# Uradni list L 156/2020

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 156 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6319. maj 2020 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 156

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6319. maj 2020

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/665 z dne 13. maja 2020 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Aceite de Jaén (ZGO)) | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/666 z dne 18. maja 2020 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 920/2013 glede obnovitve imenovanj ter nadzora in spremljanja priglašenih organov (
  1
  ) | 2 |
| | | SKLEPI |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/667 z dne 6. maja 2020 o spremembi Sklepa 2012/688/EU glede posodobitve ustreznih tehničnih pogojev za frekvenčna pasova 1 920–1 980 MHz in 2 110–2 170 MHz
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 2816)

   (
  1
  ) | 6 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/668 z dne 18. maja 2020 o harmoniziranih standardih za osebno varovalno opremo, pripravljenih v podporo Uredbi (EU) 2016/425 Evropskega parlamenta in Sveta | 13 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/669 z dne 18. maja 2020 o spremembi Izvedbenega sklepa 2013/801/EU glede pooblastitve Izvajalske agencije za inovacije in omrežja za izvajanje sklada za inovacije | 20 |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Sklep št. 1/2020 Odbora SGP, ustanovljenega z Vmesnim sporazumom, ki vodi k sporazumu o gospodarskem partnerstvu, med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in pogodbenico Srednjo Afriko na drugi strani, z dne 28. aprila 2020 v zvezi s sprejetjem poslovnika za posredovanje, poslovnika za arbitražo ter etičnega kodeksa razsodnikov [2020/670] | 22 |
| | * | Sklep št. 2/2020 Odbora SGP, ustanovljenega z Vmesnim sporazumom, ki vodi k sporazumu o gospodarskem partnerstvu, med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in pogodbenico Srednjo Afriko na drugi strani z dne 28. aprila 2020 v zvezi s sprejetjem seznama razsodnikov [2020/671] | 35 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/665 z dne 13. maja 2020 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Aceite de Jaén (ZGO))

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/666 z dne 18. maja 2020 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 920/2013 glede obnovitve imenovanj ter nadzora in spremljanja priglašenih organov (
  1
  )

1

2

SKLEPI

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/667 z dne 6. maja 2020 o spremembi Sklepa 2012/688/EU glede posodobitve ustreznih tehničnih pogojev za frekvenčna pasova 1 920–1 980 MHz in 2 110–2 170 MHz
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 2816)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 2816)

1

6

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/668 z dne 18. maja 2020 o harmoniziranih standardih za osebno varovalno opremo, pripravljenih v podporo Uredbi (EU) 2016/425 Evropskega parlamenta in Sveta

13

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/669 z dne 18. maja 2020 o spremembi Izvedbenega sklepa 2013/801/EU glede pooblastitve Izvajalske agencije za inovacije in omrežja za izvajanje sklada za inovacije

20

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Sklep št. 1/2020 Odbora SGP, ustanovljenega z Vmesnim sporazumom, ki vodi k sporazumu o gospodarskem partnerstvu, med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in pogodbenico Srednjo Afriko na drugi strani, z dne 28. aprila 2020 v zvezi s sprejetjem poslovnika za posredovanje, poslovnika za arbitražo ter etičnega kodeksa razsodnikov [2020/670]

22

*

Sklep št. 2/2020 Odbora SGP, ustanovljenega z Vmesnim sporazumom, ki vodi k sporazumu o gospodarskem partnerstvu, med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in pogodbenico Srednjo Afriko na drugi strani z dne 28. aprila 2020 v zvezi s sprejetjem seznama razsodnikov [2020/671]

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 19.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 156/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 156/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/665

z dne 13. maja 2020

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb („Aceite de Jaén“ (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Španije za registracijo imena „Aceite de Jaén“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Španije za registracijo imena „Aceite de Jaén“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2).

| (2) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Aceite de Jaén“ registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Aceite de Jaén“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime „Aceite de Jaén“ (ZGO) se registrira.

Ime iz prvega odstavka opredeljuje proizvod skupine 1.5 Olja in masti (maslo, margarina, olje itn.) iz Priloge XI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 668/2014 (3).

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. maja 2020

Za Komisijo

V imenu predsednice

Janusz WOJCIECHOWSKI

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  
  UL C 30, 29.1.2020, str. 9.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).

3

---

| 19.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 156/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 156/2

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/666

z dne 18. maja 2020

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 920/2013 glede obnovitve imenovanj ter nadzora in spremljanja priglašenih organov

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/385/EGS z dne 20. junija 1990 o približevanju zakonodaje držav članic o aktivnih medicinskih pripomočkih za vsaditev (1) in zlasti člena 11(2) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 93/42/EGS z dne 14. junija 1993 o medicinskih pripomočkih (2) in zlasti člena 16(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 920/2013 (3) določa enotno razlago glavnih elementov meril za imenovanje priglašenih organov, navedenih v direktivah 90/385/EGS in 93/42/EGS. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 920/2013 (3) določa enotno razlago glavnih elementov meril za imenovanje priglašenih organov, navedenih v direktivah 90/385/EGS in 93/42/EGS.

| (2) | Pandemija COVID-19 in z njo povezana kriza v javnem zdravju pomenita izziv brez primere za države članice in druge akterje, ki so dejavni na področju medicinskih pripomočkov. Kriza v javnem zdravju je povzročila izredne razmere, ki pomembno vplivajo na različna področja, ki jih zajema regulativni okvir Unije za medicinske pripomočke, kot so imenovanje in delo priglašenih organov ter razpoložljivost nujnih medicinskih pripomočkov v Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Pandemija COVID-19 in z njo povezana kriza v javnem zdravju pomenita izziv brez primere za države članice in druge akterje, ki so dejavni na področju medicinskih pripomočkov. Kriza v javnem zdravju je povzročila izredne razmere, ki pomembno vplivajo na različna področja, ki jih zajema regulativni okvir Unije za medicinske pripomočke, kot so imenovanje in delo priglašenih organov ter razpoložljivost nujnih medicinskih pripomočkov v Uniji.

| (3) | V okviru pandemije COVID-19 je bila sprejeta Uredba (EU) 2020/561 Evropskega parlamenta in Sveta (4), da bi se za eno leto odložila uporaba tistih določb Uredbe (EU) 2017/745 Evropskega parlamenta in Sveta (5), ki bi se sicer začele uporabljati 26. maja 2020, vključno z določbo o razveljavitvi direktiv 90/385/EGS in 93/42/EGS. |
| --- | --- |

(3)

V okviru pandemije COVID-19 je bila sprejeta Uredba (EU) 2020/561 Evropskega parlamenta in Sveta (4), da bi se za eno leto odložila uporaba tistih določb Uredbe (EU) 2017/745 Evropskega parlamenta in Sveta (5), ki bi se sicer začele uporabljati 26. maja 2020, vključno z določbo o razveljavitvi direktiv 90/385/EGS in 93/42/EGS.

| (4) | Posledično lahko priglašeni organi, imenovani v skladu z navedenima direktivama, certificirajo medicinske pripomočke še dodatno leto, in sicer do 25. maja 2021. Vendar se bodo imenovanja številnih navedenih priglašenih organov iztekla med 26. majem 2020 in 25. majem 2021. Brez veljavnega imenovanja navedeni priglašeni organi ne bi več mogli izdajati certifikatov in zagotavljati njihove neprekinjene veljavnosti, kar je nujno potrebno za zakonito dajanje medicinskih pripomočkov na trg ali v uporabo. |
| --- | --- |

(4)

Posledično lahko priglašeni organi, imenovani v skladu z navedenima direktivama, certificirajo medicinske pripomočke še dodatno leto, in sicer do 25. maja 2021. Vendar se bodo imenovanja številnih navedenih priglašenih organov iztekla med 26. majem 2020 in 25. majem 2021. Brez veljavnega imenovanja navedeni priglašeni organi ne bi več mogli izdajati certifikatov in zagotavljati njihove neprekinjene veljavnosti, kar je nujno potrebno za zakonito dajanje medicinskih pripomočkov na trg ali v uporabo.

| (5) | Da bi se izognili pomanjkanju nujnih medicinskih pripomočkov, je zato nujno, da priglašeni organi, ki so trenutno imenovani v skladu z direktivama 90/385/EGS in 93/42/EGS, lahko še naprej delujejo, dokler se ne začne uporabljati novi regulativni okvir za medicinske pripomočke v skladu z Uredbo (EU) 2017/745. |
| --- | --- |

(5)

Da bi se izognili pomanjkanju nujnih medicinskih pripomočkov, je zato nujno, da priglašeni organi, ki so trenutno imenovani v skladu z direktivama 90/385/EGS in 93/42/EGS, lahko še naprej delujejo, dokler se ne začne uporabljati novi regulativni okvir za medicinske pripomočke v skladu z Uredbo (EU) 2017/745.

| (6) | Izvedbena uredba (EU) št. 920/2013 določa postopkovna pravila in obveznosti za obnovitev imenovanja za priglašeni organ, ki jih morajo organi za imenovanje iz držav članic izpolnjevati v skladu z direktivama 90/385/EGS in 93/42/EGS. |
| --- | --- |

(6)

Izvedbena uredba (EU) št. 920/2013 določa postopkovna pravila in obveznosti za obnovitev imenovanja za priglašeni organ, ki jih morajo organi za imenovanje iz držav članic izpolnjevati v skladu z direktivama 90/385/EGS in 93/42/EGS.

| (7) | Izredne razmere, ki jih je povzročila pandemija COVID-19, pomembno vplivajo na delo priglašenih organov, držav članic in Komisije v zvezi s postopkom obnovitve imenovanj. Zlasti omejitve potovanj in javnozdravstveni ukrepi, kot so zahteve po omejevanju socialnih stikov, ki so jih uvedle države članice, ter povečano povpraševanje po virih za boj proti pandemiji COVID-19 in z njo povezani krizi v javnem zdravju zadevnim akterjem preprečujejo izvajanje postopka imenovanja v skladu s postopkovnimi pravili in obveznostmi iz Izvedbene uredbe (EU) št. 920/2013. Zaradi odloga uporabe Uredbe (EU) 2017/745 ter odloga razveljavitve direktiv 90/385/EGS in 93/42/EGS je treba obnoviti imenovanja priglašenih organov, ki bi se sicer iztekla, preden se bo začel uporabljati novi regulativni okvir za medicinske pripomočke v skladu z Uredbo (EU) 2017/745. Obnovitve imenovanj bodo morale biti sprejete z velikimi časovnimi omejitvami. Navedenih omejitev ob sprejetju Izvedbene uredbe (EU) št. 920/2013 ni bilo mogoče razumno predvideti. |
| --- | --- |

(7)

Izredne razmere, ki jih je povzročila pandemija COVID-19, pomembno vplivajo na delo priglašenih organov, držav članic in Komisije v zvezi s postopkom obnovitve imenovanj. Zlasti omejitve potovanj in javnozdravstveni ukrepi, kot so zahteve po omejevanju socialnih stikov, ki so jih uvedle države članice, ter povečano povpraševanje po virih za boj proti pandemiji COVID-19 in z njo povezani krizi v javnem zdravju zadevnim akterjem preprečujejo izvajanje postopka imenovanja v skladu s postopkovnimi pravili in obveznostmi iz Izvedbene uredbe (EU) št. 920/2013. Zaradi odloga uporabe Uredbe (EU) 2017/745 ter odloga razveljavitve direktiv 90/385/EGS in 93/42/EGS je treba obnoviti imenovanja priglašenih organov, ki bi se sicer iztekla, preden se bo začel uporabljati novi regulativni okvir za medicinske pripomočke v skladu z Uredbo (EU) 2017/745. Obnovitve imenovanj bodo morale biti sprejete z velikimi časovnimi omejitvami. Navedenih omejitev ob sprejetju Izvedbene uredbe (EU) št. 920/2013 ni bilo mogoče razumno predvideti.

| (8) | Ob upoštevanju izzivov brez primere, ki jih je povzročila pandemija COVID-19, zapletenosti nalog v zvezi z obnovitvijo imenovanj priglašenih organov ter potrebe po preprečevanju morebitnega pomanjkanja nujnih medicinskih pripomočkov v Uniji je primerno spremeniti Izvedbeno uredbo (EU) št. 920/2013 glede obnovitve imenovanj za priglašene organe. To bi moralo organom za imenovanje v okviru pandemije COVID-19 in z njo povezane krize v javnem zdravju omogočiti odstopanje od postopkov iz člena 3 navedene uredbe, da se zagotovi nemotena in pravočasna obnovitev imenovanja pred njegovim iztekom. |
| --- | --- |

(8)

Ob upoštevanju izzivov brez primere, ki jih je povzročila pandemija COVID-19, zapletenosti nalog v zvezi z obnovitvijo imenovanj priglašenih organov ter potrebe po preprečevanju morebitnega pomanjkanja nujnih medicinskih pripomočkov v Uniji je primerno spremeniti Izvedbeno uredbo (EU) št. 920/2013 glede obnovitve imenovanj za priglašene organe. To bi moralo organom za imenovanje v okviru pandemije COVID-19 in z njo povezane krize v javnem zdravju omogočiti odstopanje od postopkov iz člena 3 navedene uredbe, da se zagotovi nemotena in pravočasna obnovitev imenovanja pred njegovim iztekom.

| (9) | Da bi se zagotovila varnost in zdravje pacientov, bi bilo treba navedene ukrepe odstopanja omejiti na obnovitev že odobrenih imenovanj za priglašene organe, za katere je bil postopek imenovanja že izveden, vključno z zaključeno oceno priglašenega organa ter povezanih dejavnosti nadzora in spremljanja. Navedene obnovitve imenovanj bi morale biti začasne, sprejeti pa bi jih bilo treba pred koncem obdobja veljavnosti zadevnega prejšnjega imenovanja. Najpozneje na datum razveljavitve direktiv 90/385/EGS in 93/42/EGS bi morale samodejno postati neveljavne. Organ za imenovanje bi moral pri odločanju o obnovitvi imenovanja izvesti oceno priglašenega organa, da preveri njegovo stalno kompetenco in zmožnost opravljanja nalog, za katere je bil imenovan. Navedena ocena bi morala vključevati pregled dokumentov in dejavnosti, povezanih s priglašenim organom, ki organu za imenovanje omogočajo, da preveri merila za imenovanje, kot je določeno v direktivah 90/385/EGS in 93/42/EGS ter Izvedbeni uredbi (EU) št. 920/2013. |
| --- | --- |

(9)

Da bi se zagotovila varnost in zdravje pacientov, bi bilo treba navedene ukrepe odstopanja omejiti na obnovitev že odobrenih imenovanj za priglašene organe, za katere je bil postopek imenovanja že izveden, vključno z zaključeno oceno priglašenega organa ter povezanih dejavnosti nadzora in spremljanja. Navedene obnovitve imenovanj bi morale biti začasne, sprejeti pa bi jih bilo treba pred koncem obdobja veljavnosti zadevnega prejšnjega imenovanja. Najpozneje na datum razveljavitve direktiv 90/385/EGS in 93/42/EGS bi morale samodejno postati neveljavne. Organ za imenovanje bi moral pri odločanju o obnovitvi imenovanja izvesti oceno priglašenega organa, da preveri njegovo stalno kompetenco in zmožnost opravljanja nalog, za katere je bil imenovan. Navedena ocena bi morala vključevati pregled dokumentov in dejavnosti, povezanih s priglašenim organom, ki organu za imenovanje omogočajo, da preveri merila za imenovanje, kot je določeno v direktivah 90/385/EGS in 93/42/EGS ter Izvedbeni uredbi (EU) št. 920/2013.

| (10) | Izredne razmere, ki jih je povzročila pandemija COVID-19, vplivajo tudi na dejavnosti nadzora in spremljanja, povezane s priglašenimi organi. Predvsem lahko navedene razmere organu za imenovanje iz države članice za določeno obdobje preprečijo izvajanje nadzornih pregledov na kraju samem ali opazovanih revizij. Da bi se zagotovila minimalna raven nadzora in spremljanja priglašenih organov v navedenem obdobju, bi morali organi za imenovanje še vedno izvajati vse ukrepe, s katerimi bi lahko v navedenih razmerah še vedno zagotovili ustrezno raven nadzora, poleg ocenjevanja ustreznega števila pregledov kliničnega ocenjevanja proizvajalca, ki jih opravi priglašeni organ, in ustreznega števila pregledov dokumentacije. Organi za imenovanje bi morali proučiti spremembe organizacijskih in splošnih zahtev iz Priloge II k Izvedbeni uredbi (EU) št. 920/2013, ki so nastale od zadnjega pregleda na kraju samem, in dejavnosti, ki jih je priglašeni organ od takrat opravil v okviru svojega imenovanja. |
| --- | --- |

(10)

Izredne razmere, ki jih je povzročila pandemija COVID-19, vplivajo tudi na dejavnosti nadzora in spremljanja, povezane s priglašenimi organi. Predvsem lahko navedene razmere organu za imenovanje iz države članice za določeno obdobje preprečijo izvajanje nadzornih pregledov na kraju samem ali opazovanih revizij. Da bi se zagotovila minimalna raven nadzora in spremljanja priglašenih organov v navedenem obdobju, bi morali organi za imenovanje še vedno izvajati vse ukrepe, s katerimi bi lahko v navedenih razmerah še vedno zagotovili ustrezno raven nadzora, poleg ocenjevanja ustreznega števila pregledov kliničnega ocenjevanja proizvajalca, ki jih opravi priglašeni organ, in ustreznega števila pregledov dokumentacije. Organi za imenovanje bi morali proučiti spremembe organizacijskih in splošnih zahtev iz Priloge II k Izvedbeni uredbi (EU) št. 920/2013, ki so nastale od zadnjega pregleda na kraju samem, in dejavnosti, ki jih je priglašeni organ od takrat opravil v okviru svojega imenovanja.

