# Eiropas Savienības L 226/2020

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 226 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 63. gadagājums2020. gada 15. jūlijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 226

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

63. gadagājums2020. gada 15. jūlijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1024 (2020. gada 14. jūlijs), ar ko atver Savienības tarifu kvotas konkrētiem Vjetnamas Sociālistiskās Republikas izcelsmes ražojumiem un paredz šo kvotu pārvaldību | 1 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1025 (2020. gada 13. jūlijs) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES 34. panta piemērojamību dzelzceļa kravu pārvadājumiem Slovēnijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 4540)

   (
  1
  ) | 5 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1024 (2020. gada 14. jūlijs), ar ko atver Savienības tarifu kvotas konkrētiem Vjetnamas Sociālistiskās Republikas izcelsmes ražojumiem un paredz šo kvotu pārvaldību

1

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1025 (2020. gada 13. jūlijs) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES 34. panta piemērojamību dzelzceļa kravu pārvadājumiem Slovēnijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 4540)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 4540)

1

5

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 15.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 226/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 226/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/1024

(2020. gada 14. jūlijs),

ar ko atver Savienības tarifu kvotas konkrētiem Vjetnamas Sociālistiskās Republikas izcelsmes ražojumiem un paredz šo kvotu pārvaldību

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulu (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (1), un jo īpaši tās 58. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Brīvās tirdzniecības nolīgums starp Eiropas Savienību un Vjetnamas Sociālistisko Republiku (“nolīgums”) tika parakstīts 2019. gada 30. jūnijā saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2019/1121 (2). Nolīgumu Savienības vārdā noslēdza 2020. gada 12. jūnijā ar Padomes Lēmumu (ES) 2020/753 (3). |
| --- | --- |

(1)

Brīvās tirdzniecības nolīgums starp Eiropas Savienību un Vjetnamas Sociālistisko Republiku (“nolīgums”) tika parakstīts 2019. gada 30. jūnijā saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2019/1121 (2). Nolīgumu Savienības vārdā noslēdza 2020. gada 12. jūnijā ar Padomes Lēmumu (ES) 2020/753 (3).

| (2) | Nolīgumā noteikts, ka ievedmuitas nodokļus par Vjetnamas izcelsmes preču importu Savienībā samazina vai atceļ saskaņā ar tarifu atcelšanas grafiku, kas sniegts nolīguma 2.-A pielikuma 2.-A-1. papildinājumā. Turklāt 2.-A pielikumā paredzēts, ka konkrētām precēm tiek atcelti muitas nodokļi tarifu kvotu ietvaros. |
| --- | --- |

(2)

Nolīgumā noteikts, ka ievedmuitas nodokļus par Vjetnamas izcelsmes preču importu Savienībā samazina vai atceļ saskaņā ar tarifu atcelšanas grafiku, kas sniegts nolīguma 2.-A pielikuma 2.-A-1. papildinājumā. Turklāt 2.-A pielikumā paredzēts, ka konkrētām precēm tiek atcelti muitas nodokļi tarifu kvotu ietvaros.

| (3) | Nolīguma 2.-A pielikumā precizēts, ka tarifu kvotas ir jāpiemēro ik gadu, tāpēc importa pārvaldības periodam vajadzētu būt kalendārajam gadam. Tomēr, tā kā nolīgumu piemēro no 2020. gada 1. augusta, proporcionālie daudzumi 2020. gadam un ikgadējie daudzumi turpmākajiem gadiem būtu jānosaka saskaņā ar nolīguma 2.-A pielikuma B iedaļu. |
| --- | --- |

(3)

Nolīguma 2.-A pielikumā precizēts, ka tarifu kvotas ir jāpiemēro ik gadu, tāpēc importa pārvaldības periodam vajadzētu būt kalendārajam gadam. Tomēr, tā kā nolīgumu piemēro no 2020. gada 1. augusta, proporcionālie daudzumi 2020. gadam un ikgadējie daudzumi turpmākajiem gadiem būtu jānosaka saskaņā ar nolīguma 2.-A pielikuma B iedaļu.

| (4) | Nolīguma 1. protokols attiecas uz jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm. Importējot Savienībā Vjetnamas izcelsmes ražojumus, tiem piemēro šajā regulā noteikto preferenču shēmu, ja tiek iesniegts kāds no izcelsmes apliecinājumiem, kas aprakstīti minētā protokola 15. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(4)

Nolīguma 1. protokols attiecas uz jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm. Importējot Savienībā Vjetnamas izcelsmes ražojumus, tiem piemēro šajā regulā noteikto preferenču shēmu, ja tiek iesniegts kāds no izcelsmes apliecinājumiem, kas aprakstīti minētā protokola 15. panta 2. punktā.

| (5) | Tarifu kvotas būtu jāpārvalda Komisijai, pamatojoties uz to dienu hronoloģisko secību, kad pieņemtas muitas deklarācijas par preču laišanu brīvā apgrozībā, saskaņā ar noteikumiem par tarifu kvotu pārvaldību, kas izklāstīti Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2015/2447 (4). |
| --- | --- |

(5)

Tarifu kvotas būtu jāpārvalda Komisijai, pamatojoties uz to dienu hronoloģisko secību, kad pieņemtas muitas deklarācijas par preču laišanu brīvā apgrozībā, saskaņā ar noteikumiem par tarifu kvotu pārvaldību, kas izklāstīti Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2015/2447 (4).

| (6) | Nolīgums stāsies spēkā 2020. gada 1. augustā (5). Lai nodrošinātu šajā nolīgumā noteikto kvotu efektīvu pārvaldību un savlaicīgu piemērošanu, šī regula būtu jāpiemēro no iepriekš minētās dienas. |
| --- | --- |

(6)

Nolīgums stāsies spēkā 2020. gada 1. augustā (5). Lai nodrošinātu šajā nolīgumā noteikto kvotu efektīvu pārvaldību un savlaicīgu piemērošanu, šī regula būtu jāpiemēro no iepriekš minētās dienas.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Vjetnamas izcelsmes precēm, kas minētas pielikumā, atver Savienības tarifu kvotas.

2. pants

Šīs regulas pielikumā noteiktās tarifu kvotas pārvalda saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 49.–54. pantu.

3. pants

Lai varētu izmantot šajā regulā noteiktās tarifu kvotas, šīs regulas pielikumā uzskaitītajām precēm ir jāatbilst nolīguma 1. protokolā noteiktajiem izcelsmes noteikumiem. Vjetnamas izcelsmes ražojumiem, tos importējot Savienībā, piemēro kvotas, ja tiek iesniegts izcelsmes sertifikāts vai izcelsmes deklarācija, kā noteikts nolīguma 1. protokola 15. panta 2. punktā.

4. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2020. gada 1. augusta.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 14. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2019/1121 (2019. gada 25. jūnijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Vjetnamas Sociālistisko Republiku (OV L 177, 2.7.2019., 1. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2020/753 (2020. gada 30. marts) par to, lai noslēgtu Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Vjetnamas Sociālistisko Republiku (OV L 186, 12.6.2020., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2447 (2015. gada 24. novembris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.).

4

(5)  Paziņojums par datumu, kad spēkā stājas Brīvās tirdzniecības nolīgums starp Eiropas Savienību un Vjetnamas Sociālistisko Republiku (OV L 207, 30.6.2020., 3. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

Neskarot Kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumus, preferenciālās shēmas tvērumu šā pielikuma kontekstā nosaka, ņemot vērā gan KN kodus, kas noteikti I pielikumā Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 (1), redakcijā, kas grozīta ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/1776 (2), gan ražojuma aprakstu šā pielikuma tabulas ceturtajā ailē.

