüübikinnitus.

| 5.2. | Igale tüübikinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praegu 03, mis vastavad 20. novembril 1989 jõustunud muudatuste seeriale 03) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevas eeskirjas viimati tehtud oluliste tehniliste muudatuste seeriat. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit teisele peatoe tüübile. |
| --- | --- |

5.2.

Igale tüübikinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praegu 03, mis vastavad 20. novembril 1989 jõustunud muudatuste seeriale 03) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevas eeskirjas viimati tehtud oluliste tehniliste muudatuste seeriat. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit teisele peatoe tüübile.

| 5.3. | Teade peatoe tüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, laiendamise või andmata jätmise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastaval vormil. |
| --- | --- |

5.3.

Teade peatoe tüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, laiendamise või andmata jätmise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastaval vormil.

| 5.4. | Igale punktides 2.2.1, 2.2.2 ja 2.2.3 määratletud ja käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud istmega kokku ehitatud või eraldiseisvale peatoele tuleb kinnitada rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on: |
| --- | --- |

5.4.

Igale punktides 2.2.1, 2.2.2 ja 2.2.3 määratletud ja käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud istmega kokku ehitatud või eraldiseisvale peatoele tuleb kinnitada rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on:

| 5.4.1. | ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (2); |
| --- | --- |

5.4.1.

ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (2

| 5.4.2. | tüübikinnitusnumber; ning |
| --- | --- |

5.4.2.

tüübikinnitusnumber; ning

| 5.4.3. | istmega kokku ehitatud peatoe puhul tüübikinnitusnumbri ees olev käesoleva eeskirja number, R-täht ja mõttekriips. |
| --- | --- |

5.4.3.

istmega kokku ehitatud peatoe puhul tüübikinnitusnumbri ees olev käesoleva eeskirja number, R-täht ja mõttekriips.

| 5.5. | Tüübikinnitusmärk kinnitatakse punktis 4.1.2 nimetatud kohta. |
| --- | --- |

5.5.

Tüübikinnitusmärk kinnitatakse punktis 4.1.2 nimetatud kohta.

| 5.6. | Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu. |
| --- | --- |

5.6.

Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

| 5.7. | Näited tüübikinnitusmärgi kujunduse kohta on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas. |
| --- | --- |

5.7.

Näited tüübikinnitusmärgi kujunduse kohta on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas.

6.   ÜLDNÕUDED

| 6.1. | Peatugi ei tohi olla sõitjatele lisaohuallikas. Eelkõige ei tohi sellel üheski kasutusasendis olla ohtlikke konarusi ega teravaid ääri, mis võiksid suurendada sõitjate vigastuste ohtu või raskust. Allpool määratletud peaga kokkupõrke tsoonis asuvad peatoe osad peavad suutma hajutada energiat käesoleva eeskirja 6. lisas kirjeldatud viisil. |
| --- | --- |

6.1.

Peatugi ei tohi olla sõitjatele lisaohuallikas. Eelkõige ei tohi sellel üheski kasutusasendis olla ohtlikke konarusi ega teravaid ääri, mis võiksid suurendada sõitjate vigastuste ohtu või raskust. Allpool määratletud peaga kokkupõrke tsoonis asuvad peatoe osad peavad suutma hajutada energiat käesoleva eeskirja 6. lisas kirjeldatud viisil.

| 6.1.1. | Peaga kokkupõrke tsoon peab olema külgedelt piiratud kahe vertikaalse pikitasapinnaga, üks kummalgi küljel ning kumbki 70 mm kaugusel asjaomase istme sümmeetriatasapinnast. |
| --- | --- |

6.1.1.

Peaga kokkupõrke tsoon peab olema külgedelt piiratud kahe vertikaalse pikitasapinnaga, üks kummalgi küljel ning kumbki 70 mm kaugusel asjaomase istme sümmeetriatasapinnast.

| 6.1.2. | Peaga kokkupõrke tsoon peab olema ülevalt piiratud peatoe osaga, mis asub võrdlusjoonega R ristuva tasapinna kohal ning 635 mm kaugusel H-punktist. |
| --- | --- |

6.1.2.

Peaga kokkupõrke tsoon peab olema ülevalt piiratud peatoe osaga, mis asub võrdlusjoonega R ristuva tasapinna kohal ning 635 mm kaugusel H-punktist.

| 6.1.3. | Erandina eespool nimetatud sätetest ei kohaldata energia neeldumise nõudeid nende peatugede tagumise külje suhtes, mis on ette nähtud paigaldamiseks istmetele, mille taga ei ole ühtegi istet. |
| --- | --- |

6.1.3.

Erandina eespool nimetatud sätetest ei kohaldata energia neeldumise nõudeid nende peatugede tagumise külje suhtes, mis on ette nähtud paigaldamiseks istmetele, mille taga ei ole ühtegi istet.

| 6.2. | Peatoe esi- ja tagakülje osad – välja arvatud nende istmete peatugede tagakülg, mille taga ei ole teisi istekohti, – mis asuvad väljaspool eespool nimetatud vertikaalseid pikitasapindu, tuleb polsterdada nii, et pea ei puutuks otse vastu sõiduki osi, mille kõveruse raadius neis kohtades, kus nad ulatuvad 165 mm läbimõõduga alani, on vähemalt 5 mm.
  Alternatiivina võib neid osi pidada sobivaks, kui nad on läbinud käesoleva eeskirja 6. lisas kirjeldatud energia neeldumise katse. Kui eespool nimetatud peatoe ja selle kinnituste osad on kaetud materjaliga, mis on pehmem kui 50 Shore’i kõvadust A, kohaldatakse käesoleva punkti nõudeid, välja arvatud käesoleva eeskirja 6. lisas määratud energia neelduvuse nõuded, ainult jäikade osade suhtes. |
| --- | --- |

6.2.

Peatoe esi- ja tagakülje osad – välja arvatud nende istmete peatugede tagakülg, mille taga ei ole teisi istekohti, – mis asuvad väljaspool eespool nimetatud vertikaalseid pikitasapindu, tuleb polsterdada nii, et pea ei puutuks otse vastu sõiduki osi, mille kõveruse raadius neis kohtades, kus nad ulatuvad 165 mm läbimõõduga alani, on vähemalt 5 mm.