| (11) | Za zagotovitev preglednosti in povečanje medsebojnega zaupanja bi bilo treba od organov za imenovanje zahtevati tudi, da prek informacijskega sistema o priglašenih in določenih organih Novega pristopa (NANDO) Komisiji in drug drugemu sporočijo vse odločitve o obnovitvi imenovanja za priglašeni organ, ki so bile sprejete brez uporabe postopkov iz člena 3 Izvedbene uredbe (EU) št. 920/2013. Navedene priglasitve bi morale vključevati razloge za odločitve o obnovitvi, ki jih je sprejel organ za imenovanje. Komisija bi morala imeti možnost, da od organa za imenovanje zahteva, da ji predloži rezultate ocene, ki podpira odločitev o obnovitvi imenovanja priglašenega organa, ter rezultate povezanih dejavnosti nadzora in spremljanja, vključno s tistimi iz člena 5 navedene izvedbene uredbe. Kadar obstaja dvom glede kompetence priglašenega organa, bi morala imeti Komisija možnost, da preišče posamezen primer. |
| --- | --- |

(11)

Za zagotovitev preglednosti in povečanje medsebojnega zaupanja bi bilo treba od organov za imenovanje zahtevati tudi, da prek informacijskega sistema o priglašenih in določenih organih Novega pristopa (NANDO) Komisiji in drug drugemu sporočijo vse odločitve o obnovitvi imenovanja za priglašeni organ, ki so bile sprejete brez uporabe postopkov iz člena 3 Izvedbene uredbe (EU) št. 920/2013. Navedene priglasitve bi morale vključevati razloge za odločitve o obnovitvi, ki jih je sprejel organ za imenovanje. Komisija bi morala imeti možnost, da od organa za imenovanje zahteva, da ji predloži rezultate ocene, ki podpira odločitev o obnovitvi imenovanja priglašenega organa, ter rezultate povezanih dejavnosti nadzora in spremljanja, vključno s tistimi iz člena 5 navedene izvedbene uredbe. Kadar obstaja dvom glede kompetence priglašenega organa, bi morala imeti Komisija možnost, da preišče posamezen primer.

| (12) | V skladu z direktivama 90/385/EGS in 93/42/EGS so države članice odgovorne za odločitev o imenovanju za priglašeni organ. Ta odgovornost velja tudi za odločitev o obnovitvi imenovanja, vključno s tako, ki jo lahko sprejme država članica v skladu s to izvedbeno uredbo. |
| --- | --- |

(12)

V skladu z direktivama 90/385/EGS in 93/42/EGS so države članice odgovorne za odločitev o imenovanju za priglašeni organ. Ta odgovornost velja tudi za odločitev o obnovitvi imenovanja, vključno s tako, ki jo lahko sprejme država članica v skladu s to izvedbeno uredbo.

| (13) | Izvedbeno uredbo (EU) št. 920/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(13)

Izvedbeno uredbo (EU) št. 920/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (14) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora za medicinske pripomočke, ustanovljenega s členom 6(2) Direktive 90/385/EGS. |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora za medicinske pripomočke, ustanovljenega s členom 6(2) Direktive 90/385/EGS.

| (15) | Glede na nujno potrebo po takojšnji obravnavi krize v javnem zdravju, povezane s pandemijo COVID-19, bi morala ta izvedbena uredba nujno začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(15)

Glede na nujno potrebo po takojšnji obravnavi krize v javnem zdravju, povezane s pandemijo COVID-19, bi morala ta izvedbena uredba nujno začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvedbena uredba (EU) št. 920/2013 se spremeni:

| (1) | v členu 4 se doda naslednji odstavek 6:

  „6.   Z odstopanjem od odstavka 2 se lahko organ za imenovanje v državi članici v obdobju od 19. maja 2020 do 25. maja 2021 v izrednih razmerah, ki so posledica pandemije COVID-19, in zaradi sprejetja Uredbe (EU) 2020/561 Evropskega parlamenta in Sveta (*1), s katero se odloži uporaba nekaterih določb Uredbe (EU) 2017/745 Evropskega parlamenta in Sveta (*2), odloči, da obnovi imenovanje za priglašeni organ brez uporabe postopkov iz člena 3.
  Organ za imenovanje pri odločanju o obnovitvi imenovanja za priglašeni organ v skladu s prvim pododstavkom izvede oceno, da preveri stalno kompetenco priglašenega organa in njegovo zmožnost opravljanja nalog, za katere je bil imenovan.
  Odločitev o obnovitvi imenovanja za priglašeni organ v skladu s tem odstavkom se sprejme pred koncem obdobja veljavnosti prejšnjega imenovanja in samodejno postane neveljavna najpozneje 26. maja 2021.
  Organ za imenovanje prek informacijskega sistema o priglašenih in določenih organih Novega pristopa (NANDO) Komisiji sporoči svojo odločitev o obnovitvi imenovanja za priglašeni organ v skladu s tem odstavkom, pri čemer navede vsebinske razloge zanjo.
  Komisija lahko od organa za imenovanje zahteva, da ji predloži rezultate ocene, ki podpira odločitev o obnovitvi imenovanja za priglašeni organ v skladu s tem odstavkom, ter rezultate povezanih dejavnosti nadzora in spremljanja, vključno s tistimi iz člena 5.


  (*1)  Uredba (EU) 2020/561 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi Uredbe (EU) 2017/745 o medicinskih pripomočkih glede datumov začetka uporabe nekaterih njenih določb (UL L 130, 24.4.2020, str. 18)."


  (*2)  Uredba (EU) 2017/745 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2017 o medicinskih pripomočkih, spremembi Direktive 2001/83/ES, Uredbe (ES) št. 178/2002 in Uredbe (ES) št. 1223/2009 ter razveljavitvi direktiv Sveta 90/385/EGS in 93/42/EGS (UL L 117, 5.5.2017, str. 1).“;" |
| --- | --- |

(1)

v členu 4 se doda naslednji odstavek 6:

„6.   Z odstopanjem od odstavka 2 se lahko organ za imenovanje v državi članici v obdobju od 19. maja 2020 do 25. maja 2021 v izrednih razmerah, ki so posledica pandemije COVID-19, in zaradi sprejetja Uredbe (EU) 2020/561 Evropskega parlamenta in Sveta (*1), s katero se odloži uporaba nekaterih določb Uredbe (EU) 2017/745 Evropskega parlamenta in Sveta (*2), odloči, da obnovi imenovanje za priglašeni organ brez uporabe postopkov iz člena 3.

Organ za imenovanje pri odločanju o obnovitvi imenovanja za priglašeni organ v skladu s prvim pododstavkom izvede oceno, da preveri stalno kompetenco priglašenega organa in njegovo zmožnost opravljanja nalog, za katere je bil imenovan.

Odločitev o obnovitvi imenovanja za priglašeni organ v skladu s tem odstavkom se sprejme pred koncem obdobja veljavnosti prejšnjega imenovanja in samodejno postane neveljavna najpozneje 26. maja 2021.

Organ za imenovanje prek informacijskega sistema o priglašenih in določenih organih Novega pristopa (NANDO) Komisiji sporoči svojo odločitev o obnovitvi imenovanja za priglašeni organ v skladu s tem odstavkom, pri čemer navede vsebinske razloge zanjo.

Komisija lahko od organa za imenovanje zahteva, da ji predloži rezultate ocene, ki podpira odločitev o obnovitvi imenovanja za priglašeni organ v skladu s tem odstavkom, ter rezultate povezanih dejavnosti nadzora in spremljanja, vključno s tistimi iz člena 5.

(*1)  Uredba (EU) 2020/561 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi Uredbe (EU) 2017/745 o medicinskih pripomočkih glede datumov začetka uporabe nekaterih njenih določb (UL L 130, 24.4.2020, str. 18)."

*1

(*2)  Uredba (EU) 2017/745 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2017 o medicinskih pripomočkih, spremembi Direktive 2001/83/ES, Uredbe (ES) št. 178/2002 in Uredbe (ES) št. 1223/2009 ter razveljavitvi direktiv Sveta 90/385/EGS in 93/42/EGS (UL L 117, 5.5.2017, str. 1).“;"

*2

| (2) | v odstavku 1 člena 5 se doda naslednji pododstavek:

  „Ker organu za imenovanje v državi članici izredne razmere zaradi pandemije COVID-19 začasno preprečujejo izvajanje nadzornih pregledov na kraju samem ali opazovanih revizij, z odstopanjem od prvega in drugega pododstavka izvede vse ukrepe, ki so v navedenih razmerah še mogoči, da zagotovi ustrezno raven nadzora, poleg ocenjevanja ustreznega števila pregledov tehnične dokumentacije proizvajalca, ki jih opravi priglašeni organ, vključno s kliničnimi ocenami. Organ za imenovanje prouči spremembe organizacijskih in splošnih zahtev iz Priloge II, ki so nastale od zadnjega pregleda na kraju samem, in dejavnosti, ki jih je priglašeni organ opravil od takrat.“. |
| --- | --- |

(2)

v odstavku 1 člena 5 se doda naslednji pododstavek:

„Ker organu za imenovanje v državi članici izredne razmere zaradi pandemije COVID-19 začasno preprečujejo izvajanje nadzornih pregledov na kraju samem ali opazovanih revizij, z odstopanjem od prvega in drugega pododstavka izvede vse ukrepe, ki so v navedenih razmerah še mogoči, da zagotovi ustrezno raven nadzora, poleg ocenjevanja ustreznega števila pregledov tehnične dokumentacije proizvajalca, ki jih opravi priglašeni organ, vključno s kliničnimi ocenami. Organ za imenovanje prouči spremembe organizacijskih in splošnih zahtev iz Priloge II, ki so nastale od zadnjega pregleda na kraju samem, in dejavnosti, ki jih je priglašeni organ opravil od takrat.“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. maja 2020

Za Komisijo

Predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 189, 20.7.1990, str. 17.

1

(2)  
  UL L 169, 12.7.1993, str. 1.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 920/2013 z dne 24. septembra 2013 o imenovanju in nadzoru priglašenih organov iz Direktive Sveta 90/385/EGS o aktivnih medicinskih pripomočkih za vsaditev in Direktive Sveta 93/42/EGS o medicinskih pripomočkih (UL L 253, 25.9.2013, str. 8).

3

(4)  Uredba (EU) 2020/561 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi Uredbe (EU) 2017/745 o medicinskih pripomočkih glede datumov začetka uporabe nekaterih njenih določb (UL L 130, 24.4.2020, str. 18).

4

(5)  Uredba (EU) 2017/745 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2017 o medicinskih pripomočkih, spremembi Direktive 2001/83/ES, Uredbe (ES) št. 178/2002 in Uredbe (ES) št. 1223/2009 ter razveljavitvi direktiv Sveta 90/385/EGS in 93/42/EGS (UL L 117, 5.5.2017, str. 1).

5

---

SKLEPI

| 19.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 156/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 156/6

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2020/667

z dne 6. maja 2020

o spremembi Sklepa 2012/688/EU glede posodobitve ustreznih tehničnih pogojev za frekvenčna pasova 1 920–1 980 MHz in 2 110–2 170 MHz

(notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 2816)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta št. 676/2002/ES z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru) (1) in zlasti člena 4(3) Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | S Sklepom Komisije 2012/688/EU (2) so bili usklajeni tehnični pogoji za uporabo frekvenčnih pasov 1 920–1 980 MHz in 2 110–2 170 MHz za prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve v Uniji, zlasti v zvezi z brezžičnimi širokopasovnimi storitvami za končne uporabnike. |
| --- | --- |

(1)

S Sklepom Komisije 2012/688/EU (2) so bili usklajeni tehnični pogoji za uporabo frekvenčnih pasov 1 920–1 980 MHz in 2 110–2 170 MHz za prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve v Uniji, zlasti v zvezi z brezžičnimi širokopasovnimi storitvami za končne uporabnike.

| (2) | V skladu s členom 6(3) Sklepa št. 243/2012/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3) morajo države članice ponudnikom elektronskih komunikacij pomagati, da redno nadgrajujejo svoja omrežja z najnovejšo in najučinkovitejšo tehnologijo, da bi v skladu z načeloma storitvene in tehnološke nevtralnosti ustvarili svoje dividende spektra. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 6(3) Sklepa št. 243/2012/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3) morajo države članice ponudnikom elektronskih komunikacij pomagati, da redno nadgrajujejo svoja omrežja z najnovejšo in najučinkovitejšo tehnologijo, da bi v skladu z načeloma storitvene in tehnološke nevtralnosti ustvarili svoje dividende spektra.

| (3) | Sporočilo Komisije „Povezljivost za konkurenčen enotni digitalni trg – evropski gigabitni družbi naproti“ (4) določa nove cilje povezljivosti za Unijo, ki jih je treba doseči s širšo uvedbo in uporabo zelo visoko zmogljivih omrežij. Zato je v sporočilu Komisije „Akcijski načrt za 5G v Evropi“ (5) ugotovljena potreba po ukrepanju na ravni EU, vključno z določitvijo in uskladitvijo spektra za 5G na podlagi mnenja skupine za politiko radiofrekvenčnega spektra, da se uresniči neprekinjena pokritost 5G v vseh mestnih območjih in na glavnih prizemnih prometnih poteh do leta 2025. |
| --- | --- |

(3)

Sporočilo Komisije „Povezljivost za konkurenčen enotni digitalni trg – evropski gigabitni družbi naproti“ (4) določa nove cilje povezljivosti za Unijo, ki jih je treba doseči s širšo uvedbo in uporabo zelo visoko zmogljivih omrežij. Zato je v sporočilu Komisije „Akcijski načrt za 5G v Evropi“ (5) ugotovljena potreba po ukrepanju na ravni EU, vključno z določitvijo in uskladitvijo spektra za 5G na podlagi mnenja skupine za politiko radiofrekvenčnega spektra, da se uresniči neprekinjena pokritost 5G v vseh mestnih območjih in na glavnih prizemnih prometnih poteh do leta 2025.

| (4) | V dveh mnenjih o „strateškem načrtu za 5G za Evropo“ (16. novembra 2016 (6) in 30. januarja 2019 (7)) je skupina za politiko radiofrekvenčnega spektra ugotovila, da je treba zagotoviti, da so tehnični in regulativni pogoji za vse pasove, ki so že usklajeni za mobilna omrežja, primerni za uporabo 5G. Eden od takih parnih prizemnih frekvenčnih pasov je pas 2 GHz. |
| --- | --- |

(4)

V dveh mnenjih o „strateškem načrtu za 5G za Evropo“ (16. novembra 2016 (6) in 30. januarja 2019 (7)) je skupina za politiko radiofrekvenčnega spektra ugotovila, da je treba zagotoviti, da so tehnični in regulativni pogoji za vse pasove, ki so že usklajeni za mobilna omrežja, primerni za uporabo 5G. Eden od takih parnih prizemnih frekvenčnih pasov je pas 2 GHz.

| (5) | Komisija je 12. julija 2018 v skladu s členom 4(2) Odločbe št. 676/2002/ES podelila mandat Evropski konferenci poštnih in telekomunikacijskih uprav (CEPT), da pregleda usklajene tehnične pogoje za nekatere usklajene frekvenčne pasove na ravni EU, vključno s parnim prizemnim frekvenčnim pasom 2 GHz, in razvije najmanj omejevalne usklajene tehnične pogoje, ki so primerni za prizemne brezžične sisteme naslednje generacije (5G). |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 12. julija 2018 v skladu s členom 4(2) Odločbe št. 676/2002/ES podelila mandat Evropski konferenci poštnih in telekomunikacijskih uprav (CEPT), da pregleda usklajene tehnične pogoje za nekatere usklajene frekvenčne pasove na ravni EU, vključno s parnim prizemnim frekvenčnim pasom 2 GHz, in razvije najmanj omejevalne usklajene tehnične pogoje, ki so primerni za prizemne brezžične sisteme naslednje generacije (5G).

| (6) | CEPT je 5. julija 2019 izdal poročilo (poročilo CEPT št. 72). V njem je predlagala tehnične pogoje, usklajene na ravni EU, za parni prizemni frekvenčni pas 2 GHz v zvezi s frekvenčno ureditvijo in masko robov spektralnega bloka, ki sta primerni za uporabo pasu s prizemnimi brezžičnimi sistemi naslednje generacije (5G). CEPT v poročilu št. 72 ugotavlja, da se zaščitni pas 300 kHz na spodnji in zgornji meji frekvenčne ureditve lahko odstrani. |
| --- | --- |

(6)

CEPT je 5. julija 2019 izdal poročilo (poročilo CEPT št. 72). V njem je predlagala tehnične pogoje, usklajene na ravni EU, za parni prizemni frekvenčni pas 2 GHz v zvezi s frekvenčno ureditvijo in masko robov spektralnega bloka, ki sta primerni za uporabo pasu s prizemnimi brezžičnimi sistemi naslednje generacije (5G). CEPT v poročilu št. 72 ugotavlja, da se zaščitni pas 300 kHz na spodnji in zgornji meji frekvenčne ureditve lahko odstrani.

| (7) | Upoštevati je treba, da se območje za stransko oddajanje za bazne postaje v frekvenčnem pasu 2 110–2 170 MHz začne 10 MHz od roba frekvenčnega pasu. |
| --- | --- |

(7)

Upoštevati je treba, da se območje za stransko oddajanje za bazne postaje v frekvenčnem pasu 2 110–2 170 MHz začne 10 MHz od roba frekvenčnega pasu.

| (8) | V poročilu CEPT št. 72 so zajeti tako aktivni kot neaktivni antenski sistemi, ki se uporabljajo v sistemih, ki lahko zagotavljajo brezžične širokopasovne elektronske komunikacijske storitve (WBB ECS). Poročilo obravnava soobstoj teh sistemov znotraj frekvenčnega pasu in odnos do storitev v sosednjih pasovih (kot so vesoljske storitve pod 2 110 MHz in nad 2 200 MHz). Vsakršna nova uporaba parnega prizemnega pasu 2 GHz bi morala še naprej ščititi obstoječe storitve v sosednjih frekvenčnih pasovih. |
| --- | --- |

(8)

V poročilu CEPT št. 72 so zajeti tako aktivni kot neaktivni antenski sistemi, ki se uporabljajo v sistemih, ki lahko zagotavljajo brezžične širokopasovne elektronske komunikacijske storitve (WBB ECS). Poročilo obravnava soobstoj teh sistemov znotraj frekvenčnega pasu in odnos do storitev v sosednjih pasovih (kot so vesoljske storitve pod 2 110 MHz in nad 2 200 MHz). Vsakršna nova uporaba parnega prizemnega pasu 2 GHz bi morala še naprej ščititi obstoječe storitve v sosednjih frekvenčnih pasovih.