| Kārtas Nr. | KN kods | Taric apakšgrupa | Produktu apraksts | Kvotas periods | Kvotas daudzums (tonnās neto svara, ja vien nav norādīts citādi) | Maksājuma likme |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.8200 | | 0408 11 80
  0408 19 81
  0408 19 89
  0408 91 80
  0408 99 80 | | putnu olas bez čaumalas un olu dzeltenumi | No 1.8.2020. līdz 31.12.2020.
  No 1.1.2021. līdz 31.12.2021. un pēc tam katru turpmāko kalendāro gadu | 208,334 tonnas
  500 tonnas | 0 % |
| 09.8201 | | 0703 20 00 | | ķiploki | No 1.8.2020. līdz 31.12.2020.
  No 1.1.2021. līdz 31.12.2021. un pēc tam katru turpmāko kalendāro gadu | 167,668 tonnas
  400 tonnas | 0 % |
| 09.8202 | ex
  ex | 0710 40 00
  2001 90 30 | 99
  10
  99 | cukurkukurūza (Zea mays var. saccharata), kuras vālītes diametrā nav 8 mm vai vairāk, bet nepārsniedz 12 mm | No 1.8.2020. līdz 31.12.2020.
  No 1.1.2021. līdz 31.12.2021. un pēc tam katru turpmāko kalendāro gadu | 2 083,334 tonnas
  5 000 tonnas | 0 % |
| ex | 2005 80 00 | 10
  99 |
| 09.8203 | | 1108 14 00 | | manioka ciete | No 1.8.2020. līdz 31.12.2020.
  No 1.1.2021. līdz 31.12.2021. un pēc tam katru turpmāko kalendāro gadu | 12 500 tonnas
  30 000 tonnas | 0 % |
| 09.8204 | | 1604 14 21
  1604 14 31
  1604 14 41
  1604 14 28
  1604 14 38
  1604 14 48
  1604 14 90
  1604 19 39
  1604 20 70 | | tunzivis, svītrainās tunzivis, pelamīdas un citādas mazās tunzivis | No 1.8.2020. līdz 31.12.2020.
  No 1.1.2021. līdz 31.12.2021. un pēc tam katru turpmāko kalendāro gadu | 4 791,668 tonnas
  11 500 tonnas | 0 % |
| 09.8205 | | 1604 20 05 | | izstrādājumi no surimi | No 1.8.2020. līdz 31.12.2020.
  No 1.1.2021. līdz 31.12.2021. un pēc tam katru turpmāko kalendāro gadu | 208,334 tonnas
  500 tonnas | 0 % |
| 09.8206 | | 1701 13 10
  1701 13 90
  1701 14 10
  1701 91 00
  1701 99 10
  1701 99 90
  1702 30 50
  1702 90 50
  1702 90 71
  1702 90 75
  1702 90 79
  1702 90 95
  1806 10 30
  1806 10 90 | | cukurs un citi produkti ar augstu cukura saturu | No 1.8.2020. līdz 31.12.2020.
  No 1.1.2021. līdz 31.12.2021. un pēc tam katru turpmāko kalendāro gadu | 8 333,334 tonnas(kas izteiktas jēlcukura ekvivalentā)
  20 000 tonnas (kas izteiktas jēlcukura ekvivalentā) | 0 % |
| 09.8207 | | 1701 14 90 | | citāds cukurs | No 1.8.2020. līdz 31.12.2020.
  No 1.1.2021. līdz 31.12.2021. un pēc tam katru turpmāko kalendāro gadu | 166,668 tonnas
  400 tonnas | 0 % |
| 09.8208 | | 0711 51 00
  2001 90 50
  2003 10 20
  2003 10 30 | | sēnes | No 1.8.2020. līdz 31.12.2020.
  No 1.1.2021. līdz 31.12.2021. un pēc tam katru turpmāko kalendāro gadu | 145,834 tonnas
  350 tonnas | 0 % |
| 09.8209 | | 2207 10 00
  2207 20 00 | | etanols | No 1.8.2020. līdz 31.12.2020.
  No 1.1.2021. līdz 31.12.2021. un pēc tam katru turpmāko kalendāro gadu | 416,668 tonnas
  1 000 tonnas | 0 % |
| 09.8210 | | 2905 43 00
  2905 44 11
  2905 44 19
  2905 44 91
  3505 10 10
  3505 10 90
  3824 60 19 | | mannīts, sorbīts, dekstrīni un citādas modificētās cietes | No 1.8.2020. līdz 31.12.2020.
  No 1.1.2021. līdz 31.12.2021. un pēc tam katru turpmāko kalendāro gadu | 833,334 tonnas
  2 000 tonnas | 0 % |

Kārtas Nr.

KN kods

Taric apakšgrupa

Produktu apraksts

Kvotas periods

Kvotas daudzums (tonnās neto svara, ja vien nav norādīts citādi)

Maksājuma likme

09.8200

0408 11 80

0408 19 81

0408 19 89

0408 91 80

0408 99 80

putnu olas bez čaumalas un olu dzeltenumi

No 1.8.2020. līdz 31.12.2020.

No 1.1.2021. līdz 31.12.2021. un pēc tam katru turpmāko kalendāro gadu

208,334 tonnas

500 tonnas

0 %

09.8201

0703 20 00

ķiploki

No 1.8.2020. līdz 31.12.2020.

No 1.1.2021. līdz 31.12.2021. un pēc tam katru turpmāko kalendāro gadu

167,668 tonnas

400 tonnas

0 %

09.8202

ex

ex

0710 40 00

2001 90 30

99

10

99

cukurkukurūza (Zea mays var. saccharata), kuras vālītes diametrā nav 8 mm vai vairāk, bet nepārsniedz 12 mm

No 1.8.2020. līdz 31.12.2020.

No 1.1.2021. līdz 31.12.2021. un pēc tam katru turpmāko kalendāro gadu

2 083,334 tonnas

5 000 tonnas

0 %

ex

2005 80 00

10

99

09.8203

1108 14 00

manioka ciete

No 1.8.2020. līdz 31.12.2020.

No 1.1.2021. līdz 31.12.2021. un pēc tam katru turpmāko kalendāro gadu

12 500 tonnas

30 000 tonnas

0 %

09.8204

1604 14 21

1604 14 31

1604 14 41

1604 14 28

1604 14 38

1604 14 48

1604 14 90

1604 19 39

1604 20 70

tunzivis, svītrainās tunzivis, pelamīdas un citādas mazās tunzivis

No 1.8.2020. līdz 31.12.2020.

No 1.1.2021. līdz 31.12.2021. un pēc tam katru turpmāko kalendāro gadu

4 791,668 tonnas

11 500 tonnas

0 %

09.8205

1604 20 05

izstrādājumi no surimi

No 1.8.2020. līdz 31.12.2020.

No 1.1.2021. līdz 31.12.2021. un pēc tam katru turpmāko kalendāro gadu

208,334 tonnas

500 tonnas

0 %

09.8206

1701 13 10

1701 13 90

1701 14 10

1701 91 00

1701 99 10

1701 99 90

1702 30 50

1702 90 50

1702 90 71

1702 90 75

1702 90 79

1702 90 95

1806 10 30

1806 10 90

cukurs un citi produkti ar augstu cukura saturu

No 1.8.2020. līdz 31.12.2020.

No 1.1.2021. līdz 31.12.2021. un pēc tam katru turpmāko kalendāro gadu

8 333,334 tonnas(kas izteiktas jēlcukura ekvivalentā)

20 000 tonnas (kas izteiktas jēlcukura ekvivalentā)

0 %

09.8207

1701 14 90

citāds cukurs

No 1.8.2020. līdz 31.12.2020.

No 1.1.2021. līdz 31.12.2021. un pēc tam katru turpmāko kalendāro gadu

166,668 tonnas

400 tonnas

0 %

09.8208

0711 51 00

2001 90 50

2003 10 20

2003 10 30

sēnes

No 1.8.2020. līdz 31.12.2020.

No 1.1.2021. līdz 31.12.2021. un pēc tam katru turpmāko kalendāro gadu

145,834 tonnas

350 tonnas

0 %

09.8209

2207 10 00

2207 20 00

etanols

No 1.8.2020. līdz 31.12.2020.

No 1.1.2021. līdz 31.12.2021. un pēc tam katru turpmāko kalendāro gadu

416,668 tonnas

1 000 tonnas

0 %

09.8210

2905 43 00

2905 44 11

2905 44 19

2905 44 91

3505 10 10

3505 10 90

3824 60 19

mannīts, sorbīts, dekstrīni un citādas modificētās cietes

No 1.8.2020. līdz 31.12.2020.

No 1.1.2021. līdz 31.12.2021. un pēc tam katru turpmāko kalendāro gadu

833,334 tonnas

2 000 tonnas

0 %

---

(1)  Padomes Regula (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1776 (2019. gada 9. oktobris), ar ko groza I pielikumu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 280, 31.10.2019., 1. lpp.).

---

LĒMUMI

| 15.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 226/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 226/5

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/1025

(2020. gada 13. jūlijs)

par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES 34. panta piemērojamību dzelzceļa kravu pārvadājumiem Slovēnijā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 4540)

(Autentisks ir tikai teksts slovēņu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/25/ES (2014. gada 26. februāris) par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (1), un jo īpaši tās 35. panta 3. punktu,

apspriedusies ar Publiskā iepirkuma padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   FAKTI

FAKTI

| (1) | 2019. gada 19. septembrīSlovenske železnice – Freight Transport d.o.o. (“pieprasītājs”) vēstulē saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 35. panta 1. punktu iesniedza Komisijai pieprasījumu (“pieprasījums”). Pieprasījums atbilst Komisijas Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/1804 (2) 1. panta 1. punktam. |
| --- | --- |

(1)

2019. gada 19. septembrīSlovenske železnice – Freight Transport d.o.o. (“pieprasītājs”) vēstulē saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 35. panta 1. punktu iesniedza Komisijai pieprasījumu (“pieprasījums”). Pieprasījums atbilst Komisijas Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/1804 (2) 1. panta 1. punktam.