Alternatiivina võib neid osi pidada sobivaks, kui nad on läbinud käesoleva eeskirja 6. lisas kirjeldatud energia neeldumise katse. Kui eespool nimetatud peatoe ja selle kinnituste osad on kaetud materjaliga, mis on pehmem kui 50 Shore’i kõvadust A, kohaldatakse käesoleva punkti nõudeid, välja arvatud käesoleva eeskirja 6. lisas määratud energia neelduvuse nõuded, ainult jäikade osade suhtes.

| 6.3. | Peatugi kinnitatakse istme või sõiduki konstruktsiooni külge nii, et peatoe polstrist, kinnitusest või istme seljatoest ei tungiks esile jäiku ja ohtlikke osasid, kui katse käigus rakendatakse peakujulisele katseseadmele survet. |
| --- | --- |

6.3.

Peatugi kinnitatakse istme või sõiduki konstruktsiooni külge nii, et peatoe polstrist, kinnitusest või istme seljatoest ei tungiks esile jäiku ja ohtlikke osasid, kui katse käigus rakendatakse peakujulisele katseseadmele survet.

| 6.4. | Peatoe kõrgus, mõõdetuna punktis 7.2 kirjeldatud viisil, peab vastama järgmistele tingimustele. |
| --- | --- |

6.4.

Peatoe kõrgus, mõõdetuna punktis 7.2 kirjeldatud viisil, peab vastama järgmistele tingimustele.

| 6.4.1. | Peatoe kõrgust mõõdetakse punktis 7.2 kirjeldatud viisil. |
| --- | --- |

6.4.1.

Peatoe kõrgust mõõdetakse punktis 7.2 kirjeldatud viisil.

| 6.4.2. | Mittereguleeritava kõrgusega peatugede puhul peab esiistmetel olema peatugede kõrgus vähemalt 800 mm ja muudel istekohtadel vähemalt 750 mm. |
| --- | --- |

6.4.2.

Mittereguleeritava kõrgusega peatugede puhul peab esiistmetel olema peatugede kõrgus vähemalt 800 mm ja muudel istekohtadel vähemalt 750 mm.

| 6.4.3. | Reguleeritava kõrgusega peatoed: |
| --- | --- |

6.4.3.

Reguleeritava kõrgusega peatoed:

| 6.4.3.1. | esiistmetel peab peatugede kõrgus olema vähemalt 800 mm ja muudel istekohtadel vähemalt 750 mm. See kõrgus mõõdetakse kõige kõrgema ja kõige madalama seadeasendi vahelises asendis; |
| --- | --- |

6.4.3.1.

esiistmetel peab peatugede kõrgus olema vähemalt 800 mm ja muudel istekohtadel vähemalt 750 mm. See kõrgus mõõdetakse kõige kõrgema ja kõige madalama seadeasendi vahelises asendis;

| 6.4.3.2. | kasutuskõrgus ei tohi mingil juhul olla alla 750 mm; |
| --- | --- |

6.4.3.2.

kasutuskõrgus ei tohi mingil juhul olla alla 750 mm;

| 6.4.3.3. | muude istmete puhul, v.a esiistmed, võivad peatoed olla sellised, et neid saab nihutada asendisse, mille kõrgus on alla 750 mm, eeldusel et sõitjale on selge, et see asend ei ole ette nähtud peatoe kasutamiseks; |
| --- | --- |

6.4.3.3.

muude istmete puhul, v.a esiistmed, võivad peatoed olla sellised, et neid saab nihutada asendisse, mille kõrgus on alla 750 mm, eeldusel et sõitjale on selge, et see asend ei ole ette nähtud peatoe kasutamiseks;

| 6.4.3.4. | esiistmete puhul võivad peatoed olla sellised, et neid saab tühja istme puhul automaatselt nihutada asendisse, mille kõrgus on alla 750 mm, eeldusel et need lähevad automaatselt kasutusasendisse, kui sõitja istub istmele. |
| --- | --- |

6.4.3.4.

esiistmete puhul võivad peatoed olla sellised, et neid saab tühja istme puhul automaatselt nihutada asendisse, mille kõrgus on alla 750 mm, eeldusel et need lähevad automaatselt kasutusasendisse, kui sõitja istub istmele.

| 6.4.4. | Punktides 6.4.2 ja 6.4.3.1 nimetatud mõõtmed võivad olla väiksemad kui 800 mm esiistmete puhul ja väiksemad kui 750 mm muude istmete puhul, selleks et peatoe ja katuse sisepinna, akende või sõiduki mis tahes kereosa vahel oleks piisav vahemaa; see vahe ei tohi siiski ületada 25 mm. Nihutus- ja/või reguleerimissüsteemidega varustatud istmete puhul kohaldatakse seda kõigi istekohtade suhtes. Lisaks sellele ei või erandina punktist 6.4.3.2 olla ühegi kasutusasendi kõrgus alla 700 mm. |
| --- | --- |

6.4.4.

Punktides 6.4.2 ja 6.4.3.1 nimetatud mõõtmed võivad olla väiksemad kui 800 mm esiistmete puhul ja väiksemad kui 750 mm muude istmete puhul, selleks et peatoe ja katuse sisepinna, akende või sõiduki mis tahes kereosa vahel oleks piisav vahemaa; see vahe ei tohi siiski ületada 25 mm. Nihutus- ja/või reguleerimissüsteemidega varustatud istmete puhul kohaldatakse seda kõigi istekohtade suhtes. Lisaks sellele ei või erandina punktist 6.4.3.2 olla ühegi kasutusasendi kõrgus alla 700 mm.

| 6.4.5. | Erandina punktides 6.4.2 ja 6.4.3.1 nimetatud kõrgusnõuetest ei tohi peatoed, mis on ette nähtud kasutamiseks tagumisel keskmisel istmel või istekohal, olla madalamad kui 700 mm. |
| --- | --- |

6.4.5.