| (9) | Ugotovitve iz poročila CEPT št. 72 bi bilo treba upoštevati po vsej Uniji, države članice pa bi jih morale začeti izvajati takoj. S tem bi se spodbujali razpoložljivost in uporaba parnega prizemnega pasu 2 GHz za uporabo 5G ob hkratnem spoštovanju načel tehnološke in storitvene nevtralnosti. |
| --- | --- |

(9)

Ugotovitve iz poročila CEPT št. 72 bi bilo treba upoštevati po vsej Uniji, države članice pa bi jih morale začeti izvajati takoj. S tem bi se spodbujali razpoložljivost in uporaba parnega prizemnega pasu 2 GHz za uporabo 5G ob hkratnem spoštovanju načel tehnološke in storitvene nevtralnosti.

| (10) | V tem sklepu se „določijo [...] parni prizemni pas 2 GHz [...] in omogočijo njegovo razpoložljivost“ smiselno nanaša na naslednje korake: (i) prilagoditev nacionalnega pravnega okvira za razporeditev frekvenc z vključitvijo nameravane uporabe tega pasu pod usklajenimi tehničnimi pogoji iz tega sklepa, (ii) začetek izvajanja vseh potrebnih ukrepov, da se v potrebnem obsegu zagotovi soobstoj z obstoječo uporabo tega pasu, ter (iii) začetek izvajanja ustreznih ukrepov, podprtih z zastavitvijo posvetovanja z deležniki, kadar je to ustrezno, da se omogoči uporaba tega pasu po veljavnem pravnem okviru na ravni Unije, vključno z usklajenimi tehničnimi pogoji iz tega sklepa. |
| --- | --- |

(10)

V tem sklepu se „določijo [...] parni prizemni pas 2 GHz [...] in omogočijo njegovo razpoložljivost“ smiselno nanaša na naslednje korake: (i) prilagoditev nacionalnega pravnega okvira za razporeditev frekvenc z vključitvijo nameravane uporabe tega pasu pod usklajenimi tehničnimi pogoji iz tega sklepa, (ii) začetek izvajanja vseh potrebnih ukrepov, da se v potrebnem obsegu zagotovi soobstoj z obstoječo uporabo tega pasu, ter (iii) začetek izvajanja ustreznih ukrepov, podprtih z zastavitvijo posvetovanja z deležniki, kadar je to ustrezno, da se omogoči uporaba tega pasu po veljavnem pravnem okviru na ravni Unije, vključno z usklajenimi tehničnimi pogoji iz tega sklepa.

| (11) | Države članice bi morale imeti v upravičenih primerih dovolj časa za prilagoditev obstoječih dovoljenj splošnim parametrom novih tehničnih pogojev. |
| --- | --- |

(11)

Države članice bi morale imeti v upravičenih primerih dovolj časa za prilagoditev obstoječih dovoljenj splošnim parametrom novih tehničnih pogojev.

| (12) | Potrebni so lahko čezmejni sporazumi med državami članicami in tretjimi državami, da se zagotovi, da države članice izvajajo parametre iz tega sklepa na način, ki preprečuje škodljivo motenje, izboljšuje učinkovitost spektra in preprečuje razdrobljenost pri uporabi spektra. |
| --- | --- |

(12)

Potrebni so lahko čezmejni sporazumi med državami članicami in tretjimi državami, da se zagotovi, da države članice izvajajo parametre iz tega sklepa na način, ki preprečuje škodljivo motenje, izboljšuje učinkovitost spektra in preprečuje razdrobljenost pri uporabi spektra.

| (13) | Sklep 2012/688/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(13)

Sklep 2012/688/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (14) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora za radijski spekter, ustanovljenim z Odločbo št. 676/2002/ES – |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora za radijski spekter, ustanovljenim z Odločbo št. 676/2002/ES –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sklep 2012/688/EU se spremeni:

| (1) | v členu 2 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

  „1.   Države članice v skladu s parametri iz Priloge k temu sklepu neizključno določijo parni prizemni pas 2 GHz za prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve, in omogočijo njegovo razpoložljivost.


  2.   Državam članicam do 1. januarja 2026 ni treba uporabljati splošnih parametrov iz oddelka B Priloge v zvezi s pravicami uporabe za prizemna elektronska komunikacijska omrežja spektra v parnem prizemnem frekvenčnem pasu 2 GHz, ki obstajajo na datum začetka učinkovanja tega sklepa, če uveljavljanje navedenih pravic ne preprečuje uporabe navedenega pasu v skladu s Prilogo, ob upoštevanju tržnega povpraševanja.“; |
| --- | --- |

(1)

v členu 2 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

„1.   Države članice v skladu s parametri iz Priloge k temu sklepu neizključno določijo parni prizemni pas 2 GHz za prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve, in omogočijo njegovo razpoložljivost.

2.   Državam članicam do 1. januarja 2026 ni treba uporabljati splošnih parametrov iz oddelka B Priloge v zvezi s pravicami uporabe za prizemna elektronska komunikacijska omrežja spektra v parnem prizemnem frekvenčnem pasu 2 GHz, ki obstajajo na datum začetka učinkovanja tega sklepa, če uveljavljanje navedenih pravic ne preprečuje uporabe navedenega pasu v skladu s Prilogo, ob upoštevanju tržnega povpraševanja.“;

| (2) | v členu 3 se doda naslednji pododstavek:

  „Države članice poročajo Komisiji o izvajanju tega sklepa do 30. aprila 2021.“; |
| --- | --- |

(2)

v členu 3 se doda naslednji pododstavek:

„Države članice poročajo Komisiji o izvajanju tega sklepa do 30. aprila 2021.“;

| (3) | Priloga se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu. |
| --- | --- |

(3)

Priloga se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 6. maja 2020

Za Komisijo

Thierry BRETON

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 108, 24.4.2002, str. 1.

1

(2)  Izvedbeni sklep Komisije 2012/688/EU z dne 5. novembra 2012 o uskladitvi frekvenčnih pasov 1 920–1 980 MHz in 2 110–2 170 MHz za prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve v Uniji (UL L 307, 7.11.2012, str. 84).

2

(3)  Sklep št. 243/2012/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2012 o vzpostavitvi večletnega programa politike radijskega spektra (UL L 81, 21.3.2012, str. 7).

3

(4)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Povezljivost za konkurenčen enotni digitalni trg – evropski gigabitni družbi naproti“, COM(2016) 587 final.

4

(5)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Akcijski načrt za 5G v Evropi“, COM(2016) 588 final.

5

(6)  Dokument RSPG16–032 final z dne 9. novembra 2016
  „Strateški načrt za prehod na 5G v Evropi: mnenje o s spektrom povezanih vidikih brezžičnega sistema naslednje generacije (5G) (prvo mnenje o 5G skupine za politiko radijskega spektra)“.

6

(7)  Dokument RSPG19-007 final z dne 30. januarja 2019
  „Strateški načrt za prehod na 5G v Evropi: mnenje o izzivih pri uvedbi omrežij 5G (tretje mnenje o 5G skupine za politiko radijskega spektra)“.

7

---

PRILOGA

„PRILOGA

PARAMETRI IZ ČLENA 2(1)

A.   OPREDELITEV POJMOV

Aktivni antenski sistemi pomenijo bazno postajo in antenski sistem, pri katerih se amplituda in/ali faza med elementi anten nenehno prilagajata, kar privede do antenskega vzorca, ki se spreminja glede na kratkoročne spremembe v radijskem okolju. To ne zajema oblikovanja dolgoročnega signala, kot je konstantni električni navzdolnji nagib (downtilt). V baznih postajah aktivnih antenskih sistemov je antenski sistem integriran kot del sistema bazne postaje ali izdelka.

Neaktivni antenski sistemi pomenijo bazno postajo in antenski sistem, ki zagotavlja enega ali več antenskih priključkov, ki so povezani z eno ali več ločeno zasnovanimi pasivnimi elementi antene za oddajanje radijskih valov. Amplituda in faza signalov antenskim elementom se ne prilagajata nenehno kratkoročnim spremembam v radijskem okolju.

Ekvivalentna izotropna sevana moč (EIRP) je zmnožek moči za anteno in antenskega dobitka v določeno smer glede na izotropno anteno (absolutni ali izotropni dobitek).

Celotna sevana moč (v nadaljnjem besedilu: TRP) meri, koliko moči seva sestavljena antena. Ustreza skupni dovedeni moči v sistem antenskega niza, zmanjšani za vse izgube v sistemu antenskega niza. Pomeni integral moči, ki se oddaja v različne smeri na celotnem območju sevanja, kot je prikazano v enačbi:

Image 1

tifpri čemer je P (θ,φ) moč, sevana iz sistema antenskega niza v smeri (θ,φ) in izračunana po enačbi:

P(θ, φ) = PTxg(θ, φ)

pri čemer je PTx moč (izmerjena v vatih), ki se dovede v sistem antenskega niza, g (θ,φ) pa dobitek sistema antenskega niza v smeri (θ,φ).

B.   SPLOŠNI PARAMETRI

V parnem prizemnem pasu 2 GHz je frekvenčna ureditev naslednja:

| (1) | Dupleksni način obratovanja je frekvenčni dupleks (FDD). Dupleksni razmik znaša 190 MHz, pri čemer se oddajanje terminalske postaje (navzgornja povezava FDD) v spodnjem delu pasu začne pri 1 920 MHz in konča pri 1 980 MHz (v nadaljnjem besedilu: spodnji pas), oddajanje bazne postaje (navzdolnja povezava FDD) v zgornjem delu pasu pa se začne pri 2 110 MHz in konča pri 2 170 MHz (v nadaljnjem besedilu: zgornji pas). |
| --- | --- |

(1)

Dupleksni način obratovanja je frekvenčni dupleks (FDD). Dupleksni razmik znaša 190 MHz, pri čemer se oddajanje terminalske postaje (navzgornja povezava FDD) v spodnjem delu pasu začne pri 1 920 MHz in konča pri 1 980 MHz (v nadaljnjem besedilu: spodnji pas), oddajanje bazne postaje (navzdolnja povezava FDD) v zgornjem delu pasu pa se začne pri 2 110 MHz in konča pri 2 170 MHz (v nadaljnjem besedilu: zgornji pas).

| (2) | Dodeljeni bloki so večkratniki 5 MHz (1). Spodnja frekvenčna meja dodeljenega bloka v spodnjem pasu 1 920–1 980 MHz je poravnana z njegovim spodnjim robom 1 920 MHz ali pa je od njega razmaknjena z večkratnikom 5 MHz. Spodnja frekvenčna meja dodeljenega bloka v zgornjem pasu 2 110–2 170 MHz je poravnana z njegovim spodnjim robom 2 110 MHz ali pa je od njega razmaknjena z večkratnikom 5 MHz. Dodeljeni blok je lahko tudi v razponu 4,8–5 MHz, dokler je znotraj meja bloka 5 MHz, kakor je opredeljeno zgoraj. |
| --- | --- |

(2)

Dodeljeni bloki so večkratniki 5 MHz (1). Spodnja frekvenčna meja dodeljenega bloka v spodnjem pasu 1 920–1 980 MHz je poravnana z njegovim spodnjim robom 1 920 MHz ali pa je od njega razmaknjena z večkratnikom 5 MHz. Spodnja frekvenčna meja dodeljenega bloka v zgornjem pasu 2 110–2 170 MHz je poravnana z njegovim spodnjim robom 2 110 MHz ali pa je od njega razmaknjena z večkratnikom 5 MHz. Dodeljeni blok je lahko tudi v razponu 4,8–5 MHz, dokler je znotraj meja bloka 5 MHz, kakor je opredeljeno zgoraj.

| (3) | Spodnji pas 1 920–1 980 MHz ali njegovi deli se lahko uporabljajo samo za navzgornjo povezavo (2) brez parnega spektra v zgornjem pasu 2 110–2 170 MHz. |
| --- | --- |

(3)

Spodnji pas 1 920–1 980 MHz ali njegovi deli se lahko uporabljajo samo za navzgornjo povezavo (2) brez parnega spektra v zgornjem pasu 2 110–2 170 MHz.

| (4) | Zgornji pas 2 110–2 170 MHz ali njegovi deli se lahko uporabljajo samo za navzdolnjo povezavo (3) brez parnega spektra v spodnjem pasu 1 920–1 980 MHz. |
| --- | --- |

(4)

Zgornji pas 2 110–2 170 MHz ali njegovi deli se lahko uporabljajo samo za navzdolnjo povezavo (3) brez parnega spektra v spodnjem pasu 1 920–1 980 MHz.

| (5) | Oddajanje bazne in terminalske postaje je v skladu s tehničnimi pogoji iz dela C oziroma D. |
| --- | --- |

(5)

Oddajanje bazne in terminalske postaje je v skladu s tehničnimi pogoji iz dela C oziroma D.

C.   TEHNIČNI POGOJI ZA BAZNE POSTAJE – MASKA ROBOV SPEKTRALNEGA BLOKA

Naslednji tehnični parametri za bazne postaje, t. i. maske robov spektralnega bloka, so bistveni sestavni del pogojev, potrebnih za zagotovitev soobstoja sosednjih omrežij, kadar niso sklenjeni dvostranski ali večstranski sporazumi med operaterji takih sosednjih omrežij. Če se vsi udeleženi operaterji takih omrežij tako dogovorijo, se lahko uporabijo tudi manj strogi tehnični parametri, če ti operaterji še naprej izpolnjujejo tehnične pogoje, ki se uporabljajo za zaščito drugih storitev, aplikacij ali omrežij, in obveznosti, ki izhajajo iz čezmejnega usklajevanja.

Maska robov spektralnega bloka (v nadaljnjem besedilu: BEM) je sestavljena iz več elementov, navedenih v preglednici 1. Omejitev moči znotraj bloka se uporablja za blok, ki je dodeljen operaterju. Omejitev moči osnove, zasnovane za zaščito spektra drugih operaterjev, in omejitev moči v prehodnem območju, ki omogoča padec odziva filtra od vrednosti znotraj bloka do omejitve moči osnove, sta elementa zunaj bloka.

Omejitve moči se zagotovijo ločeno za neaktivne in aktivne antenske sisteme. Za neaktivne antenske sisteme se omejitve moči uporabljajo za srednjo ekvivalentno izotropno sevano moč (EIRP). Za aktivne antenske sisteme se omejitve moči uporabljajo za srednjo skupno sevano moč (TRP) (4). Srednja vrednost EIRP ali TRP se izračuna kot povprečje časovnega intervala in pasovne širine merilne frekvence. Kar zadeva čas, se srednja EIRP ali TRP izračuna kot povprečje aktivnih deležev signalnih rafalov in ustreza eni sami nastavitvi nadzora moči. Kar zadeva frekvence, se srednja EIRP ali TRP določi na podlagi pasovne širine merilne frekvence, kot je navedena v spodnjih preglednicah 2, 3 in 4 (5). Na splošno in če ni določeno drugače, omejitve moči BEM ustrezajo skupni sevani moči posamezne naprave, vključno z vsemi oddajnimi antenami, razen pri osnovnih in prehodnih zahtevah za bazne postaje z neaktivnimi antenskimi sistemi, ki so določene za posamezno anteno.

Maska robov spektralnega bloka (BEM)

Image 2

Preglednica 1

Opredelitev elementov BEM

| Element BEM | Opredelitev |
| --- | --- |
| Znotraj bloka | Nanaša se na blok, za katerega je opredeljena BEM. |
| Osnova | Spekter v navzdolnjem frekvenčnem pasu FDD, ki se uporablja za WBB ECS, razen blokov, dodeljenih operaterju, in pripadajočih prehodnih območij. |
| Prehodno območje | Spekter znotraj navzdolnje povezave FDD od 0 do10 MHz pod blokom in od 0 do 10 MHz nad blokom, dodeljenim operaterju. Prehodna območja se ne uporabljajo pod 2 110 MHz ali nad 2 170 MHz. |

Element BEM

Opredelitev

Znotraj bloka

Nanaša se na blok, za katerega je opredeljena BEM.

Osnova

Spekter v navzdolnjem frekvenčnem pasu FDD, ki se uporablja za WBB ECS, razen blokov, dodeljenih operaterju, in pripadajočih prehodnih območij.

Prehodno območje

Spekter znotraj navzdolnje povezave FDD od 0 do10 MHz pod blokom in od 0 do 10 MHz nad blokom, dodeljenim operaterju. Prehodna območja se ne uporabljajo pod 2 110 MHz ali nad 2 170 MHz.

Preglednica 2

Omejitve moči znotraj bloka za bazne postaje neaktivnih antenskih sistemov in aktivnih antenskih sistemov

| Element BEM | Frekvenčno območje | Omejitev EIRP za neaktivne antenske sisteme | Omejitev TRP za aktivne antenske sisteme |
| --- | --- | --- | --- |
| Znotraj bloka | Blok, dodeljen operaterju | Ni obvezno
  Če zgornjo mejo določi država članica, se lahko uporabi vrednost 65 dBm/(5 MHz) na anteno. | Ni obvezno
  Če zgornjo mejo določi država članica, se lahko uporabi vrednost 57 dBm/(5 MHz) na celico (6). |

Element BEM

Frekvenčno območje

Omejitev EIRP za neaktivne antenske sisteme

Omejitev TRP za aktivne antenske sisteme

Znotraj bloka

Blok, dodeljen operaterju

Ni obvezno

Če zgornjo mejo določi država članica, se lahko uporabi vrednost 65 dBm/(5 MHz) na anteno.

Ni obvezno

Če zgornjo mejo določi država članica, se lahko uporabi vrednost 57 dBm/(5 MHz) na celico (6).

Pojasnila k preglednici 2:

Ustrezna omejitev TRP znotraj bloka je določena v skladu s smernicami iz oddelkov F.2 in F.3 Priloge F ETSI TS 138 104 V15.6.0 na podlagi 17 dBi, ki jih pridobi antena, in skupno osmih antenskih elementov, ki oblikujejo snop (skalarni faktor 9 dB):

65 dBm/(5 MHz) – 17 dBi + 9 dB = 57 dBm/(5 MHz).