Slovenske železnice – Freight Transport d.o.o.

2

| (2) | Pieprasījums attiecas uz dzelzceļa kravu pārvadājumiem, kas ir Direktīvas 2014/25/ES 11. pantā minētie pakalpojumi, un pieprasītājs tos sniedz Slovēnijas teritorijā. Attiecīgie pakalpojumi pieprasījumā aprakstīti šādi: pieprasītājs galvenokārt sniedz dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumus dalībvalstīs (Slovēnijas teritorijā) un starptautiskus dzelzceļa kravu pārvadājumus. |
| --- | --- |

(2)

Pieprasījums attiecas uz dzelzceļa kravu pārvadājumiem, kas ir Direktīvas 2014/25/ES 11. pantā minētie pakalpojumi, un pieprasītājs tos sniedz Slovēnijas teritorijā. Attiecīgie pakalpojumi pieprasījumā aprakstīti šādi: pieprasītājs galvenokārt sniedz dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumus dalībvalstīs (Slovēnijas teritorijā) un starptautiskus dzelzceļa kravu pārvadājumus.

| (3) | Pieprasījumam bija pievienota argumentēta un pamatota nostāja, ko 2019. gada 12. jūnijā pieņēmusi Slovēnijas Konkurences aizsardzības pārvalde (“AVK”), kas ir kompetenta attiecīgās darbības jautājumos. AVK ir neatkarīga valsts varas iestāde. Saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 2. un 3. punktu AVK ir izanalizējusi nosacījumus minētās direktīvas 34. panta 1. punkta piemērošanai attiecīgajai darbībai. |
| --- | --- |

(3)

Pieprasījumam bija pievienota argumentēta un pamatota nostāja, ko 2019. gada 12. jūnijā pieņēmusi Slovēnijas Konkurences aizsardzības pārvalde (“AVK”), kas ir kompetenta attiecīgās darbības jautājumos. AVK ir neatkarīga valsts varas iestāde. Saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 2. un 3. punktu AVK ir izanalizējusi nosacījumus minētās direktīvas 34. panta 1. punkta piemērošanai attiecīgajai darbībai.

AVK

AVK

AVK

| (4) | AVK nostāja balstījās uz informācijas savākšanu ar informācijas pieprasījumiem un anketām, kas tika nosūtītas licencētiem dzelzceļa kravu pārvadājumu operatoriem un klientiem (uzņēmumiem, kas iegādājas tādus pakalpojumus, lieliem ražotājiem un loģistikas uzņēmumiem). AVK arī pieprasīja informāciju no Slovēnijas regulatīvās iestādes – Slovēnijas Sakaru tīklu un pakalpojumu pārvaldes (“AKOS”) un Dzelzceļa transporta valsts pārvaldes. |
| --- | --- |

(4)

AVK nostāja balstījās uz informācijas savākšanu ar informācijas pieprasījumiem un anketām, kas tika nosūtītas licencētiem dzelzceļa kravu pārvadājumu operatoriem un klientiem (uzņēmumiem, kas iegādājas tādus pakalpojumus, lieliem ražotājiem un loģistikas uzņēmumiem). AVK arī pieprasīja informāciju no Slovēnijas regulatīvās iestādes – Slovēnijas Sakaru tīklu un pakalpojumu pārvaldes (“AKOS”) un Dzelzceļa transporta valsts pārvaldes.

AVK

AVK

AKOS

| (5) | Saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES IV pielikuma 1. punkta a) apakšpunktu, minētās direktīvas 35. pantā norādītie īstenošanas akti ir jāpieņem 90 darba dienās, ja uz Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 3. punkta pirmās daļas pamata tiek prezumēts, ka attiecīgais tirgus ir brīvi pieejams. Saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES IV pielikuma 1. punkta trešo daļu, īstenošanas aktu pieņemšanas termiņš sākas pirmajā darba dienā pēc dienas, kad Komisija saņēmusi minētās direktīvas 35. panta 1. punktā norādīto pieprasījumu, vai, ja pieprasījumā sniedzamā informācija ir nepilnīga, nākamajā darba dienā pēc pilnīgās informācijas saņemšanas. 2019. gada 6. decembrī Komisija pieprasīja no pieprasītāja papildu informāciju. Pieprasītājs atbildēja 2019. gada 17. decembrī. 2019. gada 16. decembrī Komisija pieprasīja papildu informāciju no Slovēnijas iestādēm. Slovēnijas iestādes atbildēja 2020. gada 25. maijā. Pieprasītājs iesniedza papildu informāciju 2020. gada 31. janvārī un 2020. gada 18. martā. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES IV pielikuma 1. punkta a) apakšpunktu, minētās direktīvas 35. pantā norādītie īstenošanas akti ir jāpieņem 90 darba dienās, ja uz Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 3. punkta pirmās daļas pamata tiek prezumēts, ka attiecīgais tirgus ir brīvi pieejams. Saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES IV pielikuma 1. punkta trešo daļu, īstenošanas aktu pieņemšanas termiņš sākas pirmajā darba dienā pēc dienas, kad Komisija saņēmusi minētās direktīvas 35. panta 1. punktā norādīto pieprasījumu, vai, ja pieprasījumā sniedzamā informācija ir nepilnīga, nākamajā darba dienā pēc pilnīgās informācijas saņemšanas. 2019. gada 6. decembrī Komisija pieprasīja no pieprasītāja papildu informāciju. Pieprasītājs atbildēja 2019. gada 17. decembrī. 2019. gada 16. decembrī Komisija pieprasīja papildu informāciju no Slovēnijas iestādēm. Slovēnijas iestādes atbildēja 2020. gada 25. maijā. Pieprasītājs iesniedza papildu informāciju 2020. gada 31. janvārī un 2020. gada 18. martā.

2.   TIESISKAIS REGULĒJUMS

TIESISKAIS REGULĒJUMS

| (6) | Direktīvu 2014/25/ES piemēro līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanai par darbībām, kas saistītas ar transporta pakalpojumiem Direktīvas 2014/25/ES nozīmē, ja attiecīgajai darbībai nav piešķirts atbrīvojums uz minētās direktīvas 34. panta pamata. |
| --- | --- |

(6)

Direktīvu 2014/25/ES piemēro līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanai par darbībām, kas saistītas ar transporta pakalpojumiem Direktīvas 2014/25/ES nozīmē, ja attiecīgajai darbībai nav piešķirts atbrīvojums uz minētās direktīvas 34. panta pamata.

| (7) | Saskaņā ar Direktīvu 2014/25/ES, minētā direktīva neattiecas uz līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības veikt kādu no darbībām, uz kurām attiecas Direktīva 2014/25/ES, ja dalībvalstī, kurā šo darbību veic, to skar tieša konkurence tirgos, kuriem piekļuve nav ierobežota. Tiešu konkurenci novērtē, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, kas var ietvert attiecīgo produktu vai pakalpojumu īpašības, tādu alternatīvu produktu vai pakalpojumu esību, kurus uzskata par aizstājamiem piedāvājuma vai pieprasījuma pusē, cenas un attiecīgo produktu vai pakalpojumu vairāk nekā viena piegādātāja vai pakalpojumu sniedzēja faktisko vai potenciālo klātbūtni. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Direktīvu 2014/25/ES, minētā direktīva neattiecas uz līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības veikt kādu no darbībām, uz kurām attiecas Direktīva 2014/25/ES, ja dalībvalstī, kurā šo darbību veic, to skar tieša konkurence tirgos, kuriem piekļuve nav ierobežota. Tiešu konkurenci novērtē, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, kas var ietvert attiecīgo produktu vai pakalpojumu īpašības, tādu alternatīvu produktu vai pakalpojumu esību, kurus uzskata par aizstājamiem piedāvājuma vai pieprasījuma pusē, cenas un attiecīgo produktu vai pakalpojumu vairāk nekā viena piegādātāja vai pakalpojumu sniedzēja faktisko vai potenciālo klātbūtni.