Erandina punktides 6.4.2 ja 6.4.3.1 nimetatud kõrgusnõuetest ei tohi peatoed, mis on ette nähtud kasutamiseks tagumisel keskmisel istmel või istekohal, olla madalamad kui 700 mm.

| 6.5. | Seadme selle osa kõrgus, millele toetub pea ja mida mõõdetakse punktis 7.2 kirjeldatud viisil, peab reguleeritava kõrgusega peatoe korral olema vähemalt 100 mm. |
| --- | --- |

6.5.

Seadme selle osa kõrgus, millele toetub pea ja mida mõõdetakse punktis 7.2 kirjeldatud viisil, peab reguleeritava kõrgusega peatoe korral olema vähemalt 100 mm.

| 6.6. | Mittereguleeritava kõrgusega seadme korral ei tohi vahe seljatoe ja peatoe vahel olla suurem kui 60 mm. |
| --- | --- |

6.6.

Mittereguleeritava kõrgusega seadme korral ei tohi vahe seljatoe ja peatoe vahel olla suurem kui 60 mm.

| 6.6.1. | Kui peatugi on reguleeritava kõrgusega, ei tohi see kõige madalaimas asendis olla seljatoe ülemisest servast kaugemal kui 25 mm. |
| --- | --- |

6.6.1.

Kui peatugi on reguleeritava kõrgusega, ei tohi see kõige madalaimas asendis olla seljatoe ülemisest servast kaugemal kui 25 mm.

| 6.6.2. | Mittereguleeritava kõrgusega peatoe korral on vaadeldav piirkond: |
| --- | --- |

6.6.2.

Mittereguleeritava kõrgusega peatoe korral on vaadeldav piirkond:

| 6.6.2.1. | 540 mm kaugusel R-punktist võrdlusjoonega risti olev tasapind ja |
| --- | --- |

6.6.2.1.

540 mm kaugusel R-punktist võrdlusjoonega risti olev tasapind ja

| 6.6.2.2. | kummalgi pool võrdlusjoont sellest 85 mm kaugusel kulgev kahe vertikaalse pikitasapinna vaheline ala.
  Selles alas võib olla üks või mitu ava, mis kujust sõltumata jäävad kaugusele a, mis punkti 7.5 kohaselt mõõdetuna on suurem kui 60 mm, tingimusel et pärast punkti 7.4.3.4 kohaselt tehtud lisakatset säilib vastavus punkti 7.4.3.6 nõuetele. |
| --- | --- |

6.6.2.2.

kummalgi pool võrdlusjoont sellest 85 mm kaugusel kulgev kahe vertikaalse pikitasapinna vaheline ala.

Selles alas võib olla üks või mitu ava, mis kujust sõltumata jäävad kaugusele a, mis punkti 7.5 kohaselt mõõdetuna on suurem kui 60 mm, tingimusel et pärast punkti 7.4.3.4 kohaselt tehtud lisakatset säilib vastavus punkti 7.4.3.6 nõuetele.

| 6.6.3. | Reguleeritava kõrgusega peatugede korral on peatoena toimiva seadme puhul lubatud üks või mitu ava, mis kujust sõltumata jäävad kaugusele a, mis punkti 7.5 kohaselt mõõdetuna on suurem kui 60 mm, tingimusel et pärast punkti 7.4.3.4 kohaselt korraldatud lisakatset säilib vastavus punkti 7.4.3.6 nõuetele. |
| --- | --- |

6.6.3.

Reguleeritava kõrgusega peatugede korral on peatoena toimiva seadme puhul lubatud üks või mitu ava, mis kujust sõltumata jäävad kaugusele a, mis punkti 7.5 kohaselt mõõdetuna on suurem kui 60 mm, tingimusel et pärast punkti 7.4.3.4 kohaselt korraldatud lisakatset säilib vastavus punkti 7.4.3.6 nõuetele.

| 6.7. | Peatoe laius peab olema selline, et tavalises istumisasendis oleks inimese pea nõuetekohaselt toetatud. Mõõtetasapinnal, mille laius on määratud punktis 7.3, peab peatoe laius ulatuma vähemalt 85 mm kummalegi poole selle istme sümmeetriatasapinda, mille jaoks peatugi on ette nähtud; seda vahemaad mõõdetakse punkti 7.3 kohaselt. |
| --- | --- |

6.7.

Peatoe laius peab olema selline, et tavalises istumisasendis oleks inimese pea nõuetekohaselt toetatud. Mõõtetasapinnal, mille laius on määratud punktis 7.3, peab peatoe laius ulatuma vähemalt 85 mm kummalegi poole selle istme sümmeetriatasapinda, mille jaoks peatugi on ette nähtud; seda vahemaad mõõdetakse punkti 7.3 kohaselt.

| 6.8. | Peatugi ja selle kinnitus peavad olema sellised, et punktis 7.4 sätestatud staatilise meetodi kohaselt mõõdetuna on peatoe võimaldatav maksimaalne pea nihkumine tahapoole alla 102 mm. |
| --- | --- |

6.8.

Peatugi ja selle kinnitus peavad olema sellised, et punktis 7.4 sätestatud staatilise meetodi kohaselt mõõdetuna on peatoe võimaldatav maksimaalne pea nihkumine tahapoole alla 102 mm.

| 6.9. | Peatugi ja selle kinnitus peavad olema piisavalt tugevad, et purunemata vastu pidada punktis 7.4.3.7 määratud koormusele. |
| --- | --- |

6.9.

Peatugi ja selle kinnitus peavad olema piisavalt tugevad, et purunemata vastu pidada punktis 7.4.3.7 määratud koormusele.

| 6.10. | Kui peatugi on reguleeritav, ei tohi olla võimalik ületada selle maksimaalset kasutamiseks ettenähtud kõrgust ilma kasutaja tahtliku reguleerimisele lisanduva tegevuseta. |
| --- | --- |

6.10.

Kui peatugi on reguleeritav, ei tohi olla võimalik ületada selle maksimaalset kasutamiseks ettenähtud kõrgust ilma kasutaja tahtliku reguleerimisele lisanduva tegevuseta.

