# Eiropas Savienības L 208/2020

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 208 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 63. gadagājums2020. gada 1. jūlijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 208

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

63. gadagājums2020. gada 1. jūlijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/908 (2020. gada 24. jūnijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Pomme de terre de Noirmoutier (AĢIN)) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/909 (2020. gada 30. jūnijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Krievijas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ferosilīcija importam | 2 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/910 (2020. gada 30. jūnijs), ar ko Īstenošanas regulas (ES) 2015/1998, (ES) 2019/103 un (ES) 2019/1583 groza attiecībā uz apzīmējumu atkārtotu piešķiršanu aviosabiedrībām, operatoriem un tiesību subjektiem, kuri veic no trešām valstīm ievestas kravas un pasta drošības kontroles, kā arī attiecībā uz dažu kiberdrošības, iepriekšējās darbības pārbaudes, sprāgstvielu atklāšanas sistēmu iekārtu standartu un sprāgstvielu palieku detektoru jomā piemērojamu regulatīvo prasību atlikšanu Covid-19 pandēmijas dēļ (
  1
  ) | 43 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/911 (2020. gada 30. jūnijs), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2018/1972 par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi 57. panta 2. punktu precizē tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu raksturlielumus (
  1
  ) | 48 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/908 (2020. gada 24. jūnijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Pomme de terre de Noirmoutier (AĢIN))

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/909 (2020. gada 30. jūnijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Krievijas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ferosilīcija importam

2

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/910 (2020. gada 30. jūnijs), ar ko Īstenošanas regulas (ES) 2015/1998, (ES) 2019/103 un (ES) 2019/1583 groza attiecībā uz apzīmējumu atkārtotu piešķiršanu aviosabiedrībām, operatoriem un tiesību subjektiem, kuri veic no trešām valstīm ievestas kravas un pasta drošības kontroles, kā arī attiecībā uz dažu kiberdrošības, iepriekšējās darbības pārbaudes, sprāgstvielu atklāšanas sistēmu iekārtu standartu un sprāgstvielu palieku detektoru jomā piemērojamu regulatīvo prasību atlikšanu Covid-19 pandēmijas dēļ (
  1
  )

1

43

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/911 (2020. gada 30. jūnijs), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2018/1972 par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi 57. panta 2. punktu precizē tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu raksturlielumus (
  1
  )

1

48

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 1.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 208/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 208/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/908

(2020. gada 24. jūnijs)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (“Pomme de terre de Noirmoutier” (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 (2012. gada 21. novembris) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Francijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Pomme de terre de Noirmoutier”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Francijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Pomme de terre de Noirmoutier”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Pomme de terre de Noirmoutier” būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Pomme de terre de Noirmoutier” būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukums “Pomme de terre de Noirmoutier” (AĢIN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.6. grupas “Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 24. jūnijā

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komisijas loceklis

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  
  OV C 58, 21.2.2020., 30. lpp.

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014 (2014. gada 13. jūnijs), ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

3

---

| 1.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 208/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 208/2

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/909

(2020. gada 30. jūnijs),

ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Krievijas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ferosilīcija importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregulas”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Spēkā esošie pasākumi

Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Patlaban spēkā esošie pasākumi ir galīgais antidempinga maksājums, ko piemēro Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) un Krievijas Federācijas (“Krievija”) (“attiecīgās valstis”) izcelsmes ferosilīcija importam un kas pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu (“iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšana”), ir noteikts ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 360/2014 (2). |
| --- | --- |

(1)

Patlaban spēkā esošie pasākumi ir galīgais antidempinga maksājums, ko piemēro Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) un Krievijas Federācijas (“Krievija”) (“attiecīgās valstis”) izcelsmes ferosilīcija importam un kas pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu (“iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšana”), ir noteikts ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 360/2014 (2).

2

| (2) | Spēkā esošie pasākumi ir procentuāli maksājumi, kas importam no ĶTR ir noteikti 31,2 % apmērā, izņemot uzņēmumus Erdos Xijin Kuangye Co. (15,6 %) un Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co. (29,0 %), bet importam no Krievijas –22,7 % apmērā, izņemot Bratsk Ferroalloy Plant (17,8 %). |
| --- | --- |

(2)

Spēkā esošie pasākumi ir procentuāli maksājumi, kas importam no ĶTR ir noteikti 31,2 % apmērā, izņemot uzņēmumus Erdos Xijin Kuangye Co. (15,6 %) un Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co. (29,0 %), bet importam no Krievijas –22,7 % apmērā, izņemot Bratsk Ferroalloy Plant (17,8 %).

Erdos Xijin Kuangye Co.

Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co.

Bratsk Ferroalloy Plant

1.2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

| (3) | Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (3), Komisija saņēma pieprasījumu veikt pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(3)

Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (3), Komisija saņēma pieprasījumu veikt pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

3

| (4) | Euroalliages (“pieprasījuma iesniedzējs”) 2019. gada 3. janvārī iesniedza pieprasījumu veikt pārskatīšanu to Savienības ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 90 % no ferosilīcija kopējā ražošanas apjoma Savienībā. |
| --- | --- |

(4)

Euroalliages (“pieprasījuma iesniedzējs”) 2019. gada 3. janvārī iesniedza pieprasījumu veikt pārskatīšanu to Savienības ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 90 % no ferosilīcija kopējā ražošanas apjoma Savienībā.

Euroalliages

| (5) | Pārskatīšanas pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pasākumu izbeigšana, iespējams, izraisītu dempinga turpināšanos un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanos. |
| --- | --- |

(5)

Pārskatīšanas pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pasākumu izbeigšana, iespējams, izraisītu dempinga turpināšanos un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanos.