Preglednica 3

Omejitve moči osnove zunaj bloka za bazne postaje neaktivnih antenskih sistemov in aktivnih antenskih sistemov

| Element BEM | Frekvenčno območje znotraj navzdolnje povezave FDD | Omejitev srednje EIRP za neaktivne antenske sisteme na anteno (7) | Omejitev srednje TRP za aktivne antenske sisteme na celico (8) | Pasovna širina merilne frekvence |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Osnova | Frekvence z razmikom več kot 10 MHz od spodnjega ali zgornjega roba bloka | 9 dBm | 1 dBm | 5 MHz |

Element BEM

Frekvenčno območje znotraj navzdolnje povezave FDD

Omejitev srednje EIRP za neaktivne antenske sisteme na anteno (7)

Omejitev srednje TRP za aktivne antenske sisteme na celico (8)

Pasovna širina merilne frekvence

Osnova

Frekvence z razmikom več kot 10 MHz od spodnjega ali zgornjega roba bloka

9 dBm

1 dBm

5 MHz

Preglednica 4

Omejitve moči zunaj bloka za prehodna območja za bazne postaje neaktivnih antenskih sistemov in aktivnih antenskih sistemov

| Element BEM | Frekvenčno območje znotraj navzdolnje povezave FDD | Omejitev srednje EIRP za neaktivne antenske sisteme na anteno (9) | Omejitev srednje TRP za aktivne antenske sisteme na celico (10) | Pasovna širina merilne frekvence |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Prehodno območje | –10 do –5 MHz od spodnjega roba bloka | 11 dBm | 3 dBm | 5 MHz |
| –5 do 0 MHz od spodnjega roba bloka | 16,3 dBm | 8 dBm | 5 MHz |
| 0 do +5 MHz od zgornjega roba bloka | 16,3 dBm | 8 dBm | 5 MHz |
| +5 do +10 MHz od zgornjega roba bloka | 11 dBm | 3 dBm | 5 MHz |

Element BEM

Frekvenčno območje znotraj navzdolnje povezave FDD

Omejitev srednje EIRP za neaktivne antenske sisteme na anteno (9)

Omejitev srednje TRP za aktivne antenske sisteme na celico (10)

Pasovna širina merilne frekvence

Prehodno območje

–10 do –5 MHz od spodnjega roba bloka

11 dBm

3 dBm

5 MHz

–5 do 0 MHz od spodnjega roba bloka

16,3 dBm

8 dBm

5 MHz

0 do +5 MHz od zgornjega roba bloka

16,3 dBm

8 dBm

5 MHz

+5 do +10 MHz od zgornjega roba bloka

11 dBm

3 dBm

5 MHz

Pojasnila k preglednicama 3 in 4:

V skladu s standardizacijo neželene dosežene oddajne moči (TRP) za bazne postaje aktivnih antenskih sistemov v oddelkih F.2 in F.3 Priloge F ETSI TS 138 104 (V15.6.0) so omejitve TRP zunaj bloka določene pri vrednosti, ki ustreza skupno osmim antenskim elementom, ki oblikujejo snop, zaradi česar nastane razlika 8 dB med aktivnimi antenskimi sistemi in neaktivnimi antenskimi sistemu, kot v primeru vrednosti znotraj bloka.

D.   TEHNIČNI POGOJI ZA TERMINALSKE POSTAJE

Preglednica 5

Omejitev moči znotraj bloka v primeru maske robov spektralnega bloka terminalne postaje

| Najvišja srednja moč znotraj bloka (11) | 24 dBm |
| --- | --- |

Najvišja srednja moč znotraj bloka (11)

24 dBm

Pojasnila k preglednici 5:

Države članice lahko sprostijo omejitev za določene uporabe, npr. fiksne terminalne postaje v podeželskih območjih, če se s tem ne ogrozi zaščite drugih storitev, omrežij in naprav in če so izpolnjene obveznosti, ki izhajajo iz čezmejnega sodelovanja.

---

(1)  Ker je kanalski razmik UMTS 200 kHz, se lahko centralna frekvenca dodeljenega bloka, ki se uporablja za UMTS, v frekvenčni ureditvi premakne za 100 kHz od središča bloka.

1

(2)  Kot je na primer dodatna navzgornja povezava (SUL).

2

(3)  Kot je na primer dodatna navzdolnja povezava (SDL).

3

(4)  TRP je merilo za dejansko moč sevanja antene. Za izotropne antene sta EIRP in TRP enaki.

4

(5)  Dejanska pasovna širina merilne frekvence merilne opreme, uporabljene za preskušanje skladnosti, je lahko manjša od pasovne širine merilne frekvence, navedene v navedenih preglednicah.

5

(6)  Pri večsektorski bazni postaji se uporablja omejitev sevane moči AAS za vsak posamezen sektor.

6

(7)  Raven BEM za neaktivne antenske sisteme se opredeli za posamezno anteno in uporablja za konfiguracijo baznih postaj z največ štirimi antenami na sektor.

7

(8)  Pri večsektorski bazni postaji se uporablja omejitev sevane moči AAS za vsak posamezen sektor.

8

(9)  Raven BEM za neaktivne antenske sisteme se opredeli za posamezno anteno in uporablja za konfiguracijo baznih postaj z največ štirimi antenami na sektor.

9

(10)  Pri večsektorski bazni postaji se uporablja omejitev sevane moči za aktivne antenske sisteme za vsak posamezen sektor.

10

(11)  Ta omejitev moči je določena kot EIRP za fiksne in vgrajene terminalne postaje ter kot TRP za mobilne ali nomadske terminalne postaje. Za izotropne antene sta EIRP in TRP enaka. Za to vrednost velja dovoljeno odstopanje, opredeljeno v usklajenih standardih, da se upoštevata obratovanje pod izjemnimi okoljskimi pogoji in razpršitev.

11

---

| 19.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 156/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 156/13

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2020/668

z dne 18. maja 2020

o harmoniziranih standardih za osebno varovalno opremo, pripravljenih v podporo Uredbi (EU) 2016/425 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Sklepa Sveta 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1) ter zlasti člena 10(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2016/425 Evropskega parlamenta in Sveta (2) se za osebno varovalno opremo, ki je v skladu s harmoniziranimi standardi ali njihovimi deli, sklici na katere so bili objavljeni v Uradnem listu Evropske unije, domneva, da je skladna z bistvenimi zdravstvenimi in varnostnimi zahtevami, ki jih zajemajo navedeni standardi ali njihovi deli iz Priloge II k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2016/425 Evropskega parlamenta in Sveta (2) se za osebno varovalno opremo, ki je v skladu s harmoniziranimi standardi ali njihovimi deli, sklici na katere so bili objavljeni v Uradnem listu Evropske unije, domneva, da je skladna z bistvenimi zdravstvenimi in varnostnimi zahtevami, ki jih zajemajo navedeni standardi ali njihovi deli iz Priloge II k navedeni uredbi.

| (2) | Komisija je z dopisom M/031 z naslovom „MANDAT ZA STANDARDIZACIJO ZA CEN/Cenelec GLEDE STANDARDOV ZA OSEBNO VAROVALNO OPREMO“, poslanim Evropskemu odboru za standardizacijo (CEN) in Evropskemu odboru za elektrotehnično standardizacijo (Cenelec), vložila zahtevek za razvoj in pripravo harmoniziranih v podporo Direktivi Sveta 89/686/EGS (3). |
| --- | --- |

(2)

Komisija je z dopisom M/031 z naslovom „MANDAT ZA STANDARDIZACIJO ZA CEN/Cenelec GLEDE STANDARDOV ZA OSEBNO VAROVALNO OPREMO“, poslanim Evropskemu odboru za standardizacijo (CEN) in Evropskemu odboru za elektrotehnično standardizacijo (Cenelec), vložila zahtevek za razvoj in pripravo harmoniziranih v podporo Direktivi Sveta 89/686/EGS (3).

| (3) | Direktiva 89/686/EGS je bila z 21. aprilom 2018 nadomeščena z Uredbo (EU) 2016/425, ki je uvedla le omejeno število sprememb bistvenih zdravstvenih in varnostnih zahtev iz Priloge II k Direktivi 89/686/EGS. Harmonizirani standardi, pripravljeni na podlagi zahtevka M/031, so bili pripravljeni izključno v podporo bistvenim zdravstvenim in varnostnim zahtevam, ki so po nadomestitvi Direktive 89/686/EGS z Uredbo (EU) 2016/425 ostale bistveno nespremenjene. |
| --- | --- |

(3)

Direktiva 89/686/EGS je bila z 21. aprilom 2018 nadomeščena z Uredbo (EU) 2016/425, ki je uvedla le omejeno število sprememb bistvenih zdravstvenih in varnostnih zahtev iz Priloge II k Direktivi 89/686/EGS. Harmonizirani standardi, pripravljeni na podlagi zahtevka M/031, so bili pripravljeni izključno v podporo bistvenim zdravstvenim in varnostnim zahtevam, ki so po nadomestitvi Direktive 89/686/EGS z Uredbo (EU) 2016/425 ostale bistveno nespremenjene.

| (4) | CEN in Cenelec sta na podlagi zahtevka M/031 v podporo Uredbi (EU) 2016/425 pripravila naslednje harmonizirane standarde: EN 893:2019 o gorniški opremi, EN 943-2:2019 o varovalni obleki pred nevarnimi trdnimi, tekočimi in plinskimi kemikalijami, EN 1073-1:2016+A1:2018 o varovalni obleki pred trdnimi lebdečimi delci, vključno z radioaktivno kontaminacijo, in EN 14458:2018 o osebni opremi za varovanje oči. |
| --- | --- |

(4)

CEN in Cenelec sta na podlagi zahtevka M/031 v podporo Uredbi (EU) 2016/425 pripravila naslednje harmonizirane standarde: EN 893:2019 o gorniški opremi, EN 943-2:2019 o varovalni obleki pred nevarnimi trdnimi, tekočimi in plinskimi kemikalijami, EN 1073-1:2016+A1:2018 o varovalni obleki pred trdnimi lebdečimi delci, vključno z radioaktivno kontaminacijo, in EN 14458:2018 o osebni opremi za varovanje oči.

| (5) | CEN in Cenelec sta na podlagi zahtevka M/031 revidirala harmonizirane standarde EN 343:2003+A1:2007/AC:2009, EN 358:1999, EN 381-5:1995, EN 381-7:1999, EN 381-9:1997, EN 381-11:2002, EN 13832-2:2006, EN 13832-3:2006, EN 14594:2005, EN 388:2016, EN 943-1:2015 in EN 12277:2015, katerih sklici so objavljeni v seriji C Uradnega lista Evropske unije (4). Zato so bili sprejeti harmonizirani standardi EN 343:2019 za varovalno obleko za zaščito pred dežjem, EN 358:2018 za pasove in vrvi z zankami za namestitev uporabnika pri delu ali za omejevanje njegovega delokroga, EN ISO 11393-2:2019, EN ISO 11393-4:2019, EN ISO 11393-5:2019 in EN ISO 11393-6:2019 za varovalno obleko za uporabnike ročnih verižnih žag, EN 13832-2:2018 in EN 13832-3:2018 za obutev za varovanje pred kemikalijami, EN 14594:2018 za opremo za varovanje dihal, EN 388:2016+A1:2018 za rokavice za zaščito pred mehanskimi tveganji, EN 943-1:2015+A1:2019 za varovalno obleko pred nevarnimi trdnimi, tekočimi in plinastimi kemikalijami, vključno s tekočimi aerosoli in trdnimi delci, oz. EN 12277:2015+A1:2018 za gorniško opremo. |
| --- | --- |

(5)

CEN in Cenelec sta na podlagi zahtevka M/031 revidirala harmonizirane standarde EN 343:2003+A1:2007/AC:2009, EN 358:1999, EN 381-5:1995, EN 381-7:1999, EN 381-9:1997, EN 381-11:2002, EN 13832-2:2006, EN 13832-3:2006, EN 14594:2005, EN 388:2016, EN 943-1:2015 in EN 12277:2015, katerih sklici so objavljeni v seriji C Uradnega lista Evropske unije (4). Zato so bili sprejeti harmonizirani standardi EN 343:2019 za varovalno obleko za zaščito pred dežjem, EN 358:2018 za pasove in vrvi z zankami za namestitev uporabnika pri delu ali za omejevanje njegovega delokroga, EN ISO 11393-2:2019, EN ISO 11393-4:2019, EN ISO 11393-5:2019 in EN ISO 11393-6:2019 za varovalno obleko za uporabnike ročnih verižnih žag, EN 13832-2:2018 in EN 13832-3:2018 za obutev za varovanje pred kemikalijami, EN 14594:2018 za opremo za varovanje dihal, EN 388:2016+A1:2018 za rokavice za zaščito pred mehanskimi tveganji, EN 943-1:2015+A1:2019 za varovalno obleko pred nevarnimi trdnimi, tekočimi in plinastimi kemikalijami, vključno s tekočimi aerosoli in trdnimi delci, oz. EN 12277:2015+A1:2018 za gorniško opremo.

| (6) | CEN in Cenelec sta na podlagi zahtevka M/031 spremenila harmonizirani standard EN ISO 10819:2013, katerega sklic je objavljen v seriji C Uradnega lista Evropske unije (5). Zato je bila sprejeta sprememba navedenega harmoniziranega standarda, in sicer EN ISO 10819:2013/A1:2019. |
| --- | --- |

(6)

CEN in Cenelec sta na podlagi zahtevka M/031 spremenila harmonizirani standard EN ISO 10819:2013, katerega sklic je objavljen v seriji C Uradnega lista Evropske unije (5). Zato je bila sprejeta sprememba navedenega harmoniziranega standarda, in sicer EN ISO 10819:2013/A1:2019.

| (7) | Komisija je skupaj s CEN in Cenelec ocenila, ali so navedeni standardi skladni z zahtevkom M/031. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je skupaj s CEN in Cenelec ocenila, ali so navedeni standardi skladni z zahtevkom M/031.

| (8) | Harmonizirani standardi EN 893:2019, EN 943-2:2019, EN 1073-1:2016+A1:2018, EN 14458:2018, EN 343:2019, EN 358:2018, EN ISO 11393-2:2019, EN ISO 11393-4:2019, EN ISO 11393-5:2019, EN ISO 11393-6:2019, EN 13832-2:2018, EN 13832-3:2018, EN 14594:2018, EN 388:2016+A1:2018, EN 943-1:2015+A1:2019, EN ISO 10819:2013, kot je bil spremenjen z EN ISO 10819:2013/A1:2019, ter EN 12277:2015+A1:2018 izpolnjujejo zahteve, ki naj bi jih zajemali in ki so določene v Uredbi (EU) 2016/425. Zato je primerno, da se sklici na navedene standarde objavijo v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(8)

Harmonizirani standardi EN 893:2019, EN 943-2:2019, EN 1073-1:2016+A1:2018, EN 14458:2018, EN 343:2019, EN 358:2018, EN ISO 11393-2:2019, EN ISO 11393-4:2019, EN ISO 11393-5:2019, EN ISO 11393-6:2019, EN 13832-2:2018, EN 13832-3:2018, EN 14594:2018, EN 388:2016+A1:2018, EN 943-1:2015+A1:2019, EN ISO 10819:2013, kot je bil spremenjen z EN ISO 10819:2013/A1:2019, ter EN 12277:2015+A1:2018 izpolnjujejo zahteve, ki naj bi jih zajemali in ki so določene v Uredbi (EU) 2016/425. Zato je primerno, da se sklici na navedene standarde objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

| (9) | CEN in Cenelec sta pripravila tudi popravek EN 50321-1:2018/AC: 2018-08, s katerim se popravlja harmonizirani standard EN 50321-1:2018, katerega sklic je objavljen v seriji C Uradnega lista Evropske unije (6). Ker se s tem popravkom uvajajo tehnični popravki ter da se zagotovi pravilna in dosledna uporaba harmoniziranega standarda EN 50321-1:2018, katerega sklic je bil predhodno objavljen, je primerno sklic na navedeni harmonizirani standard skupaj s sklicem popravka objaviti v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(9)

CEN in Cenelec sta pripravila tudi popravek EN 50321-1:2018/AC: 2018-08, s katerim se popravlja harmonizirani standard EN 50321-1:2018, katerega sklic je objavljen v seriji C Uradnega lista Evropske unije (6). Ker se s tem popravkom uvajajo tehnični popravki ter da se zagotovi pravilna in dosledna uporaba harmoniziranega standarda EN 50321-1:2018, katerega sklic je bil predhodno objavljen, je primerno sklic na navedeni harmonizirani standard skupaj s sklicem popravka objaviti v Uradnem listu Evropske unije.

| (10) | Zato je treba sklice na harmonizirane standarde EN 343:2003+A1:2007/AC:2009, EN 358:1999, EN 381-5:1995, EN 381-7:1999, EN 381-9:1997, EN 381-11:2002, EN 13832-2:2006, EN 13832-3:2006, EN 14594:2005, EN 388:2016, EN 943-1:2015, EN ISO 10819:2013, EN 12277:2015 in EN 50321-1:2018 umakniti iz serije C Uradnega lista Evropske unije, glede na to, da so bili navedeni standardi revidirani, spremenjeni ali popravljeni. Da bi imeli proizvajalci več časa za pripravo na uporabo harmoniziranih standardov EN 343:2019 EN 358:2018, EN ISO 11393-2:2019, EN ISO 11393-4:2019, EN ISO 11393-5:2019, EN ISO 11393-6:2019, EN 13832-2:2018, EN 13832-3:2018, EN 14594:2018, EN 388:2016+A1:2018, EN 943-1:2015+A1:2019, EN ISO 10819:2013, kot je bil spremenjen z EN ISO 10819:2013/A1:2019, EN 50321-1:2018, kot je bil popravljen z EN 50321-1:2018/AC: 2018-08, ter EN 12277:2015+A1:2018, je treba odložiti umik sklicev na harmonizirane standarde EN 343:2003+A1:2007/AC:2009, EN 358:1999, EN 381-5:1995, EN 381-7:1999, EN 381-9:1997, EN 381-11:2002, EN 13832-2:2006, EN 13832-3:2006, EN 14594:2005, EN 388:2016, EN 943-1:2015, EN ISO 10819:2013, EN 12277:2015 in EN 50321-1:2018. |
| --- | --- |