7.   KATSED

| 7.1. | Võrdluspunkti (H-punkti) määramine istmel, millega on ühendatud peatugi
  See punkt määratakse kindlaks vastavalt käesoleva eeskirja 3. lisa nõuetele. |
| --- | --- |

7.1.

Võrdluspunkti (H-punkti) määramine istmel, millega on ühendatud peatugi

See punkt määratakse kindlaks vastavalt käesoleva eeskirja 3. lisa nõuetele.

| 7.2. | Peatoe kõrguse kindlaksmääramine |
| --- | --- |

7.2.

Peatoe kõrguse kindlaksmääramine

| 7.2.1. | Kõik jooned peavad asetsema kasutatava istme sümmeetriatasapinnal, mille lõikumine istmega määrab ära peatoe ja seljatoe kontuuri (vt käesoleva eeskirja 4. lisa joonis 1). |
| --- | --- |

7.2.1.

Kõik jooned peavad asetsema kasutatava istme sümmeetriatasapinnal, mille lõikumine istmega määrab ära peatoe ja seljatoe kontuuri (vt käesoleva eeskirja 4. lisa joonis 1).

| 7.2.2. | Täiskasvanud mehest poole väiksema massi ja mõõtmetega mannekeen või käesoleva eeskirja 3. lisas näidatud mannekeen tuleb asetada istmele tavalisse istumisasendisse. Kui istme seljatoe kalle on reguleeritav, fikseeritakse see asendisse, mis võimalikult täpselt vastab mannekeeni torso võrdlusjoone tahapoole kaldele 25° vertikaaltasapinna suhtes. |
| --- | --- |

7.2.2.

Täiskasvanud mehest poole väiksema massi ja mõõtmetega mannekeen või käesoleva eeskirja 3. lisas näidatud mannekeen tuleb asetada istmele tavalisse istumisasendisse. Kui istme seljatoe kalle on reguleeritav, fikseeritakse see asendisse, mis võimalikult täpselt vastab mannekeeni torso võrdlusjoone tahapoole kaldele 25° vertikaaltasapinna suhtes.

| 7.2.3. | Seejärel kantakse kõnealusel istmel 3. lisas nimetatud mannekeeni võrdlusjoone projektsioon punktis 7.2.1 määratletud tasapinnale. Peatoe ülemise ääre puutuja S tõmmatakse võrdlusjoonega risti. |
| --- | --- |

7.2.3.

Seejärel kantakse kõnealusel istmel 3. lisas nimetatud mannekeeni võrdlusjoone projektsioon punktis 7.2.1 määratletud tasapinnale. Peatoe ülemise ääre puutuja S tõmmatakse võrdlusjoonega risti.

| 7.2.4. | H-punkti ja puutuja S vaheline kaugus h on kõrgus, mida tuleb arvestada punkti 6.4 nõuete rakendamisel. |
| --- | --- |

7.2.4.

H-punkti ja puutuja S vaheline kaugus h on kõrgus, mida tuleb arvestada punkti 6.4 nõuete rakendamisel.

| 7.3. | Peatoe laiuse määramine (vt käesoleva eeskirja 4. lisa joonis 2) |
| --- | --- |

7.3.

Peatoe laiuse määramine (vt käesoleva eeskirja 4. lisa joonis 2)

| 7.3.1. | Võrdlusjoonega ristuv tasapind S1, mis asub punktis 7.2.3 määratletud puutujast S 65 mm allpool, määrab peatoe lõike, mida piiritleb kontuur C. Tasapinnale S1 kantakse lõiget C puutuvad sirged, mis kujutavad tasapinna S1 lõikumist vertikaalsete tasapindadega P ja P’, mis on kõnealuse istme sümmeetriatasapinnaga paralleelsed. |
| --- | --- |

7.3.1.

Võrdlusjoonega ristuv tasapind S1

1

1

| 7.3.2. | Peatoe laius, mida tuleb arvesse võtta punkti 6.7 nõuete rakendamisel, on tasapindade P ja P’ projektsioonide vaheline kaugus L tasapinnal S1. |
| --- | --- |

7.3.2.

Peatoe laius, mida tuleb arvesse võtta punkti 6.7 nõuete rakendamisel, on tasapindade P ja P’ projektsioonide vaheline kaugus L tasapinnal S1

| 7.3.3. | Peatoe laius tuleb vajaduse korral kindlaks määrata ka 635 mm kõrgusel istme võrdluspunktist piki võrdlusjoont mõõdetuna. |
| --- | --- |

7.3.3.

Peatoe laius tuleb vajaduse korral kindlaks määrata ka 635 mm kõrgusel istme võrdluspunktist piki võrdlusjoont mõõdetuna.

| 7.4. | Seadme toimivuse kindlakstegemine |
| --- | --- |

7.4.

Seadme toimivuse kindlakstegemine

| 7.4.1. | Peatoe toimivust kontrollitakse allpool kirjeldatud staatilise katsega. |
| --- | --- |

7.4.1.

Peatoe toimivust kontrollitakse allpool kirjeldatud staatilise katsega.

| 7.4.2. | Katse ettevalmistamine |
| --- | --- |

7.4.2.

Katse ettevalmistamine

| 7.4.2.1. | Kui peatugi on reguleeritav, tuleb see seada kõrgeimasse asendisse. |
| --- | --- |

7.4.2.1.

Kui peatugi on reguleeritav, tuleb see seada kõrgeimasse asendisse.

| 7.4.2.2. | Pinkistme puhul, kus kogu tugiraam (sealhulgas peatugede tugiraam) või selle osa on ühine mitmele istekohale, viiakse katse läbi üheaegselt kõigi istekohtade suhtes. |
| --- | --- |

7.4.2.2.

Pinkistme puhul, kus kogu tugiraam (sealhulgas peatugede tugiraam) või selle osa on ühine mitmele istekohale, viiakse katse läbi üheaegselt kõigi istekohtade suhtes.

| 7.4.2.3. | Kui iste või tagaiste on sõiduki konstruktsiooni külge kinnitatud peatoe suhtes reguleeritav, tuleb see seada tehnilise teenistuse arvates kõige ebasoodsamasse asendisse. |
| --- | --- |

7.4.2.3.