1.3.   Procedūras sākšana

Procedūras sākšana

| (6) | Komisija, apspriedusies ar komiteju, kas izveidota, ievērojot pamatregulas 15. panta 1. punktu, un noteikusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, sāka termiņbeigu pārskatīšanu attiecībā uz ĶTR un Krievijas izcelsmes ferosilīcija importu Savienībā. Komisija 2019. gada 2. aprīlīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (4) (“paziņojums par procedūras sākšanu”). |
| --- | --- |

(6)

Komisija, apspriedusies ar komiteju, kas izveidota, ievērojot pamatregulas 15. panta 1. punktu, un noteikusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, sāka termiņbeigu pārskatīšanu attiecībā uz ĶTR un Krievijas izcelsmes ferosilīcija importu Savienībā. Komisija 2019. gada 2. aprīlīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (4) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

4

1.4.   Pārskata izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Pārskata izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (7) | Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2018. gada 1. aprīļa līdz 2019. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas periodam no 2015. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(7)

Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2018. gada 1. aprīļa līdz 2019. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas periodam no 2015. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

1.5.   Ieinteresētās personas

Ieinteresētās personas

| (8) | Paziņojumā par procedūras sākšanu ieinteresētās personas tika aicinātas sazināties ar Komisiju, lai piedalītos izmeklēšanā. Turklāt Komisija par izmeklēšanas sākšanu īpaši informēja pieprasījuma iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus ĶTR un Krievijā, zināmos importētājus, lietotājus un tirgotājus, kā arī zināmās attiecīgās apvienības un aicināja tos piedalīties. |
| --- | --- |

(8)

Paziņojumā par procedūras sākšanu ieinteresētās personas tika aicinātas sazināties ar Komisiju, lai piedalītos izmeklēšanā. Turklāt Komisija par izmeklēšanas sākšanu īpaši informēja pieprasījuma iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus ĶTR un Krievijā, zināmos importētājus, lietotājus un tirgotājus, kā arī zināmās attiecīgās apvienības un aicināja tos piedalīties.

| (9) | Ieinteresētajām personām bija arī iespēja sniegt piezīmes par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

(9)

Ieinteresētajām personām bija arī iespēja sniegt piezīmes par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

1.5.1.   Atlase

Atlase

| (10) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. |
| --- | --- |

(10)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

1.5.2.   Savienības ražotāju atlase

Savienības ražotāju atlase

| (11) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski veikusi Savienības ražotāju atlasi. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija atlasīja četrus Savienības ražotājus, balstoties uz lielāko pārskatāmā izstrādājuma ražošanas un pārdošanas apjomu, un aicināja ieinteresētās personas izteikt piezīmes. Piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(11)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski veikusi Savienības ražotāju atlasi. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija atlasīja četrus Savienības ražotājus, balstoties uz lielāko pārskatāmā izstrādājuma ražošanas un pārdošanas apjomu, un aicināja ieinteresētās personas izteikt piezīmes. Piezīmes netika saņemtas.

| (12) | Galīgajā izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražošanas apjoms veidoja vairāk nekā 90 % no kopējā lēstā Savienības ražošanas apjoma. Komisija secināja, ka izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva. |
| --- | --- |

(12)

Galīgajā izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražošanas apjoms veidoja vairāk nekā 90 % no kopējā lēstā Savienības ražošanas apjoma. Komisija secināja, ka izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva.

1.5.3.   Importētāju atlase

Importētāju atlase

| (13) | Ņemot vērā, ka procesā varētu tikt iesaistīts liels skaits nesaistītu importētāju, Komisija izmeklēšanas sākumposmā apsvēra izmeklējamo nesaistīto importētāju skaita ierobežošanu līdz pienācīgam skaitam, veicot atlasi saskaņā ar antidempinga pamatregulas 17. pantu. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā, ka procesā varētu tikt iesaistīts liels skaits nesaistītu importētāju, Komisija izmeklēšanas sākumposmā apsvēra izmeklējamo nesaistīto importētāju skaita ierobežošanu līdz pienācīgam skaitam, veicot atlasi saskaņā ar antidempinga pamatregulas 17. pantu.

| (14) | Tā kā neviens nesaistītais importētājs neatbildēja uz paziņojumam par procedūras sākšanu pievienoto atlases anketu, Komisija nolēma neveikt nesaistīto importētāju atlasi. |
| --- | --- |

(14)

Tā kā neviens nesaistītais importētājs neatbildēja uz paziņojumam par procedūras sākšanu pievienoto atlases anketu, Komisija nolēma neveikt nesaistīto importētāju atlasi.

1.5.4.   Ražotāju atlase Ķīnas Tautas Republikā un Krievijā

Ražotāju atlase Ķīnas Tautas Republikā un Krievijā

| (15) | Lai izlemtu, vai ir nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza visus zināmos pārskatāmā izstrādājuma ražotājus Ķīnas Tautas Republikā un Krievijā sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. |
| --- | --- |

(15)

Lai izlemtu, vai ir nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza visus zināmos pārskatāmā izstrādājuma ražotājus Ķīnas Tautas Republikā un Krievijā sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.

| (16) | Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā un Krievijas Federācijas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus tādus ražotājus (ja tādi būtu), kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties. |
| --- | --- |

(16)

Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā un Krievijas Federācijas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus tādus ražotājus (ja tādi būtu), kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

| (17) | Viens Ķīnas uzņēmums iesniedza aizpildītu atlases veidlapu un norādīja, ka tas ražo un ir pārdevis ferosilīciju uz Savienību. |
| --- | --- |

(17)

Viens Ķīnas uzņēmums iesniedza aizpildītu atlases veidlapu un norādīja, ka tas ražo un ir pārdevis ferosilīciju uz Savienību.

| (18) | Viena Krievijas ieinteresētā persona iesniedza aizpildītas atlases veidlapas, bet norādīja, ka tā neražoja ferosilīciju, kas definēts paziņojumā par procedūras sākšanu. Divi zināmi Krievijas ražotāji eksportētāji atsaucās, taču neiesniedza aizpildītas atlases veidlapas. |
| --- | --- |

(18)

Viena Krievijas ieinteresētā persona iesniedza aizpildītas atlases veidlapas, bet norādīja, ka tā neražoja ferosilīciju, kas definēts paziņojumā par procedūras sākšanu. Divi zināmi Krievijas ražotāji eksportētāji atsaucās, taču neiesniedza aizpildītas atlases veidlapas.