(10)

Zato je treba sklice na harmonizirane standarde EN 343:2003+A1:2007/AC:2009, EN 358:1999, EN 381-5:1995, EN 381-7:1999, EN 381-9:1997, EN 381-11:2002, EN 13832-2:2006, EN 13832-3:2006, EN 14594:2005, EN 388:2016, EN 943-1:2015, EN ISO 10819:2013, EN 12277:2015 in EN 50321-1:2018 umakniti iz serije C Uradnega lista Evropske unije, glede na to, da so bili navedeni standardi revidirani, spremenjeni ali popravljeni. Da bi imeli proizvajalci več časa za pripravo na uporabo harmoniziranih standardov EN 343:2019 EN 358:2018, EN ISO 11393-2:2019, EN ISO 11393-4:2019, EN ISO 11393-5:2019, EN ISO 11393-6:2019, EN 13832-2:2018, EN 13832-3:2018, EN 14594:2018, EN 388:2016+A1:2018, EN 943-1:2015+A1:2019, EN ISO 10819:2013, kot je bil spremenjen z EN ISO 10819:2013/A1:2019, EN 50321-1:2018, kot je bil popravljen z EN 50321-1:2018/AC: 2018-08, ter EN 12277:2015+A1:2018, je treba odložiti umik sklicev na harmonizirane standarde EN 343:2003+A1:2007/AC:2009, EN 358:1999, EN 381-5:1995, EN 381-7:1999, EN 381-9:1997, EN 381-11:2002, EN 13832-2:2006, EN 13832-3:2006, EN 14594:2005, EN 388:2016, EN 943-1:2015, EN ISO 10819:2013, EN 12277:2015 in EN 50321-1:2018.

| (11) | Skladnost s harmoniziranim standardom ustvarja domnevo o skladnosti z ustreznimi bistvenimi zahtevami iz harmonizacijske zakonodaje Unije od datuma objave sklica na tak standard v Uradnem listu Evropske unije. Ta sklep bi zato moral začeti veljati na dan objave – |
| --- | --- |

(11)

Skladnost s harmoniziranim standardom ustvarja domnevo o skladnosti z ustreznimi bistvenimi zahtevami iz harmonizacijske zakonodaje Unije od datuma objave sklica na tak standard v Uradnem listu Evropske unije. Ta sklep bi zato moral začeti veljati na dan objave –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sklici na harmonizirane standarde za osebno varovalno opremo, pripravljene v podporo Uredbi (EU) 2016/425 in navedene v Prilogi I k temu sklepu, se objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 2

Sklici na harmonizirane standarde za osebno varovalno opremo, pripravljene v podporo Uredbi (EU) 2016/425 in navedene v Prilogi II k temu sklepu, se na datume iz navedene priloge umaknejo iz Uradnega lista Evropske unije.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 18. maja 2020

Za Komisijo

Predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 316, 14.11.2012, str. 12.

1

(2)  Uredba (EU) 2016/425 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o osebni varovalni opremi in razveljavitvi Direktive Sveta 89/686/EGS (UL L 81, 31.3.2016, str. 51).

2

(3)  Direktiva Sveta 89/686/EGS z dne 21. decembra 1989 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z osebno zaščitno opremo (UL L 399, 30.12.1989, str. 18).

3

(4)  
  UL C 113, 27.3.2018, str. 41.

4

(5)  
  UL C 113, 27.3.2018, str. 41.

5

(6)  
  UL C 113, 27.3.2018, str. 41.

6

---

PRILOGA I

| Št. | Sklic na standard |
| --- | --- |
| 1. | EN 343:2019
  Varovalna obleka – Zaščita pred dežjem |
| 2. | EN 358:2018
  Osebna varovalna oprema za namestitev pri delu in preprečevanje padcev z višine – Pasovi in vrvi z zankami za namestitev uporabnika pri delu ali za omejevanje njegovega delokroga |
| 3. | EN 388:2016+A1:2018
  Rokavice za zaščito pred mehanskimi tveganji |
| 4. | EN 510:2019
  Opredelitev zahtev za varovalno oblačilo, kjer je nevarnost, da se oblačilo zaplete ob gibajoče dele |
| 5. | EN 893:2019
  Gorniška oprema – Dereze – Varnostne zahteve in preskusne metode |
| 6. | EN 943-1:2015+A1:2019
  Varovalna obleka pred nevarnimi trdnimi, tekočimi in plinastimi kemikalijami, vključno s tekočimi aerosoli in trdnimi delci – 1. del: Varnostne zahteve za varovalno oblačilo tipa 1 (neprepustno za plin) pred kemikalijami |
| 7. | EN 943-2:2019
  Varovalna obleka pred nevarnimi trdnimi, tekočimi in plinskimi kemikalijami, vključno s tekočimi in trdnimi aerosoli – 2. del: Varnostne zahteve za kemijsko varovalno obleko, neprepustno za plin (tip 1), za intervencijske enote |
| 8. | EN 1073-1:2016+A1:2018
  Varovalna obleka pred trdnimi lebdečimi delci, vključno z radioaktivno kontaminacijo – 1. del: Zahteve in preskusne metode za varovalno obleko z dovodom zraka za zaščito pred onesnaženjem z radioaktivnimi delci |
| 9. | EN ISO 10819:2013
  Mehanske vibracije in udarci – Vibracije dlan-roka – Merjenje in vrednotenje prenosov vibracij z rokavice na dlan roke (ISO 10819:2013)
  EN ISO 10819:2013/A1:2019 |
| 10. | EN ISO 11393-2:2019
  Varovalna obleka za uporabnike ročnih verižnih žag – 2. del: Zahtevane lastnosti in preskusne metode za ščitnike nog (ISO 11393-2:2018) |
| 11. | EN ISO 11393-4:2019
  Varovalna obleka za uporabnike ročnih verižnih žag – 4. del: Zahtevane lastnosti in preskusne metode za zaščitne rokavice (ISO 11393-4:2018) |
| 12. | EN ISO 11393-5:2019
  Varovalna obleka za uporabnike ročnih verižnih žag – 5. del: Zahtevane lastnosti in preskusne metode za zaščitne dokolenice (gamaše) (ISO 11393-5:2018) |
| 13. | EN ISO 11393-6:2019
  Varovalna obleka za uporabnike ročnih verižnih žag – 6. del: Zahtevane lastnosti in preskusne metode za ščitnike zgornjega dela telesa (ISO 11393-6:2018) |
| 14. | EN 12277:2015+A1:2018
  Gorniška oprema – Pasovi – Varnostne zahteve in preskusne metode |
| 15. | EN 13832-2:2018
  Obutev za varovanje pred kemikalijami – 2. del: Zahteve za omejen stik s kemikalijami |
| 16. | EN 13832-3:2018
  Obutev za varovanje pred kemikalijami – 3. del: Zahteve za podaljšan stik s kemikalijami |
| 17. | EN 14458:2018
  Osebna oprema za varovanje oči – Vizirji z visoko stopnjo zaščite, namenjeni le uporabi z zaščitnimi čeladami |
| 18. | EN 14594:2018
  Oprema za varovanje dihal – Dihalni aparat na stisnjeni zrak s trajnim pretokom – Zahteve, preskušanje in označevanje |
| 19. | EN 50321-1:2018
  Delo pod napetostjo – Obutev za zaščito pred električnim udarom – Elektroizolacijska obutev in zaščitne gamaše
  EN 50321-1:2018/AC:2018-08 |

Št.

Sklic na standard

1.

EN 343:2019

Varovalna obleka – Zaščita pred dežjem

2.

EN 358:2018

Osebna varovalna oprema za namestitev pri delu in preprečevanje padcev z višine – Pasovi in vrvi z zankami za namestitev uporabnika pri delu ali za omejevanje njegovega delokroga

3.

EN 388:2016+A1:2018

Rokavice za zaščito pred mehanskimi tveganji

4.

EN 510:2019

Opredelitev zahtev za varovalno oblačilo, kjer je nevarnost, da se oblačilo zaplete ob gibajoče dele

5.

EN 893:2019

Gorniška oprema – Dereze – Varnostne zahteve in preskusne metode

6.

EN 943-1:2015+A1:2019

Varovalna obleka pred nevarnimi trdnimi, tekočimi in plinastimi kemikalijami, vključno s tekočimi aerosoli in trdnimi delci – 1. del: Varnostne zahteve za varovalno oblačilo tipa 1 (neprepustno za plin) pred kemikalijami

7.

EN 943-2:2019

Varovalna obleka pred nevarnimi trdnimi, tekočimi in plinskimi kemikalijami, vključno s tekočimi in trdnimi aerosoli – 2. del: Varnostne zahteve za kemijsko varovalno obleko, neprepustno za plin (tip 1), za intervencijske enote

8.

EN 1073-1:2016+A1:2018

Varovalna obleka pred trdnimi lebdečimi delci, vključno z radioaktivno kontaminacijo – 1. del: Zahteve in preskusne metode za varovalno obleko z dovodom zraka za zaščito pred onesnaženjem z radioaktivnimi delci

9.

EN ISO 10819:2013

Mehanske vibracije in udarci – Vibracije dlan-roka – Merjenje in vrednotenje prenosov vibracij z rokavice na dlan roke (ISO 10819:2013)

EN ISO 10819:2013/A1:2019

10.

EN ISO 11393-2:2019

Varovalna obleka za uporabnike ročnih verižnih žag – 2. del: Zahtevane lastnosti in preskusne metode za ščitnike nog (ISO 11393-2:2018)

11.

EN ISO 11393-4:2019

Varovalna obleka za uporabnike ročnih verižnih žag – 4. del: Zahtevane lastnosti in preskusne metode za zaščitne rokavice (ISO 11393-4:2018)

12.

EN ISO 11393-5:2019

Varovalna obleka za uporabnike ročnih verižnih žag – 5. del: Zahtevane lastnosti in preskusne metode za zaščitne dokolenice (gamaše) (ISO 11393-5:2018)

13.

EN ISO 11393-6:2019

Varovalna obleka za uporabnike ročnih verižnih žag – 6. del: Zahtevane lastnosti in preskusne metode za ščitnike zgornjega dela telesa (ISO 11393-6:2018)

14.

EN 12277:2015+A1:2018

Gorniška oprema – Pasovi – Varnostne zahteve in preskusne metode

15.

EN 13832-2:2018

Obutev za varovanje pred kemikalijami – 2. del: Zahteve za omejen stik s kemikalijami

16.

EN 13832-3:2018

Obutev za varovanje pred kemikalijami – 3. del: Zahteve za podaljšan stik s kemikalijami

17.

EN 14458:2018

Osebna oprema za varovanje oči – Vizirji z visoko stopnjo zaščite, namenjeni le uporabi z zaščitnimi čeladami

18.

EN 14594:2018

Oprema za varovanje dihal – Dihalni aparat na stisnjeni zrak s trajnim pretokom – Zahteve, preskušanje in označevanje

19.

EN 50321-1:2018

Delo pod napetostjo – Obutev za zaščito pred električnim udarom – Elektroizolacijska obutev in zaščitne gamaše

EN 50321-1:2018/AC:2018-08

---

PRILOGA II

| Št. | Sklic na standard | Datum umika |
| --- | --- | --- |
| 1. | EN ISO 10819:2013
  Mehanske vibracije in udarci - Vibracije dlan-roka - Merjenje in vrednotenje prenosov vibracij z rokavice na dlan roke (ISO 10819:2013) | 19. november 2021 |
| 2. | EN 343:2003+A1:2007
  Varovalna obleka – Zaščita pred dežjem
  EN 343:2003+A1:2007/AC:2009 | 19. november 2021 |
| 3. | EN 358:1999
  Osebna varovalna oprema za namestitev pri delu in zaščito pred padci z višine – Pasovi za namestitev pri delu, pozicijski trakovi in zanke | 19. november 2021 |
| 4. | EN 381-5:1995
  Varovalna obleka za uporabnike ročnih verižnih žag – 5. del: Zahteve za ščitnike nog | 19. november 2021 |
| 5. | EN 381-7:1999
  Varovalna obleka za uporabnike ročnih verižnih žag – 7. del: Zahteve za zaščitne rokavice za uporabnike verižnih žag | 19. november 2021 |
| 6. | EN 381-9:1997
  Varovalna obleka za uporabnike ročnih verižnih žag – 9. del: Zahteve za zaščitne dokolenice (gamaše) za uporabnike verižnih žag | 19. november 2021 |
| 7. | EN 381-11:2002
  Varovalna obleka za uporabnike ročnih verižnih žag – 11. del: Zahteve za ščitnike zgornjega dela telesa | 19. november 2021 |
| 8. | EN 388:2016
  Rokavice za zaščito pred mehanskimi tveganji | 19. november 2021 |
| 9. | EN 943-1:2015
  Varovalna obleka pred nevarnimi trdnimi, tekočimi in plinastimi kemikalijami, vključno s tekočimi aerosoli in trdnimi delci – 1. del: Varnostne zahteve za varovalno oblačilo tipa 1 (neprepustno za plin) pred kemikalijami | 19. november 2021 |
| 10. | EN 12277:2015
  Gorniška oprema – Pasovi – Varnostne zahteve in preskusne metode | 19. november 2021 |
| 11. | EN 13832-2:2006
  Obutev za varovanje pred kemikalijami – 2. del: Zahteve za obutev, odporno proti kemikalijam pri laboratorijskih razmerah | 19. november 2021 |
| 12. | EN 13832-3:2006
  Obutev za varovanje pred kemikalijami – 3. del: Zahteve za obutev, zelo odporno proti kemikalijam pri laboratorijskih razmerah | 19. november 2021 |
| 13. | EN 14594:2005
  Oprema za varovanje dihal – Dihalni aparat na stisnjeni zrak s trajnim pretokom – Zahteve, preskušanje, označevanje
  EN 14594:2005/AC:2005 | 19. november 2021 |
| 14. | EN 50321-1:2018
  Delo pod napetostjo – Obutev za zaščito pred električnim udarom – Elektroizolacijska obutev in zaščitne gamaše | 19. november 2020 |

Št.

Sklic na standard

Datum umika

1.

EN ISO 10819:2013

Mehanske vibracije in udarci - Vibracije dlan-roka - Merjenje in vrednotenje prenosov vibracij z rokavice na dlan roke (ISO 10819:2013)

19. november 2021

2.

EN 343:2003+A1:2007

Varovalna obleka – Zaščita pred dežjem

EN 343:2003+A1:2007/AC:2009

19. november 2021

3.

EN 358:1999

Osebna varovalna oprema za namestitev pri delu in zaščito pred padci z višine – Pasovi za namestitev pri delu, pozicijski trakovi in zanke

19. november 2021

4.

EN 381-5:1995

Varovalna obleka za uporabnike ročnih verižnih žag – 5. del: Zahteve za ščitnike nog

19. november 2021

5.

EN 381-7:1999

Varovalna obleka za uporabnike ročnih verižnih žag – 7. del: Zahteve za zaščitne rokavice za uporabnike verižnih žag

19. november 2021

6.

EN 381-9:1997

Varovalna obleka za uporabnike ročnih verižnih žag – 9. del: Zahteve za zaščitne dokolenice (gamaše) za uporabnike verižnih žag

19. november 2021

7.

EN 381-11:2002

Varovalna obleka za uporabnike ročnih verižnih žag – 11. del: Zahteve za ščitnike zgornjega dela telesa

19. november 2021

8.

EN 388:2016

Rokavice za zaščito pred mehanskimi tveganji

19. november 2021

9.

EN 943-1:2015

Varovalna obleka pred nevarnimi trdnimi, tekočimi in plinastimi kemikalijami, vključno s tekočimi aerosoli in trdnimi delci – 1. del: Varnostne zahteve za varovalno oblačilo tipa 1 (neprepustno za plin) pred kemikalijami

19. november 2021

10.

EN 12277:2015

Gorniška oprema – Pasovi – Varnostne zahteve in preskusne metode

19. november 2021

11.

EN 13832-2:2006

Obutev za varovanje pred kemikalijami – 2. del: Zahteve za obutev, odporno proti kemikalijam pri laboratorijskih razmerah

19. november 2021

12.

EN 13832-3:2006

Obutev za varovanje pred kemikalijami – 3. del: Zahteve za obutev, zelo odporno proti kemikalijam pri laboratorijskih razmerah

19. november 2021

13.

EN 14594:2005

Oprema za varovanje dihal – Dihalni aparat na stisnjeni zrak s trajnim pretokom – Zahteve, preskušanje, označevanje

EN 14594:2005/AC:2005

19. november 2021

14.