Kui iste või tagaiste on sõiduki konstruktsiooni külge kinnitatud peatoe suhtes reguleeritav, tuleb see seada tehnilise teenistuse arvates kõige ebasoodsamasse asendisse.

| 7.4.3. | Katsetamine |
| --- | --- |

7.4.3.

Katsetamine

| 7.4.3.1. | Kõik jooned peavad asetsema asjaomase istme vertikaalsel sümmeetriatasapinnal (vt eeskirja 5. lisa). |
| --- | --- |

7.4.3.1.

Kõik jooned peavad asetsema asjaomase istme vertikaalsel sümmeetriatasapinnal (vt eeskirja 5. lisa).

| 7.4.3.2. | Võrdlusjoone R projektsioon kantakse punktis 7.4.3.1 nimetatud tasapinnale. |
| --- | --- |

7.4.3.2.

Võrdlusjoone R projektsioon kantakse punktis 7.4.3.1 nimetatud tasapinnale.

| 7.4.3.3. | Nihutatud võrdlusjoon R1 saadakse nii, et käesoleva eeskirja 3. lisas nimetatud mannekeeni selga matkivale osale rakendatakse algjõudu, mis annab H-punkti suhtes tahapoole suunatud 37,3 daNm suuruse jõumomendi. |
| --- | --- |

7.4.3.3.

Nihutatud võrdlusjoon R1

| 7.4.3.4. | 165 mm läbimõõduga ümmarguse peakujulise katseseadme abil rakendatakse peatoe ülaservast 65 mm allpool ja nihutatud võrdlusjoonega R1 täisnurga all jõudu, mis tekitab H-punkti suhtes 37,3 daNm jõumomendi, kusjuures võrdlusjoon jääb nihutatud asendisse R1 vastavalt punkti 7.4.3.3 nõuetele. |
| --- | --- |

7.4.3.4.

165 mm läbimõõduga ümmarguse peakujulise katseseadme abil rakendatakse peatoe ülaservast 65 mm allpool ja nihutatud võrdlusjoonega R1

1

| 7.4.3.4.1. | Kui avad takistavad eespool nimetatud jõu rakendamist peatoe ülaservast 65 mm allpool, võib vahemaad vähendada nii, et jõu telg läbib avale kõige lähemal asuva raamiosa keskjoone. |
| --- | --- |

7.4.3.4.1.

Kui avad takistavad eespool nimetatud jõu rakendamist peatoe ülaservast 65 mm allpool, võib vahemaad vähendada nii, et jõu telg läbib avale kõige lähemal asuva raamiosa keskjoone.

| 7.4.3.4.2. | Punktides 6.6.2 ja 6.6.3 kirjeldatud juhtudel korratakse katset, rakendades igale avale 165 mm läbimõõduga ümmarguse katseseadme abil jõudu, | mis läbib ava väikseima osa raskuskeskme võrdlusjoonega paralleelsel põikitasapinnal ja tekitab R-punkti suhtes 37,3 daNm jõumomendi. |
| --- | --- | --- |

7.4.3.4.2.

Punktides 6.6.2 ja 6.6.3 kirjeldatud juhtudel korratakse katset, rakendades igale avale 165 mm läbimõõduga ümmarguse katseseadme abil jõudu,

mis läbib ava väikseima osa raskuskeskme võrdlusjoonega paralleelsel põikitasapinnal ja tekitab R-punkti suhtes 37,3 daNm jõumomendi.

| 7.4.3.5. | Määratakse peakujulise katseseadme puutuja Y, mis on paralleelne nihutatud võrdlusjoonega R1. |
| --- | --- |

7.4.3.5.

Määratakse peakujulise katseseadme puutuja Y, mis on paralleelne nihutatud võrdlusjoonega R1

| 7.4.3.6. | Mõõdetakse puutuja Y ja nihutatud võrdlusjoone R1 vaheline kaugus X. Punkti 6.8 nõue loetakse täidetuks, kui kaugus X on vähem kui 102 mm. |
| --- | --- |

7.4.3.6.

Mõõdetakse puutuja Y ja nihutatud võrdlusjoone R1

| 7.4.3.7. | Kui punktis 7.4.3.4 kirjeldatud jõudu rakendatakse peatoe ülaservast 65 mm või väiksemal kaugusel, siis suurendatakse seda kuni 89 daN ainult juhul, kui iste või istme seljatugi enne seda ei purune. |
| --- | --- |

7.4.3.7.

Kui punktis 7.4.3.4 kirjeldatud jõudu rakendatakse peatoe ülaservast 65 mm või väiksemal kaugusel, siis suurendatakse seda kuni 89 daN ainult juhul, kui iste või istme seljatugi enne seda ei purune.

| 7.5. | Peatoe ava kauguse a määramine (vt eeskirja 7. lisa) |
| --- | --- |

7.5.

Peatoe ava kauguse a määramine (vt eeskirja 7. lisa)

| 7.5.1. | 165 mm läbimõõduga kera abil määratakse iga ava kaugus a peatoe esikülje suhtes. |
| --- | --- |

7.5.1.

165 mm läbimõõduga kera abil määratakse iga ava kaugus a peatoe esikülje suhtes.

| 7.5.2. | Kera puudutab ava punktis, mis võimaldab selle maksimaalset sissetungimist jõudu rakendamata. |
| --- | --- |

7.5.2.

Kera puudutab ava punktis, mis võimaldab selle maksimaalset sissetungimist jõudu rakendamata.

| 7.5.3. | Kera ja ava kahe kokkupuutepunkti vaheline vahemaa moodustab kauguse a, mida võetakse arvesse punktides 6.6.2 ja 6.6.3 sätestatud hindamisel. |
| --- | --- |

7.5.3.

Kera ja ava kahe kokkupuutepunkti vaheline vahemaa moodustab kauguse a, mida võetakse arvesse punktides 6.6.2 ja 6.6.3 sätestatud hindamisel.

8.   TOOTMISE NÕUETELE VASTAVUS

| 8.1. | Iga 2. lisale vastavat tüübikinnitusmärki kandev peatugi või iste peab vastama tüübikinnituse saanud peatoe tüübile ning punktides 6 ja 7 ettenähtud tingimustele. |
| --- | --- |

8.1.