1.6.   Atbildes uz anketas jautājumiem

Atbildes uz anketas jautājumiem

| (19) | Kad tika sākta izmeklēšana, Tirdzniecības ĢD tīmekļa vietnē tika darītas pieejamas anketas. |
| --- | --- |

(19)

Kad tika sākta izmeklēšana, Tirdzniecības ĢD tīmekļa vietnē tika darītas pieejamas anketas.

| (20) | Komisija nosūtīja vēstules četriem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Komisija nosūtīja anketas arī 17. apsvērumā minētajam Ķīnas uzņēmumam un diviem 18. apsvērumā minētajiem Krievijas ražotājiem eksportētājiem, aicinot tos aizpildīt tiem paredzēto anketu. |
| --- | --- |

(20)

Komisija nosūtīja vēstules četriem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Komisija nosūtīja anketas arī 17. apsvērumā minētajam Ķīnas uzņēmumam un diviem 18. apsvērumā minētajiem Krievijas ražotājiem eksportētājiem, aicinot tos aizpildīt tiem paredzēto anketu.

| (21) | Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no četriem Savienības ražotājiem un viena lietotāja. |
| --- | --- |

(21)

Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no četriem Savienības ražotājiem un viena lietotāja.

| (22) | Pēc anketas saņemšanas 17. apsvērumā minētais Ķīnas uzņēmums informēja Komisiju, ka tas patiesībā ir tirgotājs, nevis ražotājs. Tādēļ tas tika informēts, ka tam nebūtu jāatbild uz anketas jautājumiem. Abi 18. apsvērumā minētie Krievijas ražotāji eksportētāji atbildēja, ka tirgus apstākļu dēļ tie ir nolēmuši negatavot un nesniegt atbildes uz anketas jautājumiem. Tomēr tie arī norādīja, ka vēlas sadarboties “visos pārējos izmeklēšanas aspektos (..)”. Šiem diviem ražotājiem eksportētājiem tika piešķirts ieinteresētās personas statuss, tomēr tie tika uzskatīti par tādiem, kas nesadarbojās, jo tie neatbildēja uz atlases veidlapu un necentās sniegt atbildi uz ražotājiem eksportētājiem paredzēto anketu. Pēc galīgās informācijas izpaušanas ieinteresētās personas apstrīdēja Komisijas konstatējumu, ka tās jāuzskata par tādām, kas nesadarbojās, un norādīja, ka Komisijai būtu bijis ne tikai pienācīgi jāizvērtē, bet arī jāpārbauda ierobežotais daļējās informācijas apjoms, ko tās bija iesniegušas rakstiski. Kā paskaidrots 189. apsvērumā, šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(22)

Pēc anketas saņemšanas 17. apsvērumā minētais Ķīnas uzņēmums informēja Komisiju, ka tas patiesībā ir tirgotājs, nevis ražotājs. Tādēļ tas tika informēts, ka tam nebūtu jāatbild uz anketas jautājumiem. Abi 18. apsvērumā minētie Krievijas ražotāji eksportētāji atbildēja, ka tirgus apstākļu dēļ tie ir nolēmuši negatavot un nesniegt atbildes uz anketas jautājumiem. Tomēr tie arī norādīja, ka vēlas sadarboties “visos pārējos izmeklēšanas aspektos (..)”. Šiem diviem ražotājiem eksportētājiem tika piešķirts ieinteresētās personas statuss, tomēr tie tika uzskatīti par tādiem, kas nesadarbojās, jo tie neatbildēja uz atlases veidlapu un necentās sniegt atbildi uz ražotājiem eksportētājiem paredzēto anketu. Pēc galīgās informācijas izpaušanas ieinteresētās personas apstrīdēja Komisijas konstatējumu, ka tās jāuzskata par tādām, kas nesadarbojās, un norādīja, ka Komisijai būtu bijis ne tikai pienācīgi jāizvērtē, bet arī jāpārbauda ierobežotais daļējās informācijas apjoms, ko tās bija iesniegušas rakstiski. Kā paskaidrots 189. apsvērumā, šis apgalvojums tika noraidīts.

| (23) | Tāpēc ražotāji nesadarbojās ne ĶTR, ne Krievijā. |
| --- | --- |

(23)

Tāpēc ražotāji nesadarbojās ne ĶTR, ne Krievijā.

1.7.   Pārbaude

Pārbaude

| (24) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par nepieciešamu izmeklēšanai. Pārbaudes apmeklējumi atbilstīgi pamatregulas 16. pantam tika veikti šādos uzņēmumos.
  Ražotāji Savienībā:






  — | Ferroatlantica S.L. un Ferropem, Madride, Spānija, |
| --- | --- | --- |

(24)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par nepieciešamu izmeklēšanai. Pārbaudes apmeklējumi atbilstīgi pamatregulas 16. pantam tika veikti šādos uzņēmumos.

Ražotāji Savienībā:

—

Ferroatlantica S.L. un Ferropem, Madride, Spānija,

Ferroatlantica S.L.

Ferropem

| — | OFZ, a.s., Istebne, Slovākija, |
| --- | --- |

—

OFZ, a.s., Istebne, Slovākija,

OFZ, a.s

| — | Re Alloys Sp. Z.o.o., Laziska Gurne, Polija. |
| --- | --- |

—

Re Alloys Sp. Z.o.o., Laziska Gurne, Polija.

Re Alloys Sp. Z.o.o

1.8.   Procedūra normālās vērtības noteikšanai ĶTR izcelsmes ferosilīcija importam saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu

Procedūra normālās vērtības noteikšanai ĶTR izcelsmes ferosilīcija importam saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu

| (25) | Ņemot vērā izmeklēšanas sākumā pieejamos pietiekamos pierādījumus attiecībā uz ĶTR par to, ka varētu pastāvēt nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, Komisija atzina par pareizu sākt izmeklēšanu attiecībā uz ĶTR, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6.a punktu. |
| --- | --- |

(25)

Ņemot vērā izmeklēšanas sākumā pieejamos pietiekamos pierādījumus attiecībā uz ĶTR par to, ka varētu pastāvēt nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, Komisija atzina par pareizu sākt izmeklēšanu attiecībā uz ĶTR, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

| (26) | Tādējādi, lai savāktu datus, kas vajadzīgi pamatregulas 2. panta 6.a punkta eventuālai piemērošanai, paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja attiecīgos ĶTR ražotājus sniegt informāciju, kas prasīta III pielikumā paziņojumam par procedūras sākšanu, attiecībā uz izejvielām (izejresursiem), ko izmanto pārskatāmā izstrādājuma ražošanā. Neviens ražotājs eksportētājs/ražotājs neiesniedza III pielikumā prasīto informāciju. |
| --- | --- |