3.   NOVĒRTĒJUMS

NOVĒRTĒJUMS

3.1.   Neierobežota piekļuve tirgum

Neierobežota piekļuve tirgum

| (8) | Piekļuvi tirgum uzskata par neierobežotu, ja attiecīgā dalībvalsts ir īstenojusi un piemērojusi attiecīgos Savienības tiesību aktus, ar kuriem attiecīgā nozare vai tās daļa tiek atvērta konkurencei. Minētie tiesību akti ir uzskaitīti Direktīvas 2014/25/ES III pielikumā, kurā dzelzceļa kravu pārvadājumu sakarā ir iekļauta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/34/ES (3). |
| --- | --- |

(8)

Piekļuvi tirgum uzskata par neierobežotu, ja attiecīgā dalībvalsts ir īstenojusi un piemērojusi attiecīgos Savienības tiesību aktus, ar kuriem attiecīgā nozare vai tās daļa tiek atvērta konkurencei. Minētie tiesību akti ir uzskaitīti Direktīvas 2014/25/ES III pielikumā, kurā dzelzceļa kravu pārvadājumu sakarā ir iekļauta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/34/ES (3).

3

| (9) | AVK savā nostājā apstiprināja un arī no Komisijas rīcībā esošās informācijas redzams, ka Slovēnija ir transponējusi Direktīvu 2012/34/ES savos tiesību aktos ar likumu, kas groza Dzelzceļa transporta likumu (4), un Dekrētu par vilcienu maršrutu iedalīšanu, infrastruktūras maksu un publiskās lietošanas dzelzceļa infrastruktūras darbības režīmu (5). Tāpēc tiek uzskatīts, ka piekļuve konkrētajam tirgum nav ierobežota saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(9)

AVK savā nostājā apstiprināja un arī no Komisijas rīcībā esošās informācijas redzams, ka Slovēnija ir transponējusi Direktīvu 2012/34/ES savos tiesību aktos ar likumu, kas groza Dzelzceļa transporta likumu (4), un Dekrētu par vilcienu maršrutu iedalīšanu, infrastruktūras maksu un publiskās lietošanas dzelzceļa infrastruktūras darbības režīmu (5). Tāpēc tiek uzskatīts, ka piekļuve konkrētajam tirgum nav ierobežota saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 3. punktu.

AVK

4

5

3.2.   Tieša konkurence

Tieša konkurence

| (10) | Tieša konkurence jāizvērtē, pamatojoties uz dažādiem rādītājiem, no kuriem neviens pats par sevi nav izšķirīgs. Tirgos, uz kuriem attiecas šis lēmums, viens no kritērijiem, kas jāņem vērā, ir galveno tirgus dalībnieku tirgus daļa attiecīgajā tirgū. Tā kā nosacījumi dažādām darbībām, uz kurām attiecas pieprasījums, atšķiras, konkurences situācijas pārbaudē jāņem vērā atšķirīgās situācijas konkrētajos tirgos. |
| --- | --- |

(10)

Tieša konkurence jāizvērtē, pamatojoties uz dažādiem rādītājiem, no kuriem neviens pats par sevi nav izšķirīgs. Tirgos, uz kuriem attiecas šis lēmums, viens no kritērijiem, kas jāņem vērā, ir galveno tirgus dalībnieku tirgus daļa attiecīgajā tirgū. Tā kā nosacījumi dažādām darbībām, uz kurām attiecas pieprasījums, atšķiras, konkurences situācijas pārbaudē jāņem vērā atšķirīgās situācijas konkrētajos tirgos.

| (11) | Šis lēmums neskar konkurences noteikumu piemērošanu un citas Savienības tiesību jomas. Proti, kritēriji un metodika, ko izmanto, lai novērtētu tiešu konkurenci saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. pantu, ne vienmēr ir identiski tiem, kurus izmanto, lai veiktu novērtējumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. vai 102. pantu vai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (6), kā apstiprinājusi Vispārējā tiesa (7). |
| --- | --- |

(11)

Šis lēmums neskar konkurences noteikumu piemērošanu un citas Savienības tiesību jomas. Proti, kritēriji un metodika, ko izmanto, lai novērtētu tiešu konkurenci saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. pantu, ne vienmēr ir identiski tiem, kurus izmanto, lai veiktu novērtējumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. vai 102. pantu vai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (6), kā apstiprinājusi Vispārējā tiesa (7).

6

7

| (12) | Šā lēmuma mērķis ir noteikt, vai darbības, uz kurām attiecas pieprasījums, skar konkurence tirgos, kuriem piekļuve nav ierobežota Direktīvas 2014/25/ES 34. panta nozīmē, un tas nodrošinās, ka, arī nepastāvot disciplīnai, ko ievieš sīki izstrādātie iepirkuma noteikumi, kas izklāstīti Direktīvā 2014/25/ES, iepirkums to darbību veikšanai, uz kurām attiecas pieprasījums, tiks veikts pārredzamā, nediskriminējošā veidā, pēc kritērijiem, kas ļauj pircējiem noteikt, kurš risinājums kopumā ir ekonomiski visizdevīgākais. |
| --- | --- |

(12)

Šā lēmuma mērķis ir noteikt, vai darbības, uz kurām attiecas pieprasījums, skar konkurence tirgos, kuriem piekļuve nav ierobežota Direktīvas 2014/25/ES 34. panta nozīmē, un tas nodrošinās, ka, arī nepastāvot disciplīnai, ko ievieš sīki izstrādātie iepirkuma noteikumi, kas izklāstīti Direktīvā 2014/25/ES, iepirkums to darbību veikšanai, uz kurām attiecas pieprasījums, tiks veikts pārredzamā, nediskriminējošā veidā, pēc kritērijiem, kas ļauj pircējiem noteikt, kurš risinājums kopumā ir ekonomiski visizdevīgākais.

| (13) | Šajā sakarā ir svarīgi pieminēt, ka attiecīgajos tirgos ne uz visiem tirgus dalībniekiem attiecas publiskā iepirkuma noteikumi. Tāpēc uzņēmumiem, uz kuriem šie noteikumi neattiecas, kad tie darbojas šajos tirgos, mēdz būt iespēja izdarīt konkurenciālu spiedienu uz tirgus dalībniekiem, uz kuriem publiskā iepirkuma noteikumi attiecas. Tirgos, uz kuriem attiecas pieprasījums, tikai pieprasītājs ir līgumslēdzējs Direktīvas 2014/25/ES 4. panta 1. punkta nozīmē, un tādējādi uz to attiecas publiskā iepirkuma noteikumi. |
| --- | --- |

(13)

Šajā sakarā ir svarīgi pieminēt, ka attiecīgajos tirgos ne uz visiem tirgus dalībniekiem attiecas publiskā iepirkuma noteikumi. Tāpēc uzņēmumiem, uz kuriem šie noteikumi neattiecas, kad tie darbojas šajos tirgos, mēdz būt iespēja izdarīt konkurenciālu spiedienu uz tirgus dalībniekiem, uz kuriem publiskā iepirkuma noteikumi attiecas. Tirgos, uz kuriem attiecas pieprasījums, tikai pieprasītājs ir līgumslēdzējs Direktīvas 2014/25/ES 4. panta 1. punkta nozīmē, un tādējādi uz to attiecas publiskā iepirkuma noteikumi.

3.3.   Konkrētā tirgus definīcija

Konkrētā tirgus definīcija

| (14) | Agrākos lēmumos (8) Komisija atzinusi, ka konkrētais tirgus ir dzelzceļa kravu pārvadājumu tirgus, bet neizslēdza, ka to varētu iedalīt iekšzemes dzelzceļa kravu pārvadājumos, starptautiskos dzelzceļa kravu pārvadājumos, dzelzceļa pārvadājumos atsevišķos vagonos (“vienvagona pārvadājumos”) un dzelzceļa pārvadājumos nemainīga sastāva vilcienā (“blokvilcienā”). Pieprasījumā pieprasītājs pauž viedokli, ka konkrētie produktu tirgi ir šie četri segmenti. Tomēr savā 2020. gada 31. janvāra iesniegumā pieprasītājs bilst, ka Komisijai būtu jāizvērtē, vai konkrētā tirgus definīciju ietekmē konkurence, ko rada citi transporta veidi, īpaši autotransports. |
| --- | --- |

(14)

Agrākos lēmumos (8) Komisija atzinusi, ka konkrētais tirgus ir dzelzceļa kravu pārvadājumu tirgus, bet neizslēdza, ka to varētu iedalīt iekšzemes dzelzceļa kravu pārvadājumos, starptautiskos dzelzceļa kravu pārvadājumos, dzelzceļa pārvadājumos atsevišķos vagonos (“vienvagona pārvadājumos”) un dzelzceļa pārvadājumos nemainīga sastāva vilcienā (“blokvilcienā”). Pieprasījumā pieprasītājs pauž viedokli, ka konkrētie produktu tirgi ir šie četri segmenti. Tomēr savā 2020. gada 31. janvāra iesniegumā pieprasītājs bilst, ka Komisijai būtu jāizvērtē, vai konkrētā tirgus definīciju ietekmē konkurence, ko rada citi transporta veidi, īpaši autotransports.