EN 50321-1:2018

Delo pod napetostjo – Obutev za zaščito pred električnim udarom – Elektroizolacijska obutev in zaščitne gamaše

19. november 2020

---

| 19.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 156/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 156/20

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2020/669

z dne 18. maja 2020

o spremembi Izvedbenega sklepa 2013/801/EU glede pooblastitve Izvajalske agencije za inovacije in omrežja za izvajanje sklada za inovacije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (1), in zlasti člena 3(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) vzpostavlja sklad za inovacije za podporo inovacijam na področju nizkoogljičnih tehnologij in procesov ter za spodbujanje priprave/ustvarjanja in izvajanja projektov, katerih cilj je okoljsko varno zajemanje in geološko shranjevanje CO2, ter inovativnih tehnologij energije iz obnovljivih virov in shranjevanja energije. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) vzpostavlja sklad za inovacije za podporo inovacijam na področju nizkoogljičnih tehnologij in procesov ter za spodbujanje priprave/ustvarjanja in izvajanja projektov, katerih cilj je okoljsko varno zajemanje in geološko shranjevanje CO2, ter inovativnih tehnologij energije iz obnovljivih virov in shranjevanja energije.

| (2) | V skladu s členom 16(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/856 (3) se sklad za inovacije izvaja z neposrednim ali posrednim upravljanjem. Člen 17 navedene uredbe določa, da se Komisija lahko odloči imenovati izvajalski organ za opravljanje nekaterih nalog v zvezi z izvajanjem, v primeru neposrednega upravljanja pa je treba te naloge dodeliti izvajalski agenciji. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 16(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/856 (3) se sklad za inovacije izvaja z neposrednim ali posrednim upravljanjem. Člen 17 navedene uredbe določa, da se Komisija lahko odloči imenovati izvajalski organ za opravljanje nekaterih nalog v zvezi z izvajanjem, v primeru neposrednega upravljanja pa je treba te naloge dodeliti izvajalski agenciji.

| (3) | Z Izvedbenim sklepom Komisije 2013/801/EU (4) je bila ustanovljena Izvajalska agencija za inovacije in omrežja (v nadaljnjem besedilu: Agencija), pooblaščena za upravljanje nekaterih delov programov Unije, vključno z Instrumentom za povezovanje Evrope in programom Obzorje 2020 na področju energije. |
| --- | --- |

(3)

Z Izvedbenim sklepom Komisije 2013/801/EU (4) je bila ustanovljena Izvajalska agencija za inovacije in omrežja (v nadaljnjem besedilu: Agencija), pooblaščena za upravljanje nekaterih delov programov Unije, vključno z Instrumentom za povezovanje Evrope in programom Obzorje 2020 na področju energije.

| (4) | Sodeč po analizi stroškov in koristi, izvedeni v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 58/2003, bi prenos upravljanja delov sklada za inovacije na Agencijo prispeval k učinkovitejšemu doseganju ciljev sklada za inovacije. S pooblastitvijo Agencije za izvajanje delov sklada za inovacije bi v obdobju od leta 2020 do leta 2030 prihranili stroške v višini okoli 30,5 milijona EUR v primerjavi z internimi stroški upravljanja, povečali učinkovitost in prožnost pri upravljanju sklada za inovacije, zagotovili znatne sinergije med skladom za inovacije in drugimi programi Unije, ki jih upravlja Agencija, ter približali financiranje Unije upravičencem in okrepili prepoznavnost financiranja Unije. |
| --- | --- |

(4)

Sodeč po analizi stroškov in koristi, izvedeni v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 58/2003, bi prenos upravljanja delov sklada za inovacije na Agencijo prispeval k učinkovitejšemu doseganju ciljev sklada za inovacije. S pooblastitvijo Agencije za izvajanje delov sklada za inovacije bi v obdobju od leta 2020 do leta 2030 prihranili stroške v višini okoli 30,5 milijona EUR v primerjavi z internimi stroški upravljanja, povečali učinkovitost in prožnost pri upravljanju sklada za inovacije, zagotovili znatne sinergije med skladom za inovacije in drugimi programi Unije, ki jih upravlja Agencija, ter približali financiranje Unije upravičencem in okrepili prepoznavnost financiranja Unije.

| (5) | Zato je primerno, da se Agencijo pooblasti za upravljanje in izvajanje delov sklada za inovacije. |
| --- | --- |

(5)

Zato je primerno, da se Agencijo pooblasti za upravljanje in izvajanje delov sklada za inovacije.

| (6) | Izvedbeni sklep 2013/801/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Izvedbeni sklep 2013/801/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za izvajalske agencije – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za izvajalske agencije –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sprememba Izvedbenega sklepa 2013/801/EU

Člen 3(1) Izvedbenega sklepa 2013/801/EU se nadomesti z naslednjim:

„1.   Agencija je odgovorna za izvajanje delov naslednjih programov Unije:

| (a) | Instrumenta za povezovanje Evrope; |
| --- | --- |

(a)

Instrumenta za povezovanje Evrope;

| (b) | dela III „Družbeni izzivi“ posebnega programa Obzorje 2020; |
| --- | --- |

(b)

dela III „Družbeni izzivi“ posebnega programa Obzorje 2020;

| (c) | sklada za inovacije, ustanovljenega v skladu s členom 10a(8) Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*1). |
| --- | --- |

(c)

sklada za inovacije, ustanovljenega v skladu s členom 10a(8) Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*1).

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

V Bruslju, 18. maja 2020

Za Komisijo

Predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 11, 16.1.2003, str. 1.

1

(2)  Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/856 z dne 26. februarja 2019 o dopolnitvi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z delovanjem sklada za inovacije (UL L 140, 28.5.2019, str. 6).

3

(4)  Izvedbeni sklep Komisije 2013/801/EU z dne 23. decembra 2013 o ustanovitvi Izvajalske agencije za inovacije in omrežja ter razveljavitvi Sklepa 2007/60/ES, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2008/593/ES (UL L 352, 24.12.2013, str. 65).

4

---

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 19.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 156/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 156/22

---

SKLEP št. 1/2020 ODBORA SGP, USTANOVLJENEGA Z VMESNIM SPORAZUMOM, KI VODI K SPORAZUMU O GOSPODARSKEM PARTNERSTVU, MED EVROPSKO SKUPNOSTJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA ENI STRANI IN POGODBENICO SREDNJO AFRIKO NA DRUGI STRANI,

z dne 28. aprila 2020

v zvezi s sprejetjem poslovnika za posredovanje, poslovnika za arbitražo ter etičnega kodeksa razsodnikov [2020/670]

ODBOR SGP JE –

ob upoštevanju Vmesnega sporazuma, ki vodi k sporazumu o gospodarskem partnerstvu, med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in pogodbenico Srednjo Afriko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), ki je bil podpisan v Bruslju 22. januarja 2009 in se začasno uporablja od 4. avgusta 2014, ter zlasti člena 80(1) in člena 88 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s Sporazumom in tem sklepom pogodbenico Srednjo Afriko tvori Republika Kamerun. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s Sporazumom in tem sklepom pogodbenico Srednjo Afriko tvori Republika Kamerun.

| (2) | Člen 80(1) Sporazuma določa, da postopke za reševanje sporov iz poglavja 3 (Postopki reševanja sporov) naslova VI (Preprečevanje in reševanje sporov) Sporazuma urejata poslovnik in etični nkodeks razsodnikov, ki ju sprejme Odbor SGP. |
| --- | --- |

(2)

Člen 80(1) Sporazuma določa, da postopke za reševanje sporov iz poglavja 3 (Postopki reševanja sporov) naslova VI (Preprečevanje in reševanje sporov) Sporazuma urejata poslovnik in etični nkodeks razsodnikov, ki ju sprejme Odbor SGP.

| (3) | Člen 88 Sporazuma določa, da se Odbor SGP lahko odloči, da spremeni naslov VI (Preprečevanje in reševanje sporov) Sporazuma in njegove priloge – |
| --- | --- |

(3)

Člen 88 Sporazuma določa, da se Odbor SGP lahko odloči, da spremeni naslov VI (Preprečevanje in reševanje sporov) Sporazuma in njegove priloge –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Poslovnik za posredovanje iz Priloge I k temu sklepu postane Priloga IV k Sporazumu.

2.   Poslovnik za arbitražo iz Priloge II k temu sklepu postane Priloga V k Sporazumu.

3.   Etični kodeks razsodnikov iz Priloge III k temu sklepu postane Priloga VI k Sporazumu.

4.   Poslovnika in etični kodeks iz odstavkov 1 do 3 tega člena ne posegajo v posebna pravila, ki so določena v Sporazumu ali jih lahko sprejme Odbor SGP.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan podpisa.

V Bruslju, dne 28. aprila 2020

Za Republiko Kamerun

Alamine OUSMANE MEY

Minister za gospodarstvo, načrtovanje in regionalni razvoj

Za Evropsko unijo

Phil HOGAN

Evropski komisar za trgovino

---

PRILOGA I

POSLOVNIK ZA POSREDOVANJE

Člen 1

Področje uporabe

1.   Določbe tega poslovnika dopolnjujejo in podrobneje določajo Vmesni sporazum, ki vodi k sporazumu o gospodarskem partnerstvu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter pogodbenico Srednjo Afriko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) ter zlasti člen 69 (Posredovanje).

2.   Namen tega poslovnika je pogodbenicama omogočiti reševanje sporov, do katerih lahko pride med njima, s sporazumno rešitvijo prek celovitega in hitrega postopka za posredovanje.

3.   V tem poslovniku „posredovanje“ pomeni vsak postopek, ne glede na njegovo ime, v katerem pogodbenici prosita posrednika za pomoč pri doseganju mirne rešitve spora.

Člen 2

Začetek postopka

1.   Vsaka pogodbenica lahko kadar koli zahteva, da pogodbenici začneta postopek posredovanja. Zahtevek mora biti dovolj podroben, da je jasno predstavljena zahteva pogodbenice prosilke. Zahtevek mora tudi:

| (a) | navesti zadevni sporni ukrep; |
| --- | --- |

(a)

navesti zadevni sporni ukrep;

| (b) | predložiti izjavo o domnevnih neželenih učinkih, ki jih po mnenju pogodbenice prosilke ukrep ima ali bo imel na trgovino med pogodbenicama; |
| --- | --- |

(b)

predložiti izjavo o domnevnih neželenih učinkih, ki jih po mnenju pogodbenice prosilke ukrep ima ali bo imel na trgovino med pogodbenicama;

| (c) | vsebovati razlago, zakaj pogodbenica prosilka meni, da obstaja vzročna zveza med ukrepom in navedenimi učinki. |
| --- | --- |

(c)

vsebovati razlago, zakaj pogodbenica prosilka meni, da obstaja vzročna zveza med ukrepom in navedenimi učinki.

2.   Postopek posredovanja se lahko začne le na podlagi vzajemnega soglasja pogodbenic. Kadar ena pogodbenica zahteva posredovanje v skladu z odstavkom 1, druga pogodbenica zahtevek preuči in nanj odgovori v pisni obliki v roku petih dni po prejetju zahtevka. Če ta pogoj ni izpolnjen, se šteje, da je bil zahtevek zavrnjen.

Člen 3

Izbira posrednika

1.   Pogodbenici posrednika sporazumno izbereta na začetku postopka posredovanja, najpozneje pa petnajst dni po prejemu odgovora na zahtevek za posredovanje.

2.   Posrednik ni državljan nobene od pogodbenic, razen če se pogodbenici dogovorita drugače.

3.   Posrednik v pisni izjavi potrdi svojo neodvisnost in nepristranskost ter svojo razpoložljivost, da zagotovi postopek posredovanja.

4.   Posrednik deluje v skladu z etičnim kodeksom razsodnikov s potrebnimi prilagoditvami.

Člen 4

Potek postopka posredovanja

1.   Posrednik nepristransko in pregledno pomaga pogodbenicama, da razjasnita sporni ukrep in njegov morebitni vpliv na trgovino med pogodbenicama ter dosežeta sporazumno rešitev.

2.   Posrednik lahko določi najprimernejši pristop za razjasnitev zadevnega ukrepa in njegovega morebitnega vpliva na trgovino med pogodbenicama. Zlasti lahko organizira srečanja med pogodbenicama, se z njima skupaj ali posamično posvetuje, za pomoč ali za nasvet zaprosi ustrezne strokovnjake in zainteresirane strani ter zagotovi kakršno koli dodatno podporo, ki jo zahtevata pogodbenici. Vendar se posrednik pred naslovitvijo prošnje za pomoč ali nasvet na ustrezne strokovnjake in zainteresirane strani posvetuje s pogodbenicama. Če posrednik želi, da se ena od pogodbenic in/ali njen zastopnik z njim sestane ali opravi razgovor ločeno, o tem vnaprej ali takoj, ko je to mogoče, obvesti drugo pogodbenico po srečanju ali enostranski komunikaciji s prvo pogodbenico.

3.   Posrednik lahko daje nasvete in predlaga rešitev pogodbenicama, ki lahko predlagano rešitev sprejmeta, zavrneta ali pa se dogovorita o drugačni rešitvi. Vendar posrednik ne daje nasvetov ali pripomb glede skladnosti spornega ukrepa s Sporazumom.

4.   Postopek se izvaja na ozemlju pogodbenice, na katero je bil zahtevek naslovljen, ali na podlagi sporazumnega dogovora pogodbenic na kateri koli drugi lokaciji ali na kateri koli drug način.

5.   Pogodbenici si prizadevata doseči sporazumno rešitev v 60 dneh po imenovanju posrednika. Do sprejetja dokončnega dogovora lahko pogodbenici proučita morebitne vmesne rešitve, zlasti če se ukrep nanaša na pokvarljivo blago.

6.   Rešitev se lahko sprejme s sklepom Odbora SGP. Sporazumne rešitve se dajo na voljo javnosti, razen če se pogodbenici ne odločita drugače. Vendar različica, ki je sporočena javnosti, ne sme vsebovati podatkov, ki jih ena ali druga pogodbenica šteje za zaupne.

7.   Na zahtevo pogodbenic jima posrednik v pisni obliki predloži osnutek poročila o dejanskem stanju, ki vsebuje povzetek spornega ukrepa v okviru uporabljenega postopka, ter vse sporazumne rešitve, ki predstavljajo končni rezultat, vključno z morebitnimi vmesnimi rešitvami. Posrednik pogodbenicama omogoči, da v 15 dneh predložita pripombe na osnutek poročila. Po proučitvi pripomb, ki sta jih pogodbenici predložili v določenem roku, posrednik pogodbenicama v 15 dneh predloži končno poročilo o dejanskem stanju v pisni obliki. Poročilo o dejanskem stanju ne sme vsebovati nobene razlage Sporazuma.

Člen 5

Zaključek postopka posredovanja

Postopek se konča:

| (a) | na datum sprejetja sporazumne rešitve, dosežene med pogodbenicama; |
| --- | --- |

(a)

na datum sprejetja sporazumne rešitve, dosežene med pogodbenicama;

| (b) | na datum pisne izjave posrednika po posvetovanju s pogodbenicama, da nadaljnja prizadevanja v okviru posredovanja ne bi bila koristna; |
| --- | --- |

(b)

na datum pisne izjave posrednika po posvetovanju s pogodbenicama, da nadaljnja prizadevanja v okviru posredovanja ne bi bila koristna;

| (c) | na datum pisne izjave ene od pogodbenic po proučitvi sporazumnih rešitev v okviru postopka posredovanja in po proučitvi vseh nasvetov in predlogov posrednika za rešitev. Take izjave ni mogoče vložiti pred iztekom roka iz člena 4(5) tega poslovnika, ali |
| --- | --- |

(c)

na datum pisne izjave ene od pogodbenic po proučitvi sporazumnih rešitev v okviru postopka posredovanja in po proučitvi vseh nasvetov in predlogov posrednika za rešitev. Take izjave ni mogoče vložiti pred iztekom roka iz člena 4(5) tega poslovnika, ali

| (d) | na datum sklenitve dogovora med pogodbenicama v kateri koli fazi postopka. |
| --- | --- |

(d)

na datum sklenitve dogovora med pogodbenicama v kateri koli fazi postopka.

Člen 6

Izvajanje sporazumne rešitve

1.   Kadar sta se pogodbenici dogovorili o sporazumni rešitvi, vsaka od njiju sprejme potrebne ukrepe za izvajanje rešitve v predpisanem roku.

2.   Pogodbenica, ki izvaja sporazumno rešitev, v predpisanem roku pisno obvesti drugo pogodbenico o vseh postopkih ali vseh ukrepih, ki jih je sprejela za izvedbo sporazumne rešitve.

Člen 7

Zaupnost in razmerje do postopka reševanja sporov

1.   Vse informacije v zvezi s postopkom posredovanja morajo ostati zaupne, razen če njihovo razkritje zahteva zakon ali so potrebne za izvajanje ali izvrševanje dogovora med pogodbenicama, ki je rezultat posredovanja.

2.   Razen če se pogodbenici ne dogovorita drugače in brez poseganja v člen 4(6) tega poslovnika, so vse faze postopka zaupne, vključno z vsemi nasveti ali predlaganimi rešitvami. Vendar lahko katera koli od pogodbenic javnosti razkrije, da se izvaja posredovanje. Obveznost glede zaupnosti ne vključuje stvarnih informacij, ki so že javno dostopne.

3.   Postopek posredovanja ne posega v pravice in obveznosti, ki jih imata pogodbenici na podlagi določb Sporazuma o reševanju sporov ali na podlagi katerega koli drugega zadevnega sporazuma.

4.   Pogodbenicama pred začetkom postopka posredovanja ni treba izvesti posvetovanj. Vendar bi morala pogodbenica pred začetkom postopka posredovanja načeloma upoštevati druge zadevne določbe Sporazuma o sodelovanju ali posvetovanju.

5.   Pogodbenica se ne zanaša na v nadaljevanju navedeno, niti tega ne predlaga kot dokaz v drugih postopkih reševanja sporov iz Sporazuma ali katerega koli drugega zadevnega sporazuma, prav tako arbitražni senat o navedenem ne presoja:

| (a) | stališča, ki jih je zavzela druga pogodbenica v postopku posredovanja, ali informacije, ki so bile zbrane v skladu s členom 4(1) in (2) tega poslovnika; |
| --- | --- |

(a)

stališča, ki jih je zavzela druga pogodbenica v postopku posredovanja, ali informacije, ki so bile zbrane v skladu s členom 4(1) in (2) tega poslovnika;

| (b) | dejstvo, da je druga pogodbenica pokazala pripravljenost, da sprejme rešitev za ukrep, ki je predmet posredovanja, ali |
| --- | --- |

(b)

dejstvo, da je druga pogodbenica pokazala pripravljenost, da sprejme rešitev za ukrep, ki je predmet posredovanja, ali

| (c) | nasveti ali predlogi posrednika. |
| --- | --- |

(c)

nasveti ali predlogi posrednika.

6.   Če se pogodbenici ne dogovorita drugače, posrednik ne sme biti član arbitražnega senata v postopku reševanja sporov v skladu s Sporazumom ali Sporazumom o Svetovni trgovinski organizaciji (STO) glede iste zadeve, v kateri je imel vlogo posrednika.

Člen 8

Uporaba poslovnika za arbitražo

Smiselno se uporabljajo člen 3 (Obvestila) - brez poseganja v člen 4(2) tega poslovnika -, člen 15 (Stroški), člen 16 (Delovni jezik postopka, prevajanje in tolmačenje) in člen 17 (Računanje rokov) poslovnika za arbitražo.