(26)

Tādējādi, lai savāktu datus, kas vajadzīgi pamatregulas 2. panta 6.a punkta eventuālai piemērošanai, paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja attiecīgos ĶTR ražotājus sniegt informāciju, kas prasīta III pielikumā paziņojumam par procedūras sākšanu, attiecībā uz izejvielām (izejresursiem), ko izmanto pārskatāmā izstrādājuma ražošanā. Neviens ražotājs eksportētājs/ražotājs neiesniedza III pielikumā prasīto informāciju.

| (27) | Lai iegūtu izmeklēšanai vajadzīgo informāciju, anketu par iespējamiem nozīmīgiem kropļojumiem pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē Komisija nosūtīja arī Ķīnas valdībai (“ĶV”). ĶV nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(27)

Lai iegūtu izmeklēšanai vajadzīgo informāciju, anketu par iespējamiem nozīmīgiem kropļojumiem pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē Komisija nosūtīja arī Ķīnas valdībai (“ĶV”). ĶV nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

| (28) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija arī aicināja visas ieinteresētās personas 37 dienu laikā no paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un pierādījumus par to, ka ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu. Šajā ziņā netika iesniegti ne materiāli, ne papildu pierādījumi. |
| --- | --- |

(28)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija arī aicināja visas ieinteresētās personas 37 dienu laikā no paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un pierādījumus par to, ka ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu. Šajā ziņā netika iesniegti ne materiāli, ne papildu pierādījumi.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

| (29) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja arī, ka, ņemot vērā pieejamos pierādījumus, lai noteiktu normālo vērtību, kuras pamatā ir neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, tai varētu būt jāizvēlas attiecīga reprezentatīvā valsts, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(29)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja arī, ka, ņemot vērā pieejamos pierādījumus, lai noteiktu normālo vērtību, kuras pamatā ir neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, tai varētu būt jāizvēlas attiecīga reprezentatīvā valsts, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu.

| (30) | Komisija 2019. gada 24. jūnijā publicēja pirmo paziņojumu par izmeklēšanas materiāliem (“pirmais paziņojums par ražošanas faktoriem”), kurā lūdza ieinteresēto personu viedokli par attiecīgiem avotiem, ko Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta e) apakšpunkta otro ievilkumu var izmantot normālās vērtības noteikšanai. Minētajā paziņojumā Komisija ir uzskaitījusi visus ražošanas faktorus, piemēram, materiālus, enerģiju un darbaspēku, ko ražotāji eksportētāji izmanto pārskatāmā izstrādājuma ražošanā. Turklāt, pamatojoties uz kritērijiem, pēc kuriem izvēlas neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, Komisija noteica trīs iespējamās reprezentatīvās valstis: Brazīliju, Krieviju un Turciju. |
| --- | --- |

(30)

Komisija 2019. gada 24. jūnijā publicēja pirmo paziņojumu par izmeklēšanas materiāliem (“pirmais paziņojums par ražošanas faktoriem”), kurā lūdza ieinteresēto personu viedokli par attiecīgiem avotiem, ko Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta e) apakšpunkta otro ievilkumu var izmantot normālās vērtības noteikšanai. Minētajā paziņojumā Komisija ir uzskaitījusi visus ražošanas faktorus, piemēram, materiālus, enerģiju un darbaspēku, ko ražotāji eksportētāji izmanto pārskatāmā izstrādājuma ražošanā. Turklāt, pamatojoties uz kritērijiem, pēc kuriem izvēlas neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, Komisija noteica trīs iespējamās reprezentatīvās valstis: Brazīliju, Krieviju un Turciju.

| (31) | Komisija deva iespēju visām ieinteresētajām personām izteikt piezīmes. Komisija saņēma piezīmes tikai no pieprasījuma iesniedzēja. |
| --- | --- |

(31)

Komisija deva iespēju visām ieinteresētajām personām izteikt piezīmes. Komisija saņēma piezīmes tikai no pieprasījuma iesniedzēja.

| (32) | Šīs piezīmes Komisija ir aplūkojusi 2019. gada 15. oktobrī sniegtajā otrajā paziņojumā (“otrais paziņojums par ražošanas faktoriem”). Komisija izveidoja arī ražošanas faktoru sarakstu un secināja, ka šajā posmā visatbilstošākā reprezentatīvā valsts pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē ir Brazīlija. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. Komisija piezīmes nesaņēma. |
| --- | --- |

(32)

Šīs piezīmes Komisija ir aplūkojusi 2019. gada 15. oktobrī sniegtajā otrajā paziņojumā (“otrais paziņojums par ražošanas faktoriem”). Komisija izveidoja arī ražošanas faktoru sarakstu un secināja, ka šajā posmā visatbilstošākā reprezentatīvā valsts pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē ir Brazīlija. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. Komisija piezīmes nesaņēma.

2.   PĀRSKATĀMAIS IZSTRĀDĀJUMS UN LĪDZĪGAIS IZSTRĀDĀJUMS

PĀRSKATĀMAIS IZSTRĀDĀJUMS UN LĪDZĪGAIS IZSTRĀDĀJUMS

2.1.   Pārskatāmais izstrādājums

Pārskatāmais izstrādājums

| (33) | Pārskatāmais izstrādājums ir tāds pats kā sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, proti, ĶTR un Krievijas izcelsmes ferosilīcijs, ko patlaban klasificē ar KN kodiem 7202 21 00, 7202 29 10 un 7202 29 90 (“pārskatāmais izstrādājums”). |
| --- | --- |

(33)

Pārskatāmais izstrādājums ir tāds pats kā sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, proti, ĶTR un Krievijas izcelsmes ferosilīcijs, ko patlaban klasificē ar KN kodiem 7202 21 00, 7202 29 10 un 7202 29 90 (“pārskatāmais izstrādājums”).