8

| (15) | Nostājā AVK argumentē, ka dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumi nav savstarpēji aizstājami ar citiem kravu pārvadājumu pakalpojumu veidiem un veido atsevišķu konkrēto tirgu. Galvenais iemesls ir tas, ka kravu autopārvadājumi un dzelzceļa kravu pārvadājumi ir savstarpēji papildinoši pakalpojumi. Kravu autopārvadājumi ir elastīgi, ātrāki un labāk piemēroti maziem attālumiem, turpretim dzelzceļa kravu pārvadājumi vislabāk piemēroti lieliem beztaras pārvadājumiem, īpaši, ja vienlaikus tiek pārvadāts liels preču daudzums. |
| --- | --- |

(15)

Nostājā AVK argumentē, ka dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumi nav savstarpēji aizstājami ar citiem kravu pārvadājumu pakalpojumu veidiem un veido atsevišķu konkrēto tirgu. Galvenais iemesls ir tas, ka kravu autopārvadājumi un dzelzceļa kravu pārvadājumi ir savstarpēji papildinoši pakalpojumi. Kravu autopārvadājumi ir elastīgi, ātrāki un labāk piemēroti maziem attālumiem, turpretim dzelzceļa kravu pārvadājumi vislabāk piemēroti lieliem beztaras pārvadājumiem, īpaši, ja vienlaikus tiek pārvadāts liels preču daudzums.

AVK

| (16) | AVK norāda, ka iekšzemes pārvadājumu īpatsvars ir niecīgs salīdzinājumā ar starptautiskajiem pārvadājumiem (no 2,67 % līdz 3,99 % no pārvadātajām precēm un no 1,66 % līdz 2,62 % no veiktajiem darbiem laikā no 2014. līdz 2018. gadam). Tā kā klienti nenošķir iekšzemes un starptautiskos dzelzceļa kravu pārvadājumus, AVK nesaskata vajadzību nodalīt abus tirgus. |
| --- | --- |

(16)

AVK norāda, ka iekšzemes pārvadājumu īpatsvars ir niecīgs salīdzinājumā ar starptautiskajiem pārvadājumiem (no 2,67 % līdz 3,99 % no pārvadātajām precēm un no 1,66 % līdz 2,62 % no veiktajiem darbiem laikā no 2014. līdz 2018. gadam). Tā kā klienti nenošķir iekšzemes un starptautiskos dzelzceļa kravu pārvadājumus, AVK nesaskata vajadzību nodalīt abus tirgus.

AVK

AVK

| (17) | Par dzelzceļa pārvadājumiem atsevišķos vagonos AVK savas nostājas 36. punktā norāda, ka pieprasītājs vienīgais sniedz šo pakalpojumu, kas ir ievērojami sarežģītāks un dārgāks nekā ar nemainīga sastāva vilcieniem. Tā konkurenti koncentrējas uz pārvadāšanu ar blokvilcieniem, kas rādās ienesīgākā darbība. Pakalpojuma izmantotāji, kā ražotāji vai loģistikas uzņēmumi, norādīja, ka viņu izvēle starp atsevišķiem vagoniem un nemainīga sastāva vilcieniem ir atkarīga no tādiem faktoriem kā preču veids, daudzums, vajadzīgais piegādes laiks un cena. AVK secina, ka vienvagona un blokvilciena pakalpojumi ir savstarpēji aizstājami lietotājiem un pieder pie viena tirgus. |
| --- | --- |

(17)

Par dzelzceļa pārvadājumiem atsevišķos vagonos AVK savas nostājas 36. punktā norāda, ka pieprasītājs vienīgais sniedz šo pakalpojumu, kas ir ievērojami sarežģītāks un dārgāks nekā ar nemainīga sastāva vilcieniem. Tā konkurenti koncentrējas uz pārvadāšanu ar blokvilcieniem, kas rādās ienesīgākā darbība. Pakalpojuma izmantotāji, kā ražotāji vai loģistikas uzņēmumi, norādīja, ka viņu izvēle starp atsevišķiem vagoniem un nemainīga sastāva vilcieniem ir atkarīga no tādiem faktoriem kā preču veids, daudzums, vajadzīgais piegādes laiks un cena. AVK secina, ka vienvagona un blokvilciena pakalpojumi ir savstarpēji aizstājami lietotājiem un pieder pie viena tirgus.

AVK

AVK

| (18) | Līdz ar to AVK konstatē, ka konkrētais tirgus ir dzelzceļa kravu pārvadājumu tirgus neatkarīgi no tā, vai tas ir iekšzemes vai starptautisks, un vienalga aptver atsevišķus vagonus un blokvilcienus. |
| --- | --- |

(18)

Līdz ar to AVK konstatē, ka konkrētais tirgus ir dzelzceļa kravu pārvadājumu tirgus neatkarīgi no tā, vai tas ir iekšzemes vai starptautisks, un vienalga aptver atsevišķus vagonus un blokvilcienus.

AVK

| (19) | 2020. gada 31. janvāra iesniegumā pieprasītājs apgalvo, ka ir pakļauts starptautiskai konkurencei dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumos. Tas min virkni konkursu, kuros kravu autopārvadātāji sacentušies ar pieprasītāju, bet nav norādītas attiecīgās summas vai tas, vai autopārvadātāji patiešām ir uzvarējuši šajos konkursos. |
| --- | --- |

(19)

2020. gada 31. janvāra iesniegumā pieprasītājs apgalvo, ka ir pakļauts starptautiskai konkurencei dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumos. Tas min virkni konkursu, kuros kravu autopārvadātāji sacentušies ar pieprasītāju, bet nav norādītas attiecīgās summas vai tas, vai autopārvadātāji patiešām ir uzvarējuši šajos konkursos.

| (20) | Komisija jau agrāk ir konstatējusi, ka daudz kas liek domāt, ka preču dzelzceļa pārvadājumu tirgus atšķiras no citu transporta veidu tirgiem (9). Ņemot to vērā, par spīti pieprasītāja sniegtajiem pierādījumiem par alternatīvu transporta veidu, piemēram, autotransporta, ietekmi Komisija nesaskata iemeslu atkāpties no agrākās prakses. Komisija agrāk noteikusi, ka ne visi transporta veidi ir savstarpēji aizstājami un parasti tas ir atkarīgs no klienta ģeogrāfiskās atrašanās vietas un pārvadājamo preču īpatnībām (10). Tāpēc Komisija uzskata, ka konkrētā tirgus joma neiziet ārpus dzelzceļa kravu pārvadājumiem. |
| --- | --- |

(20)

Komisija jau agrāk ir konstatējusi, ka daudz kas liek domāt, ka preču dzelzceļa pārvadājumu tirgus atšķiras no citu transporta veidu tirgiem (9). Ņemot to vērā, par spīti pieprasītāja sniegtajiem pierādījumiem par alternatīvu transporta veidu, piemēram, autotransporta, ietekmi Komisija nesaskata iemeslu atkāpties no agrākās prakses. Komisija agrāk noteikusi, ka ne visi transporta veidi ir savstarpēji aizstājami un parasti tas ir atkarīgs no klienta ģeogrāfiskās atrašanās vietas un pārvadājamo preču īpatnībām (10). Tāpēc Komisija uzskata, ka konkrētā tirgus joma neiziet ārpus dzelzceļa kravu pārvadājumiem.

9

10

3.4.   Konkrētā ģeogrāfiskā tirgus definīcija

Konkrētā ģeogrāfiskā tirgus definīcija

| (21) | Līdzšinējā praksē Komisija konstatējusi, ka atšķirīgu tehnisko un normatīvo prasību dēļ dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumu tirgi mēdz būt valsts mērogā, bet dažos maršrutos, kas ietilpst koridorā (11), var kļūt starptautiski. Atsevišķās situācijās Komisija arī konstatējusi, ka stāvokli konkurencē vislabāk var atspoguļot uz koridoru balstīta pieeja (12). |
| --- | --- |

(21)

Līdzšinējā praksē Komisija konstatējusi, ka atšķirīgu tehnisko un normatīvo prasību dēļ dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumu tirgi mēdz būt valsts mērogā, bet dažos maršrutos, kas ietilpst koridorā (11), var kļūt starptautiski. Atsevišķās situācijās Komisija arī konstatējusi, ka stāvokli konkurencē vislabāk var atspoguļot uz koridoru balstīta pieeja (12).