Člen 9

Pregled

Pet let po začetku veljavnosti tega sklepa se pogodbenici posvetujeta o morebitni potrebi po spremembi mehanizma posredovanja glede na pridobljene izkušnje in razvoj katerega koli ustreznega mehanizma v okviru STO.

---

PRILOGA II

POSLOVNIK ZA ARBITRAŽO

Člen 1

Opredelitev pojmov

Za namene tega poslovnika:

| — | „svetovalec“ pomeni fizično osebo, ki jo pogodbenica pooblasti za svetovanje ali pomoč v zvezi s postopkom arbitraže, |
| --- | --- |

—

„svetovalec“ pomeni fizično osebo, ki jo pogodbenica pooblasti za svetovanje ali pomoč v zvezi s postopkom arbitraže,

| — | „arbitražni senat“ pomeni posebno skupino, ustanovljeno v skladu s členom 71 Sporazuma, |
| --- | --- |

—

„arbitražni senat“ pomeni posebno skupino, ustanovljeno v skladu s členom 71 Sporazuma,

| — | „razsodnik“ pomeni člana arbitražnega senata, ustanovljenega v skladu s členom 71 Sporazuma, |
| --- | --- |

—

„razsodnik“ pomeni člana arbitražnega senata, ustanovljenega v skladu s členom 71 Sporazuma,

| — | „pomočnik“ pomeni fizično osebo, ki v okviru mandata razsodnika opravlja raziskave za razsodnika ali mu zagotavlja pomoč pri opravljanju njegovih dolžnosti, |
| --- | --- |

—

„pomočnik“ pomeni fizično osebo, ki v okviru mandata razsodnika opravlja raziskave za razsodnika ali mu zagotavlja pomoč pri opravljanju njegovih dolžnosti,

| — | „dan“ pomeni koledarski dan, če ni navedeno drugače, |
| --- | --- |

—

„dan“ pomeni koledarski dan, če ni navedeno drugače,

| — | „predstavnik pogodbenice“ pomeni zaposlenega ali katero koli fizično osebo, ki jo imenuje ministrstvo, vladni organ ali kateri koli drugi javni subjekt pogodbenice, ki zastopa to pogodbenico v sporu, povezanem s Sporazumom, |
| --- | --- |

—

„predstavnik pogodbenice“ pomeni zaposlenega ali katero koli fizično osebo, ki jo imenuje ministrstvo, vladni organ ali kateri koli drugi javni subjekt pogodbenice, ki zastopa to pogodbenico v sporu, povezanem s Sporazumom,

| — | „tožena pogodbenica“ pomeni pogodbenico, ki domnevno krši določbe iz člena 67 Sporazuma, |
| --- | --- |

—

„tožena pogodbenica“ pomeni pogodbenico, ki domnevno krši določbe iz člena 67 Sporazuma,

| — | „pogodbenica prosilka“ pomeni pogodbenico, ki zahteva ustanovitev arbitražnega senata v skladu s členom 70 Sporazuma. |
| --- | --- |

—

„pogodbenica prosilka“ pomeni pogodbenico, ki zahteva ustanovitev arbitražnega senata v skladu s členom 70 Sporazuma.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta poslovnik dopolnjuje in podrobneje določa Vmesni sporazum, ki vodi k sporazumu o gospodarskem partnerstvu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter pogodbenico Srednjo Afriko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) ter zlasti člene 70 in naslednje v zvezi z arbitražo.

2.   Cilj tega poslovnika je, da se pogodbenicam omogoči reševanje sporov, do katerih lahko pride med njima, s sporazumno rešitvijo prek arbitražnega mehanizma.

Člen 3

Obvestila

1.   V tem poslovniku „obvestilo“ pomeni vse zahtevke, mnenja, pisna stališča ali druge dokumente, povezane z arbitražnim postopkom, pri čemer se:

| (a) | vsako obvestilo arbitražnega senata pošlje obema pogodbenicama hkrati; |
| --- | --- |

(a)

vsako obvestilo arbitražnega senata pošlje obema pogodbenicama hkrati;

| (b) | vsako obvestilo pogodbenice, ki je naslovljeno na arbitražni senat, v kopiji obenem pošlje tudi drugi pogodbenici ter |
| --- | --- |

(b)

vsako obvestilo pogodbenice, ki je naslovljeno na arbitražni senat, v kopiji obenem pošlje tudi drugi pogodbenici ter

| (c) | vsako obvestilo pogodbenice, ki je naslovljeno na drugo pogodbenico, v kopiji po potrebi obenem pošlje arbitražnemu senatu. |
| --- | --- |

(c)

vsako obvestilo pogodbenice, ki je naslovljeno na drugo pogodbenico, v kopiji po potrebi obenem pošlje arbitražnemu senatu.

2.   Vsako obvestilo se pošlje po elektronski pošti ali po potrebi po katerem koli drugem telekomunikacijskem sredstvu, s katerim je mogoče dokazati, da je bila pošta poslana. Če ni dokazano nasprotno, se šteje, da je bilo tako obvestilo prejeto na dan pošiljanja.

3.   Vsa obvestila se pošljejo Generalnemu direktoratu Evropske komisije za trgovino Evropske unije oziroma kamerunskemu ministrstvu, pristojnemu za izvajanje Sporazuma.

4.   Manjše pisne napake v obvestilih, povezanih z arbitražnim postopkom, se lahko popravijo z novim obvestilom, ki jasno navaja narejene spremembe.

5.   Če je zadnji dan za predložitev obvestila dela prosti dan v pogodbenici Srednji Afriki ali Evropski uniji, se obvestilo lahko predloži prvi delovni dan zatem. Za nobeno obvestilo se ne šteje, da je bilo prejeto na dela prost dan.

6.   Odvisno od narave spornih zadev se en izvod vseh obvestil, ki so bila naslovljena na Odbor SGP v skladu s tem poslovnikom, pošlje tudi drugim ustreznim institucionalnim organom.

Člen 4

Imenovanje razsodnikov

1.   Če se razsodnik v skladu s členom 71 Sporazuma izbira z žrebom, predsednik Odbora SGP ali njegov zastopnik nemudoma obvesti pogodbenici o datumu, uri in kraju žreba.

2.   Pogodbenici sta prisotni na žrebu.

3.   Predsednik Odbora SGP ali njegov zastopnik vsakega izbranega posameznika pisno obvesti o njegovem imenovanju za razsodnika. Vsak posameznik svojo razpoložljivost potrdi obema pogodbenicama v petih dneh od dne, ko je bil obveščen o svojem imenovanju.

4.   Če seznam razsodnikov iz člena 85 Sporazuma ni bil pripravljen ali v trenutku, ko je bil zahtevek vložen v skladu s členom 71(2) Sporazuma, ne vsebuje dovolj imen, razsodnike žreba predsednik Odbora SGP izmed posameznikov, ki jih formalno predlaga ena od pogodbenic ali obe pogodbenici in ki izpolnjujejo pogoje iz člena 85(2) Sporazuma.

Člen 5

Posvetovanje med pogodbenicama in arbitražnim senatom

1.   Če se pogodbenici ne dogovorita drugače, se sestaneta z arbitražnim senatom v sedmih dneh po njegovi ustanovitvi, da se določijo zadeve, ki se pogodbenicama ali arbitražnemu senatu zdijo primerne, vključno s:

| (a) | plačili in stroški, ki se plačajo razsodnikom v skladu s standardi STO; |
| --- | --- |

(a)

plačili in stroški, ki se plačajo razsodnikom v skladu s standardi STO;

| (b) | plačilom za vsakega pomočnika razsodnika, katerega skupni znesek ne presega 50 odstotkov celotnega plačila tega razsodnika; |
| --- | --- |

(b)

plačilom za vsakega pomočnika razsodnika, katerega skupni znesek ne presega 50 odstotkov celotnega plačila tega razsodnika;

| (c) | časovnim razporedom postopkov. |
| --- | --- |

(c)

časovnim razporedom postopkov.

Razsodniki in zastopniki pogodbenic se lahko tega srečanja udeležijo prek telefona ali video konference.

2.   Če se pogodbenici v petih dneh od datuma ustanovitve arbitražnega senata ne dogovorita drugače, je mandat arbitražnega senata naslednji:

„Ob upoštevanju zadevnih določb Sporazuma preučiti zadevo, na katero se nanaša zahtevek za ustanovitev arbitražnega senata, presoditi o skladnosti spornega ukrepa s členom 67 Sporazuma ter sprejeti odločitev v skladu s členi 73, 83 in 84 Sporazuma.“

3.   Pogodbenici dogovorjeni mandat uradno sporočita arbitražnemu senatu v treh delovnih dneh po dogovoru o mandatu.

Člen 6

Pisna stališča

Pogodbenica prosilka predloži svoje začetno pisno stališče najpozneje 20 dni po datumu ustanovitve arbitražnega senata. Tožena pogodbenica predloži v odgovor svoje pisno stališče najpozneje 20 dni po datumu predložitve začetnega pisnega stališča.

Člen 7

Delovanje arbitražnih senatov

1.   Predsednik arbitražnega senata predseduje vsem srečanjem. Arbitražni senat lahko na svojega predsednika prenese pooblastilo za sprejemanje administrativnih in postopkovnih odločitev na zadevnem področju.

2.   V skladu s členom 9 tega poslovnika se razsodniki in pozvane osebe udeležijo zaslišanja. Razen če v Sporazumu ali v tem poslovniku ni določeno drugače, lahko arbitražni senat opravlja svoje dejavnosti na kakršen koli način, vključno po telefonu, telefaksu ali prek kakršnih koli sredstev informacijske tehnologije.

3.   Posvetovanj arbitražnega senata se lahko udeležijo le razsodniki, arbitražni senat pa lahko dovoli, da so na posvetovanjih prisotni tudi njihovi pomočniki.

4.   Priprava odločitev je v izključni pristojnosti arbitražnega senata in prenos pristojnosti ni dovoljen.

5.   Kadar se pojavi postopkovno vprašanje, ki ga določbe naslova VI (Preprečevanje in reševanje sporov) Sporazuma ne zajemajo, lahko arbitražni senat po posvetovanju s pogodbenicama sprejme ustrezen postopek, ki je združljiv z navedenimi določbami in zagotavlja enako obravnavo obeh pogodbenic.

6.   Kadar arbitražni senat meni, da bi bilo treba spremeniti katerega od postopkovnih rokov, ki niso roki iz naslova VI (Preprečevanje in reševanje sporov) Sporazuma, ali da bi bila potrebna kakršna koli druga postopkovna ali administrativna prilagoditev, pogodbenici pisno obvesti o razlogih za opravljeno spremembo ali prilagoditev ter o roku ali prilagoditvi, ki sta potrebna. Arbitražni senat lahko tako spremembo ali prilagoditev sprejme po posvetovanju s pogodbenicama.

7.   Na zahtevo pogodbenice lahko arbitražni senat spremeni roke, ki se uporabljajo v postopku, pri čemer zagotovi enako obravnavo pogodbenic.

8.   Na skupno zahtevo pogodbenic lahko arbitražni senat kadar koli prekine postopek za obdobje, o katerem se dogovorita pogodbenici, ki pa ne presega 12 zaporednih mesecev. Arbitražni senat nadaljuje postopek kadar koli na skupno pisno zahtevo pogodbenic ali ob koncu dogovorjenega obdobja prekinitve na pisno zahtevo ene od pogodbenic. Zahtevek se uradno sporoči predsedniku arbitražnega senata in po potrebi drugi pogodbenici. Če je bil postopek arbitražnega senata prekinjen za več kot 12 zaporednih mesecev, se pooblastila, prenesena na institucijo arbitražnega senata, iztečejo, postopek arbitražnega senata pa se zaključi. Pogodbenici se lahko kadar koli dogovorita o zaključku postopka v arbitražnem senatu. Pogodbenici skupaj uradno obvestita predsednika arbitražnega senata o tem dogovoru. V primeru prekinitve postopka se ustrezni roki podaljšajo za obdobje, za katerega je bil prekinjen postopek arbitražnega senata.

9.   Ustavitev dela arbitražnega senata ne posega v pravice pogodbenic v drugem postopku v zvezi z isto zadevo v skladu s naslovom VI (Preprečevanje in reševanje sporov) Sporazuma.

Člen 8

Zamenjava

1.   Če se razsodnik ne more udeležiti postopka, odstopi ali mora biti zamenjan, se v skladu s členom 71 Sporazuma izbere nadomestni razsodnik.

2.   Kadar katera od pogodbenic meni, da razsodnik ne izpolnjuje zahtev etičnega kodeksa razsodnikov in bi ga zato bilo treba nadomestiti, ta pogodbenica drugo pogodbenico o tem uradno obvesti v petnajstih dneh od takrat, ko je izvedela za okoliščine, ki kažejo na to, da razsodnik domnevno ni ravnal v skladu z etičnim kodeksom.

3.   Pogodbenici se v 15 dneh od uradnega obvestila iz odstavka 2 tega člena vzajemno posvetujeta. Pogodbenici razsodnika obvestita o njegovem domnevnem neskladnem ravnanju in ga lahko prosita, da sprejme ukrepe za odpravo takega ravnanja. Če se o tem dogovorita, lahko tudi razsodnika umakneta s položaja in izbereta novega v skladu s postopkom iz člena 71(2) Sporazuma.

4.   Če se pogodbenici ne strinjata glede potrebe po zamenjavi razsodnika, ki ni predsednik, lahko katera koli od njiju zahteva, da se ta zadeva predloži predsedniku arbitražnega senata, ki sprejme odločitev, na katero ni možna pritožba.

Če predsednik v skladu z zahtevkom sklene, da razsodnik ne izpolnjuje zahtev etičnega kodeksa razsodnikov, se izbere nov razsodnik v skladu s členom 71(3) Sporazuma.

5.   Če se pogodbenici ne moreta dogovoriti glede potrebe po zamenjavi predsednika, lahko katera koli od njiju zahteva, da se ta zadeva predloži enemu od ostalih članov s seznama posameznikov, izbranih za opravljanje funkcije predsednika arbitražnega senata, sestavljenega v skladu s členom 85 Sporazuma. Njegovo ime z žrebom izbere predsednik Odbora SGP. Tako izbran posameznik odloči, ali predsednik izpolnjuje zahteve etičnega kodeksa razsodnikov. Na njegovo odločitev ni možna pritožba.

Če je odločeno, da predsednik ne izpolnjuje zahtev etičnega kodeksa razsodnikov, se izbere nov predsednik v skladu s členom 71(3) Sporazuma.

Člen 9

Zaslišanja

1.   Na podlagi časovnega razporeda, določenega v skladu s členom 5(1), predsednik arbitražnega senata po posvetovanju s pogodbenicama in drugimi razsodniki obvesti pogodbenici o datumu, uri in kraju zaslišanja. Pogodbenica, ki je zadolžena za logistično upravljanje postopka, te informacije da na voljo javnosti ob upoštevanju člena 11.

2.   Če se pogodbenici ne dogovorita drugače, zaslišanje poteka v Bruslju, če je pogodbenica prosilka pogodbenica Srednja Afrika, in v Yaoundéju, če je pogodbenica prosilka Evropska unija.

3.   Arbitražni senat lahko skliče dodatna zaslišanja, če se pogodbenici s tem strinjata.

4.   Vsi razsodniki so navzoči med celotnim zaslišanjem.

5.   Ne glede na to, ali je postopek javen ali ne, se zaslišanja lahko udeležijo naslednje osebe:

| (a) | zastopniki pogodbenic; |
| --- | --- |

(a)

zastopniki pogodbenic;

| (b) | svetovalci pogodbenic; |
| --- | --- |

(b)

svetovalci pogodbenic;

| (c) | administrativno osebje, tolmači, prevajalci in sodni zapisnikarji; |
| --- | --- |

(c)

administrativno osebje, tolmači, prevajalci in sodni zapisnikarji;

| (d) | pomočniki razsodnikov; |
| --- | --- |

(d)

pomočniki razsodnikov;

| (e) | strokovnjaki, ki jih je arbitražni senat izbral v skladu s členom 81 Sporazuma. |
| --- | --- |

(e)

strokovnjaki, ki jih je arbitražni senat izbral v skladu s členom 81 Sporazuma.

6.   Vsaka pogodbenica najpozneje pet dni pred datumom zaslišanja arbitražnemu senatu in drugi pogodbenici predloži seznam imen posameznikov, ki bodo na zaslišanju v imenu te pogodbenice ustno predstavili argumente ali pojasnila, ter drugih zastopnikov ali svetovalcev, ki se bodo udeležili zaslišanja.

7.   Arbitražni senat zagotovi, da imata pogodbenica prosilka in tožena pogodbenica za besedo na razpolago enako količino časa. Zaslišanje se vodi na naslednji način:

| | argumenti





  (a) | trditve pogodbenice prosilke; |
| --- | --- | --- |

(a)

trditve pogodbenice prosilke;

| (b) | trditve tožene pogodbenice; |
| --- | --- |

(b)

trditve tožene pogodbenice;

| | protiargumenti





  (a) | odgovor pogodbenice prosilke; |
| --- | --- | --- |

(a)

odgovor pogodbenice prosilke;

| (b) | replika tožene pogodbenice. |
| --- | --- |

(b)

replika tožene pogodbenice.

8.   Arbitražni senat lahko kadar koli med zaslišanjem naslovi vprašanja na katero koli pogodbenico.

9.   Arbitražxni senat poskrbi za zapisnik zaslišanja in ga po zaslišanju v razumnem času predloži pogodbenicama. Pogodbenici lahko predložita pripombe v zvezi z zapisnikom, arbitražni senat pa lahko upošteva te pripombe.

10.   Vsaka pogodbenica lahko v desetih dneh po datumu zaslišanja razsodnikom in drugi pogodbenici predloži dopolnilno pisno stališče glede katerega koli vprašanja, ki se je pojavilo med zaslišanjem.

Člen 10

Pisna vprašanja

1.   Arbitražni senat lahko kadar koli med postopkom naslovi pisna vprašanja na eno ali obe pogodbenici. Vsaka pogodbenica prejme izvod vseh vprašanj arbitražnega senata.