Iga 2. lisale vastavat tüübikinnitusmärki kandev peatugi või iste peab vastama tüübikinnituse saanud peatoe tüübile ning punktides 6 ja 7 ettenähtud tingimustele.

| 8.2. | Eespool nimetatud vastavuse kontrollimiseks tehakse piisaval arvul seeriatoodangu peatugede pistelisi kontrolle. |
| --- | --- |

8.2.

Eespool nimetatud vastavuse kontrollimiseks tehakse piisaval arvul seeriatoodangu peatugede pistelisi kontrolle.

| 8.3. | Nende katsete puhul kasutatakse müügil olevaid või müüki minevaid peatugesid. |
| --- | --- |

8.3.

Nende katsete puhul kasutatakse müügil olevaid või müüki minevaid peatugesid.

| 8.4. | Vastavuse kontrollimiseks valitud peatoed peavad läbima käesoleva eeskirja punktis 7 kirjeldatud katse. |
| --- | --- |

8.4.

Vastavuse kontrollimiseks valitud peatoed peavad läbima käesoleva eeskirja punktis 7 kirjeldatud katse.

9.   KARISTUSED TOOTMISE NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 9.1. | Tüübikinnitusega peatoed
  Peatoe tüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 5.4 nimetatud peatoed ei läbi pistelist kontrolli või ei vasta tüübikinnituse saanud tüübile. |
| --- | --- |

9.1.

Tüübikinnitusega peatoed

Peatoe tüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 5.4 nimetatud peatoed ei läbi pistelist kontrolli või ei vasta tüübikinnituse saanud tüübile.

| 9.2. | Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi. |
| --- | --- |

9.2.

Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

10.   PEATOE TÜÜBIKINNITUSE MUUTMINE JA LAIENDAMINE

| 10.1. | Igast peatoe tüübi muutmisest tuleb teatada peatoe tüübile tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele. Sellisel juhul võib asutus: |
| --- | --- |

10.1.

Igast peatoe tüübi muutmisest tuleb teatada peatoe tüübile tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele. Sellisel juhul võib asutus:

| 10.1.1. | võtta seisukoha, et tehtud muudatus ei avalda tõenäoliselt negatiivset mõju ja peatugi vastab igal juhul nõuetele, või või |
| --- | --- |

10.1.1.

võtta seisukoha, et tehtud muudatus ei avalda tõenäoliselt negatiivset mõju ja peatugi vastab igal juhul nõuetele, või või

| 10.1.2. | nõuda katsete eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt uut katsearuannet. |
| --- | --- |

10.1.2.

nõuda katsete eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt uut katsearuannet.

| 10.2. | Tüübikinnituse andmisest või andmata jätmisest koos muudatuste täpsustustega teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.3 kindlaks määratud korras. |
| --- | --- |

10.2.

Tüübikinnituse andmisest või andmata jätmisest koos muudatuste täpsustustega teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.3 kindlaks määratud korras.

| 10.3. | Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus määrab igale laiendusele seerianumbri ja teatab sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 1. lisas ettenähtud näidisele vastava teate vormiga. |
| --- | --- |

10.3.

Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus määrab igale laiendusele seerianumbri ja teatab sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 1. lisas ettenähtud näidisele vastava teate vormiga.

11.   JUHISED

Iga mudeliga, mis vastab tüübikinnituse saanud peatoe tüübile, peab tootja kaasa andma üksikasjalikud andmed nende istmetüüpide ja tehniliste näitajate kohta, mille jaoks see mudel on tüübikinnituse saanud. Kui peatugi on reguleeritav, peavad andmed sisaldama selgeid reguleerimise ja/või vabastamise juhiseid.

12.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab täielikult käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud peatugede tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele. Pärast sellekohase teatise saamist teatab kõnealune asutus sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat vormi.

13.   ÜLEMINEKUSÄTTED

| 13.1. | Alates 04-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda UNECE tüübikinnituse andmisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 04-seeria muudatustega. |
| --- | --- |

13.1.

Alates 04-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda UNECE tüübikinnituse andmisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 04-seeria muudatustega.

| 13.2. | 24 kuud pärast 04-seeria muudatuste jõustumiskuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised UNECE tüübikinnituse vaid siis, kui tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüüp vastab 04-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele. |
| --- | --- |

13.2.

24 kuud pärast 04-seeria muudatuste jõustumiskuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised UNECE tüübikinnituse vaid siis, kui tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüüp vastab 04-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele.

| 13.3. | 48 kuud pärast 04-seeria muudatuste jõustumiskuupäeva kaotavad olemasolevad käesoleva eeskirja kohased tüübikinnitused kehtivuse, kui sõidukitüübid ei vasta 04-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele. |
| --- | --- |

13.3.

48 kuud pärast 04-seeria muudatuste jõustumiskuupäeva kaotavad olemasolevad käesoleva eeskirja kohased tüübikinnitused kehtivuse, kui sõidukitüübid ei vasta 04-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele.

14.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA TÜÜBIKINNITUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osalised edastavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning nende tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata vormikohased teatised teistes riikides välja antud tüübikinnituste, nende laiendamise, andmata jätmise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta.

---

(1)  Peatoed, mis vastavad eeskirja nr 17 tingimustele, ei pea vastama käesoleva eeskirja tingimustele. Üle 3 500 kg kaaluvate M2-kategooria sõidukite istmed ja M3-kategooria sõidukite istmed, mis on saanud tüübikinnituse eeskirja nr 80 kohaselt, ei pea vastama käesoleva eeskirja tingimustele.

1

2

3

(2)  1958. aasta kokkuleppe osalisriikide tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas, dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

2

---

1. LISA

Teatis

(suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Välja andnud: ametiasutuse nimi
  ...
  ... |
| --- | --- |

Image 84

Välja andnud: ametiasutuse nimi

...