2.2.   Līdzīgais izstrādājums

Līdzīgais izstrādājums

| (34) | Kā tika konstatēts sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprinājās, ka ferosilīcijam, ko ražo un pārdod Krievijas, ĶTR un reprezentatīvās valsts iekšzemes tirgū, un ferosilīcijam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienības tirgū, ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un vieni un tie paši pamatlietojumi. |
| --- | --- |

(34)

Kā tika konstatēts sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprinājās, ka ferosilīcijam, ko ražo un pārdod Krievijas, ĶTR un reprezentatīvās valsts iekšzemes tirgū, un ferosilīcijam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienības tirgū, ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un vieni un tie paši pamatlietojumi.

| (35) | Tādēļ šie izstrādājumi uzskatāmi par līdzīgiem izstrādājumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(35)

Tādēļ šie izstrādājumi uzskatāmi par līdzīgiem izstrādājumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

3.1.   Ievadpiezīmes

Ievadpiezīmes

| (36) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām dempings no ĶTR vai Krievijas varētu turpināties vai atkārtoties. |
| --- | --- |

(36)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām dempings no ĶTR vai Krievijas varētu turpināties vai atkārtoties.

3.1.1.   ĶTR

ĶTR

| (37) | Kā minēts 23. apsvērumā, neviens no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem izmeklēšanā nesadarbojās. Tādējādi ražotāji eksportētāji nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, arī datus par eksporta cenām un izmaksām, iekšzemes cenām un izmaksām, jaudu, ražošanas apjomu, ieguldījumiem u. c. ne. Līdzīgā veidā ĶV un ražotāji eksportētāji nepievērsās pierādījumiem lietas materiālos, tādiem kā Komisijas dienestu darba dokumentam Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defense Investigations (5) (“ziņojums”), un pieprasījuma iesniedzēja sniegtajiem papildu pierādījumiem, kas liecina, ka šādas cenas un izmaksas ietekmējusi būtiska valdības iejaukšanās. Tāpēc Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmantoja pieejamos faktus. |
| --- | --- |

(37)

Kā minēts 23. apsvērumā, neviens no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem izmeklēšanā nesadarbojās. Tādējādi ražotāji eksportētāji nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, arī datus par eksporta cenām un izmaksām, iekšzemes cenām un izmaksām, jaudu, ražošanas apjomu, ieguldījumiem u. c. ne. Līdzīgā veidā ĶV un ražotāji eksportētāji nepievērsās pierādījumiem lietas materiālos, tādiem kā Komisijas dienestu darba dokumentam Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defense Investigations (5) (“ziņojums”), un pieprasījuma iesniedzēja sniegtajiem papildu pierādījumiem, kas liecina, ka šādas cenas un izmaksas ietekmējusi būtiska valdības iejaukšanās. Tāpēc Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmantoja pieejamos faktus.

Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defense Investigations

5

| (38) | Komisija paziņoja Ķīnas iestādēm par pamatregulas 18. panta 1. punkta piemērošanu un deva tām iespēju sniegt piezīmes. Komisija piezīmes nesaņēma. |
| --- | --- |

(38)

Komisija paziņoja Ķīnas iestādēm par pamatregulas 18. panta 1. punkta piemērošanu un deva tām iespēju sniegt piezīmes. Komisija piezīmes nesaņēma.

| (39) | Tādējādi tālāk izklāstītie konstatējumi par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu ir balstīti uz pieejamajiem faktiem, jo īpaši uz informāciju, kas ietverta termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā, ieinteresēto personu sniegto informāciju, kopā ar citiem informācijas avotiem, piemēram, importa un eksporta tirdzniecības statistiku (Eurostat un Global Trade Atlas (“GTA”)) un statistikas datiem, ko snieguši neatkarīgi dzelzs un tērauda nozares cenu informācijas, ziņu, datu, analīzes un konferenču pakalpojumu sniedzēji, piemēram, Metal Expert (6) un AlloyConsult (7). |
| --- | --- |

(39)

Tādējādi tālāk izklāstītie konstatējumi par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu ir balstīti uz pieejamajiem faktiem, jo īpaši uz informāciju, kas ietverta termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā, ieinteresēto personu sniegto informāciju, kopā ar citiem informācijas avotiem, piemēram, importa un eksporta tirdzniecības statistiku (Eurostat un Global Trade Atlas (“GTA”)) un statistikas datiem, ko snieguši neatkarīgi dzelzs un tērauda nozares cenu informācijas, ziņu, datu, analīzes un konferenču pakalpojumu sniedzēji, piemēram, Metal Expert (6) un AlloyConsult (7).

Eurostat

Global Trade Atlas

GTA

Metal Expert

6

AlloyConsult

7

3.1.2.   Krievija

Krievija

| (40) | Kā minēts 23. apsvērumā, neviens no Krievijas ražotājiem eksportētājiem izmeklēšanā nesadarbojās. Tādējādi ražotāji eksportētāji neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Komisija saņēma piezīmes no Krievijas valdības (“KV”) un abiem ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(40)

Kā minēts 23. apsvērumā, neviens no Krievijas ražotājiem eksportētājiem izmeklēšanā nesadarbojās. Tādējādi ražotāji eksportētāji neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Komisija saņēma piezīmes no Krievijas valdības (“KV”) un abiem ražotājiem eksportētājiem.

| (41) | Ņemot vērā Krievijas ražotāju eksportētāju nesadarbošanos, Komisija informēja KV un abus 18. apsvērumā minētos ražotājus eksportētājus par savu nodomu izmantot pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu un deva tiem iespēju izteikt piezīmes. Krievijas ražotāji eksportētāji atbildēja, ka ir sapratuši iespējamās sekas, un no KV piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(41)

Ņemot vērā Krievijas ražotāju eksportētāju nesadarbošanos, Komisija informēja KV un abus 18. apsvērumā minētos ražotājus eksportētājus par savu nodomu izmantot pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu un deva tiem iespēju izteikt piezīmes. Krievijas ražotāji eksportētāji atbildēja, ka ir sapratuši iespējamās sekas, un no KV piezīmes netika saņemtas.

| (42) | Tādējādi tālāk izklāstītie konstatējumi par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu ir balstīti uz pieejamajiem faktiem, jo īpaši uz informāciju, kas ietverta termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā, ieinteresēto personu sniegto informāciju kopā ar citiem informācijas avotiem, piemēram, importa un eksporta tirdzniecības statistiku (Eurostat un Global Trade Atlas (“GTA”)) un statistikas datiem no specializētām tīmekļa vietnēm, piemēram, Metal Expert, un neatkarīgu ekspertu ziņojumiem, piemēram, AlloyConsult. |
| --- | --- |

(42)

Tādējādi tālāk izklāstītie konstatējumi par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu ir balstīti uz pieejamajiem faktiem, jo īpaši uz informāciju, kas ietverta termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā, ieinteresēto personu sniegto informāciju kopā ar citiem informācijas avotiem, piemēram, importa un eksporta tirdzniecības statistiku (Eurostat un Global Trade Atlas (“GTA”)) un statistikas datiem no specializētām tīmekļa vietnēm, piemēram, Metal Expert, un neatkarīgu ekspertu ziņojumiem, piemēram, AlloyConsult.