2.   Vsaka pogodbenica izvod svojih pisnih odgovorov na vprašanja arbitražnega senata predloži drugi pogodbenici. Vsaka pogodbenica ima možnost, da predloži pisne pripombe na odgovore druge pogodbenice v petih dneh od prejema zadevnega odgovora.

Člen 11

Preglednost in zaupnost

1.   Vsaka pogodbenica in arbitražni senat zagotovita, da se vse informacije, ki jih druga pogodbenica predloži arbitražnemu senatu, obravnavajo kot zaupne, če jih navedena pogodbenica označi kot zaupne. Kadar stališče, ki ga pogodbenica predloži arbitražnemu senatu, vsebuje zaupne informacije, ta pogodbenica v 15 dneh od predložitve stališča prav tako predloži nezaupno različico stališča, ki se lahko razkrije javnosti.

2.   Ta poslovnik pogodbenici v ničemer ne preprečuje, da javnosti razkrije lastna stališča, ne da bi pri sklicevanju na informacije, ki jih predloži druga pogodbenica, razkrila kakršno koli informacijo, ki jo druga pogodbenica označi kot zaupno.

3.   Arbitražni senat se sestane za zaprtimi vrati, kadar stališče in trditve pogodbenice vsebujejo zaupne poslovne informacije. Pogodbenici ohranjata zaupnost zaslišanj arbitražnega senata, kadar ta potekajo za zaprtimi vrati.

Člen 12

Enostranski stiki

1.   Arbitražni senat se ne sestaja oziroma ne vzpostavi stika s pogodbenico v odsotnosti druge pogodbenice.

2.   Noben razsodnik ne sme razpravljati o nobenem vidiku zadev, ki so predmet postopka, s pogodbenico oziroma pogodbenicama v odsotnosti drugih razsodnikov.

Člen 13

Stališča amicus curiae

1.   Nevladne osebe, ki so bile ustanovljene na ozemlju pogodbenice, lahko v skladu z odstavki 2 do 5 arbitražnemu senatu predložijo dopise amicus curiae.

2.   Razen če se pogodbenici v petih dneh po datumu ustanovitve arbitražnega senata ne dogovorita drugače, arbitražni senat lahko sprejema nezahtevana pisna stališča, pod pogojem, da so predložena v desetih dneh od datuma ustanovitve arbitražnega senata, da se neposredno nanašajo na zadevo, ki jo preučuje arbitražni senat, in da v nobenem primeru niso daljša od 15 tipkanih strani, vključno s prilogami.

3.   Vsako stališče vsebuje opis osebe, ki stališče predloži, bodisi fizične ali pravne, vključno z vrsto njenih dejavnosti in virom financiranja, ter opredelitev interesa te osebe v arbitražnem postopku. Stališče se sestavi v jezikih, ki jih izbereta pogodbenici v skladu s členom 16(1) in (2) tega poslovnika.

4.   Stališča se predložijo pogodbenicama, da izrazita svoje pripombe. Pogodbenici lahko arbitražnemu senatu predložita stališče v desetih dneh od te predložitve.

5.   Arbitražni senat v svoji odločitvi našteje vsa stališča, ki jih je prejel in ki so v skladu s tem poslovnikom. Arbitražni senat v svoji odločitvi ni dolžan obravnavati trditev iz takih predloženih stališč. Arbitražni senat kakršno koli stališče, ki ga prejme, predloži pogodbenicama, da izrazita pripombe v zvezi z njim.

Člen 14

Nujni primeri

V nujnih primerih iz člena 73(2) Sporazuma arbitražni senat po posvetovanju s pogodbenicama ustrezno prilagodi roke iz tega poslovnika in o teh prilagoditvah uradno obvesti pogodbenici.

Člen 15

Stroški

1.   Vsaka pogodbenica nosi svoje stroške udeležbe v postopku arbitraže.

2.   Tožena pogodbenica je odgovorna za logistično upravljanje arbitražnega postopka, zlasti za organizacijo zaslišanj, razen če je dogovorjeno drugače, ter nosi vse stroške, ki izhajajo iz logističnega upravljanja zaslišanja. Vendar pa pogodbenici skupaj in enakovredno nosita druge upravne stroške arbitražnega postopka ter plačila in stroške razsodnikov in njihovih pomočnikov.

Člen 16

Delovni jezik postopka, prevajanje in tolmačenje

1.   Med posvetovanji iz člena 71(2) Sporazuma in najpozneje do srečanja iz odstavka 5(1) tega poslovnika si pogodbenici prizadevata doseči dogovor o skupnem delovnem jeziku za postopke arbitražnega senata.

2.   Če se pogodbenici ne moreta dogovoriti o skupnem delovnem jeziku, vsaka pogodbenica zagotovi prevod svojih pisnih stališč v jezik, ki ga izbere druga pogodbenica, razen če so stališča sestavljena v enem od uradnih jezikov, ki so skupni pogodbenicama Sorazuma. Kar zadeva tolmačenje ustnih stališč v jezikih, ki jih izbereta pogodbenici, je to dolžna zagotoviti tožena pogodbenica, če je izbrala enega od uradnih jezikov, ki so skupni pogodbenicama. Če je ena od pogodbenic izbrala jezik, ki ni skupni uradni jezik obeh pogodbenic, je ta pogodbenica dolžna v celoti zagotoviti tolmačenje ustnih stališč.

3.   Poročila in odločitve arbitražnega senata se sestavijo v jeziku oziroma jezikih, ki jih izbereta pogodbenici. Če se pogodbenici ne dogovorita o skupnem delovnem jeziku, se vmesno poročilo, končno poročilo in odločitve arbitražnega senata predložijo v enem od skupnih uradnih jezikov pogodbenic.

4.   Vse stroške prevajanja odločitev arbitražnega senata v jezik ali jezike, ki sta jih izbrali pogodbenici, krijeta obe pogodbenici v enakem deležu.

5.   Katera koli pogodbenica lahko izrazi pripombe o točnosti katere koli prevedene različice dokumenta, ki je napisan v skladu s tem poslovnikom.

6.   Vsaka pogodbenica nosi stroške prevoda svojih pisnih stališč.

Člen 17

Računanje rokov

Vsi roki iz naslova VI (Preprečevanje in reševanje sporov) Sporazuma in tega poslovnika, vključno z roki, ki veljajo za arbitražne senate za uradno obveščanje o njihovih odločitvah, se lahko spremenijo z medsebojnim soglasjem pogodbenic in se štejejo v koledarskih dneh od dneva, ki sledi dejanju ali dejstvu, na katerega se nanašajo, razen če ni določeno drugače.

Člen 18

Drugi postopki

Roki iz tega poslovnika se prilagodijo v skladu s posebnimi roki, ki so arbitražnemu senatu na voljo za sprejetje odločitve v postopkih v skladu s členi 74 do 78 Sporazuma.

---

PRILOGA III

ETIČNI KODEKS RAZSODNIKOV

Člen 1

Opredelitev pojmov

Za namene tega etičnega kodeksa:

| — | „razsodnik“ pomeni člana arbitražnega senata, ustanovljenega v skladu s členom 71 Sporazuma, |
| --- | --- |

—

„razsodnik“ pomeni člana arbitražnega senata, ustanovljenega v skladu s členom 71 Sporazuma,

| — | „pomočnik“ pomeni fizično osebo, ki v okviru mandata razsodnika opravlja raziskave za razsodnika ali mu zagotavlja pomoč pri opravljanju njegovih dolžnosti, |
| --- | --- |

—

„pomočnik“ pomeni fizično osebo, ki v okviru mandata razsodnika opravlja raziskave za razsodnika ali mu zagotavlja pomoč pri opravljanju njegovih dolžnosti,

| — | „kandidat“ pomeni posameznika, katerega ime je na seznamu razsodnikov iz člena 85 Sporazuma in ki se upošteva pri izbiri za razsodnika v skladu s členom 71 Sporazuma, |
| --- | --- |

—

„kandidat“ pomeni posameznika, katerega ime je na seznamu razsodnikov iz člena 85 Sporazuma in ki se upošteva pri izbiri za razsodnika v skladu s členom 71 Sporazuma,

| — | „posrednik“ pomeni fizično osebo, ki izvaja posredovanje v skladu s členom 69 Sporazuma, |
| --- | --- |

—

„posrednik“ pomeni fizično osebo, ki izvaja posredovanje v skladu s členom 69 Sporazuma,

| — | „osebje“ v zvezi z razsodnikom pomeni fizične osebe, ki delujejo pod vodstvom in nadzorom razsodnika, razen pomočnikov. |
| --- | --- |

—

„osebje“ v zvezi z razsodnikom pomeni fizične osebe, ki delujejo pod vodstvom in nadzorom razsodnika, razen pomočnikov.

Člen 2

Osnovna načela

1.   Za ohranitev integritete in nepristranskosti mehanizma za reševanje sporov se mora vsak kandidat za razsodnika seznaniti s tem etičnim kodeksom. Mora:

| (a) | biti neodvisen in nepristranski; |
| --- | --- |

(a)

biti neodvisen in nepristranski;

| (b) | se izogibati neposrednim in posrednim nasprotjem interesov; |
| --- | --- |

(b)

se izogibati neposrednim in posrednim nasprotjem interesov;

| (c) | se izogibati neprimernemu ravnanju in dajanju vtisa neprimernega ravnanja ali pristranskosti; |
| --- | --- |

(c)

se izogibati neprimernemu ravnanju in dajanju vtisa neprimernega ravnanja ali pristranskosti;

| (d) | upoštevati visoke etične standarde; |
| --- | --- |

(d)

upoštevati visoke etične standarde;

| (e) | preprečiti vpliv lastnih interesov, zunanje pritiske, politične vplive, zahteve javnosti, zvestobo pogodbenici ali strah pred kritiko. |
| --- | --- |

(e)

preprečiti vpliv lastnih interesov, zunanje pritiske, politične vplive, zahteve javnosti, zvestobo pogodbenici ali strah pred kritiko.

2.   Razsodnik ne sprejema, neposredno ali posredno, nobenih obveznosti in ne sprejema ugodnosti, ki bi na kakršen koli način vplivale ali dajale vtis, da vplivajo na ustrezno izpolnjevanje njegovih dolžnosti.

3.   Razsodnik ne izrablja svojega položaja v arbitražnem senatu, da bi ugodil lastnim ali zasebnim interesom. Razsodnik se izogiba vsem dejanjem, ki bi lahko ustvarjala vtis, da so druge osebe v položaju, da lahko vplivajo nanj.

4.   Razsodnik ne dovoli, da bi pretekla ali obstoječa finančna, poslovna, poklicna, osebna ali socialna razmerja ali odgovornosti vplivali na njegovo ravnanje ali presojo.

5.   Razsodnik se izogiba vzpostavljanju razmerij ali pridobivanju finančnih interesov, ki bi lahko vplivali na njegovo nepristranskost ali utemeljeno ustvarjali vtis neprimernosti ali pristranskosti.

Člen 3

Obveznosti glede razkritja

1.   Preden se potrdi izbor razsodnika v skladu s členom 71 Sporazuma, mora kandidat razkriti vse svoje interese, razmerja ali zadeve, ki bi lahko vplivali na njegovo neodvisnost ali nepristranskost ali ki bi lahko utemeljeno ustvarjali vtis neprimernega ravnanja ali pristranskosti v postopku. V ta namen si kandidat čim bolj prizadeva ugotoviti obstoj tovrstnih interesov, razmerij in vplivov, vključno s finančnimi, poklicnimi, zaposlitvenimi ali družinskimi interesi.

2.   Obveznost razkritja iz prvega odstavka tega člena velja neprekinjeno, zato mora vsak razsodnik razkriti vse tovrstne interese, razmerja ali zadeve, ki bi se lahko pojavili v kateri koli fazi postopka.

3.   Kandidat ali razsodnik o vseh zadevah v zvezi z dejanskimi ali morebitnimi kršitvami tega etičnega kodeksa, takoj ko se jih zave, obvesti Odbor SGP, ki zadevo nato predloži pogodbenicama v preučitev.

Člen 4

Dolžnosti razsodnikov

1.   Ko je razsodnik izbran, je ves čas trajanja postopka na voljo in svoje dolžnosti izpolnjuje temeljito in učinkovito ter pošteno in vestno.

2.   Razsodnik upošteva zgolj tista vprašanja, ki se sprožijo v postopku in so potrebna za odločitev, in te svoje dolžnosti ne prenaša na druge osebe.

3.   Razsodnik sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da njegov pomočnik in osebje poznajo in upoštevajo člene 2, 3 in 6 tega etičnega kodeksa.

Člen 5

Obveznosti nekdanjih razsodnikov

Vsi nekdanji razsodniki se morajo izogibati dejavnostim, ki bi lahko ustvarjale vtis, da je bil razsodnik pri opravljanju svojih dolžnosti pristranski ali da se je okoriščal z odločitvijo arbitražnega senata.

Člen 6

Zaupnost

1.   Razsodniki in nekdanji razsodniki nikoli ne razkrijejo ali uporabijo informacij, ki niso javne in so povezane s postopkom ali pridobljene med postopkom, razen za namene tega postopka, in v nobenem primeru ne razkrijejo ali uporabijo takih informacij za osebno korist ali korist drugih oseb ali za škodovanje interesom drugih oseb.

2.   Razsodniki nikoli ne razkrijejo odločitve arbitražnega senata ali njenih delov pred objavo v skladu s členom 84(2) Sporazuma.

3.   Razsodniki ali nekdanji razsodniki nikoli ne razkrijejo posvetovanj arbitražnega senata ali stališča katerega koli člana.

Člen 7

Stroški

Razsodniki vodijo evidenco in predložijo pogodbenicama končni obračun v zvezi s časom, ki so ga namenili postopku, in stroški, pa tudi v zvezi s časom in stroški svojih pomočnikov.

Člen 8

Posredniki

Ta etični kodeks se smiselno uporablja za posrednike.

---

| 19.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 156/35 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 156/35

---

SKLEP št. 2/2020 ODBORA SGP, USTANOVLJENEGA Z VMESNIM SPORAZUMOM, KI VODI K SPORAZUMU O GOSPODARSKEM PARTNERSTVU, MED EVROPSKO SKUPNOSTJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA ENI STRANI IN POGODBENICO SREDNJO AFRIKO NA DRUGI STRANI

z dne 28. aprila 2020

v zvezi s sprejetjem seznama razsodnikov [2020/671]

ODBOR SGP JE –

ob upoštevanju Vmesnega sporazuma, ki vodi k sporazumu o gospodarskem partnerstvu, med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in pogodbenico Srednjo Afriko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), ki je bil podpisan v Bruslju 22. januarja 2009 in se začasno uporablja od 4. avgusta 2014, ter zlasti člena 85(1) Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s Sporazumom in tem sklepom pogodbenico Srednjo Afriko tvori Republika Kamerun. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s Sporazumom in tem sklepom pogodbenico Srednjo Afriko tvori Republika Kamerun.

| (2) | Sporazum določa, da Odbor SGP izdela seznam 15 posameznikov, ki so pripravljeni in sposobni opravljati funkcijo razsodnika za reševanje sporov, do katerih lahko pride med pogodbenicama – |
| --- | --- |

(2)

Sporazum določa, da Odbor SGP izdela seznam 15 posameznikov, ki so pripravljeni in sposobni opravljati funkcijo razsodnika za reševanje sporov, do katerih lahko pride med pogodbenicama –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   V skladu s členom 85(1) Sporazuma se izdela seznam 15 posameznikov, ki so pripravljeni in usposobljeni za opravljanje funkcije razsodnika; seznam se nahaja v Prilogi k temu sklepu.

2.   Seznam razsodnikov iz odstavka 1 se izdela brez poseganja v posebna pravila, ki so določena v Sporazumu ali jih lahko sprejme Odbor SGP.

Člen 2

Seznam razsodnikov iz člena 1 se lahko spremeni s sklepom Odbora SGP, ki se sprejme v skladu s členom 92(4) Sporazuma.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan podpisa.

V Bruslju, dne 28. aprila 2020

Za Republiko Kamerun

Alamine OUSMANE MEY

Minister za gospodarstvo, načrtovanje in regionalni razvoj

Za Evropsko unijo

Phil HOGAN

Evropski komisar za trgovino

---

PRILOGA

SEZNAM RAZSODNIKOV (ČLEN 85(1) SPORAZUMA)

Razsodniki, ki jih je izbrala pogodbenica Srednja Afrika (Kamerun):

| | Mildred Alugu BEJUKA – Kamerun |
| --- | --- |

Mildred Alugu BEJUKA – Kamerun

| | Jean Michel MBOCK BIUMLA – Kamerun |
| --- | --- |

Jean Michel MBOCK BIUMLA – Kamerun

| | Henri-Désiré MODI KOKO BEBEY – Kamerun |
| --- | --- |

Henri-Désiré MODI KOKO BEBEY – Kamerun

| | David NYAMSI – Kamerun |
| --- | --- |

David NYAMSI – Kamerun

| | Sadjo OUSMANOU – Kamerun |
| --- | --- |

Sadjo OUSMANOU – Kamerun

Razsodniki, ki jih je izbrala pogodbenica Evropska unija:

| | Jacques BOURGEOIS – Belgija |
| --- | --- |

Jacques BOURGEOIS – Belgija

| | Claus-Dieter EHLERMANN – Nemčija |
| --- | --- |

Claus-Dieter EHLERMANN – Nemčija

| | Pieter Jan KUIJPER – Nizozemska |
| --- | --- |

Pieter Jan KUIJPER – Nizozemska

| | Giorgio SACERDOTI – Italija |
| --- | --- |

Giorgio SACERDOTI – Italija

| | Ramon TORRENT – Španija |
| --- | --- |

Ramon TORRENT – Španija

Razsodniki, ki sta jih pogodbenici izbrali skupaj:

| | Thomas COTTIER – Švica |
| --- | --- |

Thomas COTTIER – Švica

| | Fabien GÉLINAS – Kanada |
| --- | --- |

Fabien GÉLINAS – Kanada

| | Merit E. JANOW – Združene države |
| --- | --- |

Merit E. JANOW – Združene države

| | Anna KOUYATE – Mali |
| --- | --- |

Anna KOUYATE – Mali

| | Helge SELAND – Norveška |
| --- | --- |

Helge SELAND – Norveška

---