...

| milles käsitletakse istmega kokku ehitatud või eraldiseisva peatoe tüübi: (2) | tüübikinnituse andmist |
| --- | --- |
| tüübikinnituse laiendamist |
| tüübikinnituse andmata jätmist |
| tüübikinnituse tühistamist |
| tootmise lõpetamist |

milles käsitletakse istmega kokku ehitatud või eraldiseisva peatoe tüübi: (2)

tüübikinnituse andmist

tüübikinnituse laiendamist

tüübikinnituse andmata jätmist

tüübikinnituse tühistamist

tootmise lõpetamist

eeskirja nr 25 kohaselt

| Tüübikinnituse nr: ... | Laienduse nr: ... |
| --- | --- |

Tüübikinnituse nr: ...

Laienduse nr: ...

1.

Kaubanimi või kaubamärk: ...

2.

Tootja nimi: ...

3.

Vajadusel tootja esindaja nimi: ...

4.

Aadress: ...

5.

Tüübikinnituse saamiseks esitatud (kuupäev): ...

6.

Katsed teinud tehniline teenistus: ...

7.

Peatoe lühikirjeldus (3)...

8.

Nende istmete tüüp ja tehnilised näitajad, millel kasutamiseks peatugi on ette nähtud või millega see on kokku ehitatud: ...

9.

Sõidukitüübid, mille istmetel kasutamiseks peatugi on ette nähtud: ...

10.

Tehnilise teenistuse aruande kuupäev: ...

11.

Tehnilise teenistuse aruande number: ...

12.

Tüübikinnitus antud/andmata jäetud/laiendatud/tühistatud (2)...

13.

Koht: ...

14.

Kuupäev: ...

15.

Allkiri: ...

16.

Käesolevale teatisele on lisatud loetelu tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutuses hoitavatest dokumentidest, mis väljastatakse taotluse korral.

---

(1)  Tüübikinnituse andnud, seda laiendanud, selle andmata jätnud või selle tühistanud riigi tunnusnumber (vt käesoleva eeskirja sätted tüübikinnituse kohta).

1

(2)  Mittevajalik maha tõmmata.

2

(3)  Istmega kokku ehitatud või mahavõetava peatoe puhul (vt määratlusi eeskirja punktides 2.2.1 ja 2.2.2) ei ole seda punkti vaja täita, kui kõik vajalikud tehnilised andmed ja üksikasjad on esitatud punktis 8.

3

---

2. LISA

Tüübikinnitusmärkide paigutus (*)

Istmega kokku ehitatud või mahavõetava peatoe (vt määratlusi eeskirja punktides 2.2.1 ja 2.2.2) tüübikinnitusmärk.

Image 85

Ühele või mitmele istmega kokku ehitatud või mahavõetavale peatoele kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomase peatoe tüüp on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) eeskirja nr 25 alusel tüübikinnitusnumbri 032439 all. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit näitavad, et tüübikinnitus on antud vastavalt 03-seeria muudatustega muudetud eeskirja nr 25 nõuetele.

Eraldiseisva peatoe tüübi (vt määratlust eeskirja punktis 2.2.3) tüübikinnitusmärk.

Image 86

Peatoele kinnitatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane peatugi on saanud tüübikinnituse, see on eraldiseisev peatugi ja sellele on antud tüübikinnitus Hollandis (E4) tüübikinnitusnumbriga 032439. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit näitavad, et tüübikinnitus on antud vastavalt 03-seeria muudatustega muudetud eeskirja nr 25 nõuetele.

---

(*)  Tüübikinnitusnumber märgitakse ringjoone lähedale ja E-tähe kohale või alla või E-tähest paremale või vasakule.

---

3. LISA

Mootorsõidukite istekohtade H-punkti ja torso tegeliku kaldenurga kindlaksmääramise menetlus (1)

3. lisa 1. liide

Kolmemõõtmelise H-punkti seadme (3-D H-seadme) kirjeldus ((1))

3. lisa 2. liide

Kolmemõõtmeline teljestik ((1))

3. lisa 3. liide

Istekohtade võrdlusandmed ((1))

---

(1)  Menetlust on kirjeldatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 1. lisas, dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6.

1

((1))  3-D H-seadet on kirjeldatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 1. lisa 1. liites, dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6.

(1)

((1))  Nagu on kirjeldatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 1. lisa 2. liites, dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6.

(1)

((1))  Nagu on kirjeldatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 1. lisa 3. liites, dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6.

(1)

---

4. LISA

Peatoe kõrguse ja laiuse määramine

Image 87

  Joonis 1 Kõrgus maapinnast

Image 88

  Joonis 2

---

5. LISA

Katsete käigus tehtavad joonised ja mõõtmised

Image 89

______________Algasendi kontuur

---------Asendi kontuur koormuse all

r: võrdlusjoon

r1: nihutatud võrdlusjoon

F moment r suhtes: 37,3 daNm

---

6. LISA

Energia hajumise katse kord

1.   Paigaldus, katseseade, salvestusvahendid ja menetlus

1.1.   Paigaldus

Energiat neelava materjaliga kaetud peatugesid reguleeritakse ja neid katsetatakse sõiduki istmel või konstruktsiooni osal, kuhu nad on paigaldatud. Konstruktsiooni osa kinnitatakse tugevalt katsestendi külge selliselt, et see jääb jõu avaldamise ajal liikumatuks; alus, millel see asetseb, peab eritingimuste puudumisel olema ligikaudselt horisontaalne, eritingimusi peab põhjendama. Kui istme seljatugi on reguleeritav, kinnitatakse see käesoleva eeskirja punktis 7.2.2 kirjeldatud asendisse.

Peatugi paigaldatakse istme seljatoele nii, nagu ta asetseb sõidukis. Kui tegemist on eraldiseisva peatoega, kinnitatakse see sõiduki konstruktsiooni osale, kuhu ta tavaliselt on kinnitatud.

Kui tegemist on reguleeritava peatoega, reguleeritakse see kõige ülemisse asendisse, mida reguleerimisseadis võimaldab.

1.2.   Katseseade

| 1.2.1. | Seade koosneb pendlist, mille pöörlemistelg toetub kuullaagritele ja mille taandatud mass (*1) löögikeskmes on 6,8 kg. Pendli alumiseks osaks on jäik 165 mm läbimõõduga peakujuline katseseade, mille kese langeb kokku pendli löögikeskmega. |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Peakujulise katseseadme külge kinnitatakse kaks kiirendusmõõturit ja kiirusemõõtur, mis on suutelised mõõtma väärtusi löögi suunas. |
| --- | --- |

1.2.2.