11

12

| (22) | Jautājumā par ģeogrāfisko tirgu pieprasītājs uzskata, ka dzelzceļa kravu pārvadājumu augstā liberalizācijas līmeņa dēļ konkrētais ģeogrāfiskais tirgus aptver visu Savienības teritoriju. Tas apgalvo, ka ir aktīvi iesaistīts arī kaimiņvalstu un citu valstu tirgos. Tas arī piezīmē, ka Slovēnija atrodas divu dzelzceļa kravu pārvadājumu koridoru krustpunktā (Baltijas-Adrijas jūras un Vidusjūras koridoru, bet trešais tiek būvēts). Tas ļauj uzņēmumam aktīvi darboties lielākajā daļā teritorijas, ko aptver šie koridori. |
| --- | --- |

(22)

Jautājumā par ģeogrāfisko tirgu pieprasītājs uzskata, ka dzelzceļa kravu pārvadājumu augstā liberalizācijas līmeņa dēļ konkrētais ģeogrāfiskais tirgus aptver visu Savienības teritoriju. Tas apgalvo, ka ir aktīvi iesaistīts arī kaimiņvalstu un citu valstu tirgos. Tas arī piezīmē, ka Slovēnija atrodas divu dzelzceļa kravu pārvadājumu koridoru krustpunktā (Baltijas-Adrijas jūras un Vidusjūras koridoru, bet trešais tiek būvēts). Tas ļauj uzņēmumam aktīvi darboties lielākajā daļā teritorijas, ko aptver šie koridori.

| (23) | 2020. gada 31. janvāra iesniegumā pieprasītājs aizrāda uz Slovēnijas dzelzceļa tīkla slikto stāvokli. Tas arī uzsver, ka transporta maršruts caur Slovēniju šķērso bijušās Dienvidslāvijas valstis, kuras ne visas ir dalībvalstis, turpretim atzars uz ziemeļiem no Slovēnijas pilnībā atrodas dalībvalstīs, un tas nozīmē vienkāršotas procedūras un tādējādi arī priekšrocību konkurencē. |
| --- | --- |

(23)

2020. gada 31. janvāra iesniegumā pieprasītājs aizrāda uz Slovēnijas dzelzceļa tīkla slikto stāvokli. Tas arī uzsver, ka transporta maršruts caur Slovēniju šķērso bijušās Dienvidslāvijas valstis, kuras ne visas ir dalībvalstis, turpretim atzars uz ziemeļiem no Slovēnijas pilnībā atrodas dalībvalstīs, un tas nozīmē vienkāršotas procedūras un tādējādi arī priekšrocību konkurencē.

| (24) | Nostājas 45. punktā AVK norāda, ka pieprasītājs gan ir palielinājis savu klātbūtni Austrijā un Horvātijā, taču uzņēmuma darbība joprojām pārsvarā notiek Slovēnijā (97,5 % no darbiem, kas veikti neto tonnkilometros, jeb 98 % no bruto ieņēmumiem no transporta pakalpojumiem). AVK arī apgalvo, ka dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi sniedz pakalpojumus galvenokārt Slovēnijā, izmantojot Slovēnijā reģistrētus uzņēmumus, Slovēnijas vilcienu vadītājus un lokomotīves (kas parasti mainās pie robežas ar citu valsti). No šiem elementiem AVK secina, ka ģeogrāfiskais tirgus ir valsts mēroga tirgus. |
| --- | --- |

(24)

Nostājas 45. punktā AVK norāda, ka pieprasītājs gan ir palielinājis savu klātbūtni Austrijā un Horvātijā, taču uzņēmuma darbība joprojām pārsvarā notiek Slovēnijā (97,5 % no darbiem, kas veikti neto tonnkilometros, jeb 98 % no bruto ieņēmumiem no transporta pakalpojumiem). AVK arī apgalvo, ka dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi sniedz pakalpojumus galvenokārt Slovēnijā, izmantojot Slovēnijā reģistrētus uzņēmumus, Slovēnijas vilcienu vadītājus un lokomotīves (kas parasti mainās pie robežas ar citu valsti). No šiem elementiem AVK secina, ka ģeogrāfiskais tirgus ir valsts mēroga tirgus.

AVK

AVK

AVK

| (25) | Komisija konstatē, ka nav būtisku elementu, kas pamato pieprasītāja apgalvojumu, ka konkrētais tirgus aptverot visu Savienību vai ka par konkrēto ģeogrāfisko tirgu uzskatāmas teritorijas, kas saistītas ar Baltijas-Adrijas jūras un Vidusjūras reģiona dzelzceļa kravu pārvadājumu koridoriem. Komisija norāda, ka tehniskās un normatīvās prasības dalībvalstīs ievērojami atšķiras. Eiropas Revīzijas palāta Īpašajā ziņojumā Nr. 8/2016 “Dzelzceļa kravu pārvadājumi ES – pareizais ceļš vēl nav atrasts” konstatēja, ka tirgus liberalizācija dalībvalstīs ir sasniegusi nevienmērīgu progresu un vienota Eiropas dzelzceļa telpa vēl ir tālu. Eiropas Revīzijas palāta īpašajā ziņojumā secina, ka ES dzelzceļa tīkls joprojām ir atsevišķu dzelzceļa tīklu sistēma, kas nav pilnībā sadarbspējīga. |
| --- | --- |

(25)

Komisija konstatē, ka nav būtisku elementu, kas pamato pieprasītāja apgalvojumu, ka konkrētais tirgus aptverot visu Savienību vai ka par konkrēto ģeogrāfisko tirgu uzskatāmas teritorijas, kas saistītas ar Baltijas-Adrijas jūras un Vidusjūras reģiona dzelzceļa kravu pārvadājumu koridoriem. Komisija norāda, ka tehniskās un normatīvās prasības dalībvalstīs ievērojami atšķiras. Eiropas Revīzijas palāta Īpašajā ziņojumā Nr. 8/2016 “Dzelzceļa kravu pārvadājumi ES – pareizais ceļš vēl nav atrasts” konstatēja, ka tirgus liberalizācija dalībvalstīs ir sasniegusi nevienmērīgu progresu un vienota Eiropas dzelzceļa telpa vēl ir tālu. Eiropas Revīzijas palāta īpašajā ziņojumā secina, ka ES dzelzceļa tīkls joprojām ir atsevišķu dzelzceļa tīklu sistēma, kas nav pilnībā sadarbspējīga.

| (26) | Lai veiktu novērtēšanu saskaņā ar šo lēmumu, neskarot konkurences tiesības, Komisija uzskata, ka konkrētais ģeogrāfiskais tirgus ir valsts tirgus, kas aptver Slovēnijas teritoriju. |
| --- | --- |

(26)

Lai veiktu novērtēšanu saskaņā ar šo lēmumu, neskarot konkurences tiesības, Komisija uzskata, ka konkrētais ģeogrāfiskais tirgus ir valsts tirgus, kas aptver Slovēnijas teritoriju.

3.5.   Tirgus analīze

Tirgus analīze

| (27) | Novērtējot, vai darbība ir tieši pakļauta konkurencei, AVK pauž, ka pašlaik Slovēnijā ir izsniegtas sešas licences dzelzceļa kravu pārvadājumiem. Bez pieprasītāja ir tādi konkurenti kā Rail Cargo Carrier (Austrijas dzelzceļa koncerna ÖBB meitasuzņēmums) un Adria Transport (Luka Koper un Austrijas dzelzceļa sabiedrības GKB meitasuzņēmums). Pēc informācijas no Slovēnijas regulatīvās iestādes AKOS, pieprasītāja un tā galveno konkurentu tirgus daļa tirgū bija šāda:










  Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums | 2014. gads (%) | 2015. gads (%) | 2016. gads (%) | 2017. gads (%) | 2018. gads (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SŽ Freight Transport | 90,06 | 87,90 | 86,96 | 86,72 | 85,21 |
| Rail Cargo Carrier | 6,16 | 7,32 | 8,72 | 8,31 | 8,27 |
| Adria Transport | 3,78 | 4,78 | 4,32 | 4,97 | 6,52 |

(27)

Novērtējot, vai darbība ir tieši pakļauta konkurencei, AVK pauž, ka pašlaik Slovēnijā ir izsniegtas sešas licences dzelzceļa kravu pārvadājumiem. Bez pieprasītāja ir tādi konkurenti kā Rail Cargo Carrier (Austrijas dzelzceļa koncerna ÖBB meitasuzņēmums) un Adria Transport (Luka Koper un Austrijas dzelzceļa sabiedrības GKB meitasuzņēmums). Pēc informācijas no Slovēnijas regulatīvās iestādes AKOS, pieprasītāja un tā galveno konkurentu tirgus daļa tirgū bija šāda:

AVK

Rail Cargo Carrier

ÖBB

Adria Transport

Luka Koper

GKB

AKOS

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums

2014. gads (%)

2015. gads (%)

2016. gads (%)

2017. gads (%)

2018. gads (%)

SŽ Freight Transport

90,06

87,90

86,96

86,72

85,21

Rail Cargo Carrier

6,16

7,32

8,72

8,31

8,27

Adria Transport

3,78

4,78

4,32

4,97

6,52

| (28) | Savā nostājā AVK uzskata, ka visiem dzelzceļa kravu pārvadājumu uzņēmumiem tiek piešķirta piekļuve valsts dzelzceļa infrastruktūrai Slovēnijā ar taisnīgiem, nediskriminējošiem un pārredzamiem nosacījumiem, lai sniegtu visu veidu kravu pārvadājumu pakalpojumus. Pašlaik dzelzceļa kravu pārvadājumu tirgū pakalpojumus sniedz trīs uzņēmumi un tirgū ienāk četri jauni uzņēmumi. Uzņēmumiem ir taisnīga piekļuve vilcienu ceļiem. Šķiet, ka nav bijušas nepamatotas netaisnības licenču vai drošības sertifikātu saņemšanā, publiskās lietošanas dzelzceļa infrastruktūras izmantošanā vai lietošanas maksas noteikšanā. |
| --- | --- |

(28)

Savā nostājā AVK uzskata, ka visiem dzelzceļa kravu pārvadājumu uzņēmumiem tiek piešķirta piekļuve valsts dzelzceļa infrastruktūrai Slovēnijā ar taisnīgiem, nediskriminējošiem un pārredzamiem nosacījumiem, lai sniegtu visu veidu kravu pārvadājumu pakalpojumus. Pašlaik dzelzceļa kravu pārvadājumu tirgū pakalpojumus sniedz trīs uzņēmumi un tirgū ienāk četri jauni uzņēmumi. Uzņēmumiem ir taisnīga piekļuve vilcienu ceļiem. Šķiet, ka nav bijušas nepamatotas netaisnības licenču vai drošības sertifikātu saņemšanā, publiskās lietošanas dzelzceļa infrastruktūras izmantošanā vai lietošanas maksas noteikšanā.

AVK

| (29) | AVK apgalvo, ka pieprasītāja tirgus daļa gan joprojām ir liela, taču abi tā konkurenti ir pakāpeniski palielinājuši savu daļu (no 0 % 2008. gadā līdz 4,68 % 2009. gadā un 8,27 % 2018. gadā Rail Cargo Carrier un no 0 % 2008. gadā līdz 2,27 % 2009. gadā un 6,52 % 2018. gadā Adria Transport). AVK piebilst, ka Rail Cargo Carrier un Adria Transport koncentrējas uz preču pārvadājumiem uz Koperas ostu un no tās, turpretim pieprasītājs aptver visu tirgu. Pieprasītāja konkurentu ierobežoto izaugsmi var izskaidrot arī ar ierobežotiem resursiem un problēmām personāla komplektēšanā. Slovēnijas dzelzceļa infrastruktūra arī kavē konkurences attīstību. |
| --- | --- |

(29)

AVK apgalvo, ka pieprasītāja tirgus daļa gan joprojām ir liela, taču abi tā konkurenti ir pakāpeniski palielinājuši savu daļu (no 0 % 2008. gadā līdz 4,68 % 2009. gadā un 8,27 % 2018. gadā Rail Cargo Carrier un no 0 % 2008. gadā līdz 2,27 % 2009. gadā un 6,52 % 2018. gadā Adria Transport). AVK piebilst, ka Rail Cargo Carrier un Adria Transport koncentrējas uz preču pārvadājumiem uz Koperas ostu un no tās, turpretim pieprasītājs aptver visu tirgu. Pieprasītāja konkurentu ierobežoto izaugsmi var izskaidrot arī ar ierobežotiem resursiem un problēmām personāla komplektēšanā. Slovēnijas dzelzceļa infrastruktūra arī kavē konkurences attīstību.

AVK

Rail Cargo Carrier

Adria Transport

AVK

Rail Cargo Carrier

Adria Transport

| (30) | AVK savā nostājā secina, ka nosacījums par neierobežotu piekļuvi tirgum de iure un de facto ir izpildīts un ka dzelzceļa kravu pārvadājumu darbība Slovēnijā ir tieši pakļauta konkurencei. |
| --- | --- |

(30)

AVK savā nostājā secina, ka nosacījums par neierobežotu piekļuvi tirgum de iure un de facto ir izpildīts un ka dzelzceļa kravu pārvadājumu darbība Slovēnijā ir tieši pakļauta konkurencei.

AVK

de iure

de facto

| (31) | Pieprasītājs uzsver, ka, analizējot konkurences spiedienu konkrētajā tirgū, tirgus daļas ir tikai viens no rādītājiem. Jāņem vērā arī citi kritēriji, piemēram, attiecīgā tirgus struktūra, faktiskā vai potenciālā konkurence ar uzņēmumiem, kuri atrodas Savienībā vai ārpus tās, attiecīgo uzņēmumu stāvoklis tirgū, kā arī to ekonomiskā un finansiālā ietekme. |
| --- | --- |

(31)

Pieprasītājs uzsver, ka, analizējot konkurences spiedienu konkrētajā tirgū, tirgus daļas ir tikai viens no rādītājiem. Jāņem vērā arī citi kritēriji, piemēram, attiecīgā tirgus struktūra, faktiskā vai potenciālā konkurence ar uzņēmumiem, kuri atrodas Savienībā vai ārpus tās, attiecīgo uzņēmumu stāvoklis tirgū, kā arī to ekonomiskā un finansiālā ietekme.

| (32) | Komisija atzīst, ka piekļuve Slovēnijas dzelzceļa kravu pārvadājumu tirgum netiek uzskatīta par ierobežotu, jo Slovēnija ir īstenojusi un piemērojusi Direktīvas 2012/34/ES attiecīgos noteikumus tā, kā noteikts Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

(32)

Komisija atzīst, ka piekļuve Slovēnijas dzelzceļa kravu pārvadājumu tirgum netiek uzskatīta par ierobežotu, jo Slovēnija ir īstenojusi un piemērojusi Direktīvas 2012/34/ES attiecīgos noteikumus tā, kā noteikts Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 3. punktā.

| (33) | Analizējot, vai pastāv tieša konkurence, svarīgs elements ir tirgus daļa. Tas, ka pēc 12 tirgus liberalizācijas gadiem pieprasītāja tirgus daļa 2018. gadā joprojām bijusi 85,21 % un tās samazināšanās kopš 2014. gada ir bijusi lēna, pierāda, ka pieprasītāja stāvoklis tirgū ir ārkārtīgi spēcīgs. Saskaņā ar AVK nostāju, var gaidīt, ka pieprasītāja tirgus daļa turpinās samazināties, jo klienti mēdz izvēlēties uzņēmumus, kas darbojas vairākās valstīs. |
| --- | --- |

(33)

Analizējot, vai pastāv tieša konkurence, svarīgs elements ir tirgus daļa. Tas, ka pēc 12 tirgus liberalizācijas gadiem pieprasītāja tirgus daļa 2018. gadā joprojām bijusi 85,21 % un tās samazināšanās kopš 2014. gada ir bijusi lēna, pierāda, ka pieprasītāja stāvoklis tirgū ir ārkārtīgi spēcīgs. Saskaņā ar AVK nostāju, var gaidīt, ka pieprasītāja tirgus daļa turpinās samazināties, jo klienti mēdz izvēlēties uzņēmumus, kas darbojas vairākās valstīs.

AVK

| (34) | Komisijas Sestajā ziņojumā par dzelzceļa tirgus attīstības uzraudzību (13) teikts, ka pieprasītāja tirgus daļa bijusi otrā lielākā no visiem vēsturiskajiem pārvadātājiem dalībvalstīs, kurās 2016. gadā pastāvēja konkurence. No 2016. līdz 2018. gadam konkurentu tirgus daļa ir palielinājusies tikai no 13,04 % līdz 14,79 %, tātad Slovēnijas dzelzceļa kravu pārvadājumu tirgus konkurences situācija lielākoties nav mainījusies. |
| --- | --- |

(34)

Komisijas Sestajā ziņojumā par dzelzceļa tirgus attīstības uzraudzību (13) teikts, ka pieprasītāja tirgus daļa bijusi otrā lielākā no visiem vēsturiskajiem pārvadātājiem dalībvalstīs, kurās 2016. gadā pastāvēja konkurence. No 2016. līdz 2018. gadam konkurentu tirgus daļa ir palielinājusies tikai no 13,04 % līdz 14,79 %, tātad Slovēnijas dzelzceļa kravu pārvadājumu tirgus konkurences situācija lielākoties nav mainījusies.