Eurostat

Global Trade Atlas

GTA

Metal Expert

AlloyConsult

3.2.   Importa par dempinga cenām turpināšanās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

Importa par dempinga cenām turpināšanās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

3.2.1.   ĶTR

ĶTR

| (43) | Eurostat statistikas dati liecina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienībā no ĶTR tika importētas 3 587 tonnas ferosilīcija jeb aptuveni 0,5 % no kopējā patēriņa Savienībā. Komisija secināja, ka šāds importa apjoms ir pietiekami reprezentatīvs, lai pārbaudītu, vai dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir turpinājies. |
| --- | --- |

(43)

Eurostat statistikas dati liecina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienībā no ĶTR tika importētas 3 587 tonnas ferosilīcija jeb aptuveni 0,5 % no kopējā patēriņa Savienībā. Komisija secināja, ka šāds importa apjoms ir pietiekami reprezentatīvs, lai pārbaudītu, vai dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir turpinājies.

Eurostat

3.2.1.1.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

| (44) | Pamatregulas 2. panta 1. punktā ir teikts:
  “Normālo vērtību parasti nosaka, pamatojoties uz cenām, kādas eksportētājvalstī ir maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti”
  . |
| --- | --- |

(44)

Pamatregulas 2. panta 1. punktā ir teikts:
  “Normālo vērtību parasti nosaka, pamatojoties uz cenām, kādas eksportētājvalstī ir maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti”
  .

“Normālo vērtību parasti nosaka, pamatojoties uz cenām, kādas eksportētājvalstī ir maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti”

| (45) | Tomēr pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā teikts:
  “Ja [..] tiek konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi b) apakšpunkta nozīmē, normālo vērtību nosaka, pamatojoties tikai un vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, saskaņā ar turpmāk minētajiem noteikumiem”
  un “ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”. Kā sīkāk paskaidrots tālāk, Komisija šajā izmeklēšanā ir secinājusi, ka, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem un ņemot vērā ĶV un ražotāju eksportētāju nesadarbošanos, bija pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu. |
| --- | --- |

(45)

Tomēr pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā teikts:
  “Ja [..] tiek konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi b) apakšpunkta nozīmē, normālo vērtību nosaka, pamatojoties tikai un vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, saskaņā ar turpmāk minētajiem noteikumiem”
  un “ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”. Kā sīkāk paskaidrots tālāk, Komisija šajā izmeklēšanā ir secinājusi, ka, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem un ņemot vērā ĶV un ražotāju eksportētāju nesadarbošanos, bija pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

“Ja [..] tiek konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi b) apakšpunkta nozīmē, normālo vērtību nosaka, pamatojoties tikai un vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, saskaņā ar turpmāk minētajiem noteikumiem”

ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”.

a)   Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana

| (46) | Pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktā ir noteikts:
  “nozīmīgi kropļojumi ir kropļojumi, kas rodas, ja paziņotās cenas vai izmaksas, arī izejvielu un enerģijas izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās. Novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, ņem vērā, inter alia, iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem no turpmāk minētajiem faktoriem:







  — | attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes, |
| --- | --- | --- |

(46)

Pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktā ir noteikts:
  “nozīmīgi kropļojumi ir kropļojumi, kas rodas, ja paziņotās cenas vai izmaksas, arī izejvielu un enerģijas izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās. Novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, ņem vērā, inter alia, iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem no turpmāk minētajiem faktoriem:

“nozīmīgi kropļojumi ir kropļojumi, kas rodas, ja paziņotās cenas vai izmaksas, arī izejvielu un enerģijas izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās. Novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, ņem vērā, inter alia, iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem no turpmāk minētajiem faktoriem:

—

attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes,

attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes,

| — | valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām, |
| --- | --- |

—

valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām,

valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām,

| — | diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus, |
| --- | --- |

—

diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus,

diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus,

| — | bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde, |
| --- | --- |

—

bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde,

bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde,

| — | izkropļotas algu izmaksas, |
| --- | --- |

—

izkropļotas algu izmaksas,

izkropļotas algu izmaksas,

| — | piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts.” |
| --- | --- |

—

piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts.”

piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts.”

| (47) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu, novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, cita starpā ņem vērā faktoru neizsmeļošo sarakstu, kas iekļauts pirmajā minētajā noteikumā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu, novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, ņem vērā iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem no šādiem faktoriem uz cenām un izmaksām pārskatāmā izstrādājuma eksportētājvalstī. Faktiski, tā kā šis saraksts nav kumulatīvs, tad nozīmīgu kropļojumu konstatācijai nav jāņem vērā visi faktori. Turklāt, lai pierādītu, ka pastāv viens vai vairāki no sarakstā iekļautajiem faktoriem, var izmantot vienus un tos pašus faktiskos apstākļus. Tomēr ikviens secinājums par nozīmīgiem kropļojumiem 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē ir jāizdara, pamatojoties uz visiem pieejamajiem pierādījumiem. Vispārējā novērtējumā par kropļojumu esību var ņemt vērā arī vispārējo kontekstu un situāciju eksportētājvalstī, jo īpaši tad, ja eksportētājvalsts ekonomikas un administratīvās struktūras pamatelementi uztic valdībai būtiskas pilnvaras iejaukties tirgus spēkos, tādējādi norādot, ka cenas un izmaksas netiek noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē. |
| --- | --- |