1.3.   Salvestusvahendid

Kasutatavad salvestusvahendid peavad võimaldama mõõta järgmise täpsusega:

| 1.3.1. | Kiirendus: | täpsus = ± 5 % tegelikust väärtusest; |
| --- | --- | --- |

1.3.1.

täpsus = ± 5 % tegelikust väärtusest;

| | mõõteahela sagedusklass: CFC 600, mis vastab standardile ISO 6487 (1987); |
| --- | --- |

mõõteahela sagedusklass: CFC 600, mis vastab standardile ISO 6487 (1987);

| | ristsuunaline tundlikkus ≤ 5 % skaala kõige madalamast väärtusest. |
| --- | --- |

ristsuunaline tundlikkus ≤ 5 % skaala kõige madalamast väärtusest.

| 1.3.2. | Kiirus: | täpsus = ±2,5 % tegelikust väärtusest; |
| --- | --- | --- |

1.3.2.

täpsus = ±2,5 % tegelikust väärtusest;

| | tundlikkus = 0,5 km/h |
| --- | --- |

tundlikkus = 0,5 km/h

| 1.3.3. | Ajaarvestus | Mõõteriistad peavad võimaldama võtta aega kogu tegevuse vältel ning anda näitusid tuhandiksekundilise täpsusega: |
| --- | --- | --- |

1.3.3.

Mõõteriistad peavad võimaldama võtta aega kogu tegevuse vältel ning anda näitusid tuhandiksekundilise täpsusega:

| | katse analüüsimiseks kasutataval salvestusel märgitakse ära löögi algusmoment, mil peakujuline katseseade ja katsetatav objekt puutuvad kokku esimest korda. |
| --- | --- |

katse analüüsimiseks kasutataval salvestusel märgitakse ära löögi algusmoment, mil peakujuline katseseade ja katsetatav objekt puutuvad kokku esimest korda.

1.4.   Katsemenetlus

| 1.4.1. | Kui peatugi on paigaldatud ja reguleeritud käesoleva lisa punkti 1.1 kohaselt, antakse löök labori valitud punktidesse käesoleva eeskirja punktis 6.1 määratud peaga kokkupõrke tsoonis ja kui võimalik ka punktis 6.2 nimetatud väljapoole peaga kokkupõrke tsooni jäävates piirkondades pindadel, mille kõveruse raadius on väiksem kui 5 mm. |
| --- | --- |

1.4.1.

| 1.4.1.1. | Tagakülje puhul on tagant ettepoole antava löögi suund pikitasapinnal, mis on vertikaaltasapinna suhtes 45° nurga all. |
| --- | --- |

1.4.1.1.

| 1.4.1.2. | Esikülje puhul on eest tahapoole antava löögi suund pikitasapinnal horisontaalne. |
| --- | --- |

1.4.1.2.

| 1.4.1.3. | Esimesi ja tagumisi alasid piirab peatoe ülemise ääre horisontaalne puutetasapind, mis on kindlaks määratud käesoleva eeskirja punktis 7.2. |
| --- | --- |

1.4.1.3.

| 1.4.2. | Peakujuline katseseade põrkub katsetatava objektiga kiirusel 24,1 km/h; see kiirus saadakse kas ainult tõukejõu abil või kasutatakse täiendavat tõukeseadet. |
| --- | --- |

1.4.2.

2.   Tulemused

Eespool kirjeldatud meetodil teostatud katses ei tohi peakujulise katseseadme aeglustus olla rohkem kui kolme millisekundi vältel püsivalt suurem kui 80 g. Aeglustusmääraks võetakse kahe kiirendusmõõturi näitude keskmine.

3.   Samaväärsed katsemenetlused

| 3.1. | Samaväärsed katsemeetodid on lubatud tingimusel, et saavutatakse punktis 2 nõutavad tulemused, eelkõige võib muuta katseseadme suunda tingimusel, et peatoe ja löögi suuna vaheliste suhteliste nurkade suurus on sama. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Punktis 1 kirjeldatud meetodist erineva meetodi samaväärsuse tõendamise eest vastutab meetodit kasutav isik. |
| --- | --- |

3.2.

---

(*1)  Pendli taandatud massi mr suhet pendli kogumassi m vahemaal a löögikeskme ja pöörlemistelje vahel ning vahemaal l raskuskeskme ja pöörlemistelje vahel väljendab järgmine valem: mr = m (l/a)

---

7. LISA

Peatugede avade mõõtme „a“ kindlaksmääramine

(vt käesoleva eeskirja punktid 6.6.2 ja 6.6.3)

Image 90

  Joonis 1 Horisontaalsete avade näidis

| Märkus. | Lõige A-A tehakse ava selles punktis, kus kuul jõudu avaldamata maksimaalselt sisse tungib. |
| --- | --- |

Märkus.

Image 91

  Joonis 2 Vertikaalsete avade näidis

| Märkus. | Lõige A–A tehakse ava selles punktis, kus kuul jõudu avaldamata maksimaalselt sisse tungib. |
| --- | --- |

Märkus.

---

Parandused

| 7.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 258/51 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 258/51

---

Komisjoni 18. oktoobri 2018. aasta rakendusmääruse (EL) 2018/1566 (milles käsitletakse loa andmist Aspergillus niger’i (NRRL 25541) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaasi ja endo-1,4-β-ksülanaasi ning Aspergillus niger’i (ATCC66222) abil toodetud α-amülaasi preparaadi kasutamiseks võõrutatud põrsaste ja vähem levinud sealiikide (võõrutatud) söödalisandina ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1453/2004 (loa omanik Andrès Pintaluba S.A.)) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 262, 19. oktoober 2018
  )

Pealkirjas, tekstis ja lisas

Asendatakse

„
  Aspergillus niger (ATCC66222)“

järgmisega:

„
  Aspergillus orizae (ATCC66222)“.

---