13

| (35) | Bez tam Komisija piezīmē, ka pieprasītāja tirgus daļa pēdējos gados gan ir samazinājusies, taču pieprasītājs ir pārvadājis vairāk kravu, ņemot vērā kopējā tirgus apjoma pieaugumu. |
| --- | --- |

(35)

Bez tam Komisija piezīmē, ka pieprasītāja tirgus daļa pēdējos gados gan ir samazinājusies, taču pieprasītājs ir pārvadājis vairāk kravu, ņemot vērā kopējā tirgus apjoma pieaugumu.

| (36) | Pat ja izmanto alternatīvo ģeogrāfiskā tirgus definējumu – pa maršrutiem Slovēnijas teritorijā (14), pieprasītājam tik un tā ir ārkārtīgi lielas tirgus daļas. Saskaņā ar 2019. gada 16. decembra vēstulē sniegto informāciju, pēc pieprasījuma norādīt savas tirgus daļas pa maršrutiem, pieprasītājs norādīja savu tirgus daļu dažādajos Slovēnijas dzelzceļa robežšķērsošanas punktos. 2019. gada pirmajos 10 mēnešos šīs daļas bija intervālā no [...] % (Sežanas robežšķērsotavā) līdz [...] % (Nova Goricas robežpunktā). |
| --- | --- |

(36)

Pat ja izmanto alternatīvo ģeogrāfiskā tirgus definējumu – pa maršrutiem Slovēnijas teritorijā (14), pieprasītājam tik un tā ir ārkārtīgi lielas tirgus daļas. Saskaņā ar 2019. gada 16. decembra vēstulē sniegto informāciju, pēc pieprasījuma norādīt savas tirgus daļas pa maršrutiem, pieprasītājs norādīja savu tirgus daļu dažādajos Slovēnijas dzelzceļa robežšķērsošanas punktos. 2019. gada pirmajos 10 mēnešos šīs daļas bija intervālā no [...] % (Sežanas robežšķērsotavā) līdz [...] % (Nova Goricas robežpunktā).

14

| (37) | Pieprasītājs un Slovēnijas VKI AVK uzskata, ka pieprasītāja tirgus daļas samazināšanās nākotnē ir cits elements, kas jāņem vērā tirgus konkurencialitātes novērtēšanā. Taču Komisijas novērtējums ir balstāms uz pašreizējo tirgus situāciju, nevis prognozēm par tirgus apstākļu attīstību nākamajos gados. Līdz ar to Komisija uzskata, ka tiešas konkurences nosacījums Slovēnijas dzelzceļa kravu pārvadājumu tirgū nav izpildīts. |
| --- | --- |

(37)

Pieprasītājs un Slovēnijas VKI AVK uzskata, ka pieprasītāja tirgus daļas samazināšanās nākotnē ir cits elements, kas jāņem vērā tirgus konkurencialitātes novērtēšanā. Taču Komisijas novērtējums ir balstāms uz pašreizējo tirgus situāciju, nevis prognozēm par tirgus apstākļu attīstību nākamajos gados. Līdz ar to Komisija uzskata, ka tiešas konkurences nosacījums Slovēnijas dzelzceļa kravu pārvadājumu tirgū nav izpildīts.

AVK

| (38) | Šā lēmuma vajadzībām, neskarot konkurences tiesības, jānosaka, ka Direktīva 2014/25/ES arī turpmāk jāpiemēro līgumiem, kas paredzēti, lai dotu iespējas veikt darbību Slovēnijā. |
| --- | --- |

(38)

Šā lēmuma vajadzībām, neskarot konkurences tiesības, jānosaka, ka Direktīva 2014/25/ES arī turpmāk jāpiemēro līgumiem, kas paredzēti, lai dotu iespējas veikt darbību Slovēnijā.

4.   SECINĀJUMS

SECINĀJUMS

| (39) | Šā lēmuma pamatā ir juridiskā un faktiskā situācija laikposmā no 2019. gada septembra līdz 2020. gada februārim, kāda redzama pieprasītāja un AVK iesniegtajā un publiski pieejamajā informācijā, |
| --- | --- |

(39)

Šā lēmuma pamatā ir juridiskā un faktiskā situācija laikposmā no 2019. gada septembra līdz 2020. gada februārim, kāda redzama pieprasītāja un AVK iesniegtajā un publiski pieejamajā informācijā,

AVK

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Direktīvu 2014/25/ES turpina piemērot līgumiem, ko līgumslēdzēji piešķir, lai dotu iespējas Slovēnijas teritorijā veikt dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumus.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Slovēnijas Republikai.

Briselē, 2020. gada 13. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Thierry BRETON

---

(1)  
  OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1804 (2016. gada 10. oktobris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarē, 34. un 35. panta piemērošanas kārtību (OV L 275, 12.10.2016., 39. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/34/ES (2012. gada 21. novembris), ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu (OV L 343, 14.12.2012., 32. lpp.).

3

(4)  Valsts transponēšanas akts: UL RS N° 84/2015, 2015. gada 6. novembris. Dzelzceļa transporta likums tika vēlreiz grozīts 2018. gadā (UL RS N° 99/15 – oficiālais konsolidētais teksts, Nr. 30/18).

4

(5)  UL RS N° 44/2016, 2016. gada 24. jūnijs. Dekrēts, ar ko groza Dekrētu par vilcienu maršrutu iedalīšanu, infrastruktūras maksu un publiskās lietošanas dzelzceļa infrastruktūras darbības režīmu, tika izdots 2019. gadā (UL RS N° 16/2019, 2019. gada 15. marts).

5

(6)  Padomes Regula (EK) Nr. 139/2004 (2004. gada 20. janvāris) par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (EK Apvienošanās regula) (OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.).

6

(7)  
  2016. gada 27. aprīļa spriedums lietā Österreichische Post AG pret Komisiju, T-463/14, EU:T:2016:243, 28. punkts.

7

Österreichische Post AG

(8)  Lieta COMP/M.4746 – Deutsche Bahn/English Welsh & Scottish Railway Holdings (EWS); lieta COMP/M.5096 – RCA/MAV Cargo; lieta COMP/M.5855 DB/Arriva.

8

Deutsche Bahn/English Welsh & Scottish Railway Holdings (EWS

RCA/MAV Cargo

DB/Arriva

(9)  Lietas COMP/M.5855 DB/Arriva, 145. punkts; COMP/M.5480 – DB/PCC, 22. punkts; COMP/M.4746 Deutsche Bahn/EWS, 17. punkts; AT.39678 DB I, 32. punkts; AT.39813 Baltic Rail, 150. punkts

9

DB/Arriva

DB/PCC

Deutsche Bahn/EWS

DB I

Baltic Rail

(10)  Lieta COMP/M.5855 DB/Arriva, 144. punkts.

10

DB/Arriva

(11)  Dzelzceļa kravu pārvadājumu koridori tika izveidoti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 913/2010 (2010. gada 22. septembris) par Eiropas dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem (OV L 276, 20.10.2010., 22. lpp.). Regulā tie definēti kā “visas izraudzītās dzelzceļa līnijas, tostarp dzelzceļa prāmju līnijas, dalībvalstīs vai starp dalībvalstīm un attiecīgā gadījumā Eiropas trešās valstīs, kas savieno galvenajā maršrutā izvietotus divus vai vairākus termināļus un attiecīgā gadījumā apvedceļus un to pievienošanai nepieciešamos posmus, tostarp dzelzceļa infrastruktūru un iekārtas un attiecīgos dzelzceļa pakalpojumus saskaņā ar Direktīvas 2001/14/EK 5. pantu”.

11

(12)  Lietas COMP/M.5877 – Geodis/Giraud, 14., 15. un 16. punkts; COMP/M.5480 – Deutsche Bahn/PCC Logistics, 29. punkts; COMP/M.5096 – RCA/MAV Cargo, 21. punkts; M.3150 SNCF/Trenitalia, 29. punkts; M.4746 DB/EWS, 32. punkts; M.4786 DB/Transfesa, 58. punkts; M.5855 DB/Arriva, 162. punkts; AT.39678 DB I, 35. punkts; AT.39813 Baltic Rail, 158. punkts.

12

Geodis/Giraud

Deutsche Bahn/PCC Logistics

RCA/MAV Cargo

SNCF/Trenitalia

DB/EWS

DB/Transfesa

DB/Arriva

DB I

Baltic Rail

(13)  COM(2019) 51 final, 2019. gada 6. februāris.

13

final

(14)  Šajā lēmumā maršrutus uzskata par līdzvērtīgiem robežšķērsotavām.

14

---