(47)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu, novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, cita starpā ņem vērā faktoru neizsmeļošo sarakstu, kas iekļauts pirmajā minētajā noteikumā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu, novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, ņem vērā iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem no šādiem faktoriem uz cenām un izmaksām pārskatāmā izstrādājuma eksportētājvalstī. Faktiski, tā kā šis saraksts nav kumulatīvs, tad nozīmīgu kropļojumu konstatācijai nav jāņem vērā visi faktori. Turklāt, lai pierādītu, ka pastāv viens vai vairāki no sarakstā iekļautajiem faktoriem, var izmantot vienus un tos pašus faktiskos apstākļus. Tomēr ikviens secinājums par nozīmīgiem kropļojumiem 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē ir jāizdara, pamatojoties uz visiem pieejamajiem pierādījumiem. Vispārējā novērtējumā par kropļojumu esību var ņemt vērā arī vispārējo kontekstu un situāciju eksportētājvalstī, jo īpaši tad, ja eksportētājvalsts ekonomikas un administratīvās struktūras pamatelementi uztic valdībai būtiskas pilnvaras iejaukties tirgus spēkos, tādējādi norādot, ka cenas un izmaksas netiek noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē.

| (48) | Pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktā ir paredzēts:
  “ja Komisijai ir pamatotas norādes par to, ka konkrētā valstī vai minētās valsts konkrētā nozarē, iespējams, pastāv nozīmīgi kropļojumi, kas minēti b) apakšpunktā, un attiecīgā gadījumā – šīs regulas efektīvas piemērošanas nolūkā Komisija izstrādā, publisko un regulāri atjaunina ziņojumu par b) apakšpunktā minētajiem tirgus apstākļiem minētajā valstī vai nozarē.” |
| --- | --- |

(48)

Pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktā ir paredzēts:
  “ja Komisijai ir pamatotas norādes par to, ka konkrētā valstī vai minētās valsts konkrētā nozarē, iespējams, pastāv nozīmīgi kropļojumi, kas minēti b) apakšpunktā, un attiecīgā gadījumā – šīs regulas efektīvas piemērošanas nolūkā Komisija izstrādā, publisko un regulāri atjaunina ziņojumu par b) apakšpunktā minētajiem tirgus apstākļiem minētajā valstī vai nozarē.”

“ja Komisijai ir pamatotas norādes par to, ka konkrētā valstī vai minētās valsts konkrētā nozarē, iespējams, pastāv nozīmīgi kropļojumi, kas minēti b) apakšpunktā, un attiecīgā gadījumā – šīs regulas efektīvas piemērošanas nolūkā Komisija izstrādā, publisko un regulāri atjaunina ziņojumu par b) apakšpunktā minētajiem tirgus apstākļiem minētajā valstī vai nozarē.”

| (49) | Saskaņā ar šo noteikumu Komisija ir izdevusi ziņojumu. Sākot izmeklēšanu, ieinteresētās personas tika aicinātas atspēkot izmeklēšanas materiālos ietvertos pierādījumus, sniegt piezīmes par tiem vai papildināt tos. Šajā sakarā un ņemot vērā nesadarbošanos šajā lietā, Komisija izmantoja ziņojumu, kas apliecina, ka daudzos ekonomikas līmeņos ir būtiska valdības iejaukšanās, ieskaitot konkrētus būtisku ražošanas faktoru kropļojumus (piemēram, ar zemi, enerģiju, kapitālu, izejvielām un darbaspēku saistītus), kā arī konkrētās nozarēs (piemēram, alumīnija, tērauda un ķīmisko vielu nozarē). Izmeklēšanas sākumposmā ziņojums tika iekļauts izmeklēšanas materiālos. |
| --- | --- |

(49)

Saskaņā ar šo noteikumu Komisija ir izdevusi ziņojumu. Sākot izmeklēšanu, ieinteresētās personas tika aicinātas atspēkot izmeklēšanas materiālos ietvertos pierādījumus, sniegt piezīmes par tiem vai papildināt tos. Šajā sakarā un ņemot vērā nesadarbošanos šajā lietā, Komisija izmantoja ziņojumu, kas apliecina, ka daudzos ekonomikas līmeņos ir būtiska valdības iejaukšanās, ieskaitot konkrētus būtisku ražošanas faktoru kropļojumus (piemēram, ar zemi, enerģiju, kapitālu, izejvielām un darbaspēku saistītus), kā arī konkrētās nozarēs (piemēram, alumīnija, tērauda un ķīmisko vielu nozarē). Izmeklēšanas sākumposmā ziņojums tika iekļauts izmeklēšanas materiālos.

| (50) | Pieprasījumā tika arī sniegti papildu pierādījumi, ka pastāv iepriekš minētie nozīmīgie kropļojumi 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, šādi papildinot ziņojumu. |
| --- | --- |

(50)

Pieprasījumā tika arī sniegti papildu pierādījumi, ka pastāv iepriekš minētie nozīmīgie kropļojumi 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, šādi papildinot ziņojumu.

| (51) | Pieprasījuma iesniedzējs iesniedza tā pasūtītu pētījumu par Ķīnas ferosakausējumu tirgu (ieskaitot ferosilīciju). Šajā pētījumā ir dokumentēts, ka Ķīnas ferosakausējumu nozarē tiek īstenoti stingri valdības norādījumi un patvaļīga iejaukšanās, kā arī secināts, ka šīs nozares Ķīnas uzņēmumi
  “darbojas izkropļotā tirgus vidē, kurā konkurences spēkiem netiek ļauts strukturēt iekšzemes tirgu un to saskaņot ar pasaules tirgiem”
  . Izmeklēšanas sākumposmā šis pētījums tika iekļauts izmeklēšanas materiālos (8). Par šo pētījumu neviena ieinteresētā persona, tostarp ĶV un ražotāji eksportētāji, neiesniedza piezīmes. |
| --- | --- |

(51)

Pieprasījuma iesniedzējs iesniedza tā pasūtītu pētījumu par Ķīnas ferosakausējumu tirgu (ieskaitot ferosilīciju). Šajā pētījumā ir dokumentēts, ka Ķīnas ferosakausējumu nozarē tiek īstenoti stingri valdības norādījumi un patvaļīga iejaukšanās, kā arī secināts, ka šīs nozares Ķīnas uzņēmumi
  “darbojas izkropļotā tirgus vidē, kurā konkurences spēkiem netiek ļauts strukturēt iekšzemes tirgu un to saskaņot ar pasaules tirgiem”
  . Izmeklēšanas sākumposmā šis pētījums tika iekļauts izmeklēšanas materiālos (8). Par šo pētījumu neviena ieinteresētā persona, tostarp ĶV un ražotāji eksportētāji, neiesniedza piezīmes.

“darbojas izkropļotā tirgus vidē, kurā konkurences spēkiem netiek ļauts strukturēt iekšzemes tirgu un to saskaņot ar pasaules tirgiem”

8

| (52) | Komisija pārbaudīja, vai, ņemot vērā to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, ir pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā. Komisija to darīja, pamatojoties uz pierādījumiem, kas ir pieejami izmeklēšanas materiālos, ieskaitot ziņojumā ietvertos pierādījumus, kas balstās uz publiski pieejamiem avotiem, proti, uz Ķīnas tiesību aktiem, publicētiem oficiāliem Ķīnas politikas dokumentiem, starptautisku organizāciju publicētiem ziņojumiem un atzītu akadēmisko pētnieku pētījumiem/rakstiem, kas konkrēti norādīti ziņojumā. Minētā analīze ietvēra pārbaudi par būtisko valdības iejaukšanos Ķīnas ekonomikā kopumā, kā arī konkrēto tirgus situāciju attiecīgajā nozarē, aptverot pārskatāmo izstrādājumu. |
| --- | --- |

(52)

Komisija pārbaudīja, vai, ņemot vērā to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, ir pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā. Komisija to darīja, pamatojoties uz pierādījumiem, kas ir pieejami izmeklēšanas materiālos, ieskaitot ziņojumā ietvertos pierādījumus, kas balstās uz publiski pieejamiem avotiem, proti, uz Ķīnas tiesību aktiem, publicētiem oficiāliem Ķīnas politikas dokumentiem, starptautisku organizāciju publicētiem ziņojumiem un atzītu akadēmisko pētnieku pētījumiem/rakstiem, kas konkrēti norādīti ziņojumā. Minētā analīze ietvēra pārbaudi par būtisko valdības iejaukšanos Ķīnas ekonomikā kopumā, kā arī konkrēto tirgus situāciju attiecīgajā nozarē, aptverot pārskatāmo izstrādājumu.

| (53) | Kā norādīts 37. apsvērumā, ĶV neatbildēja uz jautājumiem, kas iekļauti anketā, ko tā saņēma. Kā minēts 23. apsvērumā, ražotāji eksportētāji nesadarbojās, kā arī ražotāji eksportētāji, kam tika piešķirts ieinteresētās personas statuss, nesniedza pierādījumus, kas atbalstītu vai atspēkotu pierādījumus, kuri iekļauti lietas materiālos, ieskaitot ziņojumu un pieprasījuma iesniedzēja sniegtos papildu pierādījumus, par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu un/vai par to, vai konkrētajā gadījumā ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu. |
| --- | --- |

(53)

Kā norādīts 37. apsvērumā, ĶV neatbildēja uz jautājumiem, kas iekļauti anketā, ko tā saņēma. Kā minēts 23. apsvērumā, ražotāji eksportētāji nesadarbojās, kā arī ražotāji eksportētāji, kam tika piešķirts ieinteresētās personas statuss, nesniedza pierādījumus, kas atbalstītu vai atspēkotu pierādījumus, kuri iekļauti lietas materiālos, ieskaitot ziņojumu un pieprasījuma iesniedzēja sniegtos papildu pierādījumus, par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu un/vai par to, vai konkrētajā gadījumā ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

i)   
  Nozīmīgi kropļojumi, kas ietekmē iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā: vispārīgs ekonomikas konteksts

Nozīmīgi kropļojumi, kas ietekmē iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā: vispārīgs ekonomikas konteksts

| (54) | Ķīnas ekonomikas sistēmas pamatā ir “sociālistiskās tirgus ekonomikas” koncepcija. Minētā koncepcija ir ietverta Ķīnas konstitūcijā un nosaka ĶTR ekonomisko pārvaldību. Pamatprincips ir
  “ražošanas līdzekļu sociālistiskais sabiedriskais īpašums, t. i., visas tautas īpašums un darbaļaužu kopīpašums”
  . Valsts īpašumā esošā ekonomika ir
  “valsts ekonomikas vadošais spēks”
  , un valsts ir pilnvarota
  “nodrošināt tās nostiprināšanu un izaugsmi”
   (9). Tādējādi Ķīnas ekonomikas kopējā struktūra ne tikai ļauj valdībai būtiski iejaukties ekonomikā, bet šādi iejaukties tā ir tieši pilnvarota. Priekšstats par sabiedriskā īpašuma pārākumu pār privāto īpašumu aptver visu tiesību sistēmu, un visos galvenajos tiesību aktos uzsvērts, ka tas ir vispārējs princips. Lielisks piemērs ir Ķīnas īpašuma tiesības: tās attiecas uz sociālisma pirmo fāzi un uztic valstij uzturēt pamata ekonomikas sistēmu, kurā dominē sabiedriskais īpašums. Tiek pieļauti citi īpašuma veidi – likums ļauj tiem attīstīties līdztekus valsts īpašumam (10). |
| --- | --- |

(54)

Ķīnas ekonomikas sistēmas pamatā ir “sociālistiskās tirgus ekonomikas” koncepcija. Minētā koncepcija ir ietverta Ķīnas konstitūcijā un nosaka ĶTR ekonomisko pārvaldību. Pamatprincips ir
  “ražošanas līdzekļu sociālistiskais sabiedriskais īpašums, t. i., visas tautas īpašums un darbaļaužu kopīpašums”
  . Valsts īpašumā esošā ekonomika ir
  “valsts ekonomikas vadošais spēks”
  , un valsts ir pilnvarota
  “nodrošināt tās nostiprināšanu un izaugsmi”
   (9). Tādējādi Ķīnas ekonomikas kopējā struktūra ne tikai ļauj valdībai būtiski iejaukties ekonomikā, bet šādi iejaukties tā ir tieši pilnvarota. Priekšstats par sabiedriskā īpašuma pārākumu pār privāto īpašumu aptver visu tiesību sistēmu, un visos galvenajos tiesību aktos uzsvērts, ka tas ir vispārējs princips. Lielisks piemērs ir Ķīnas īpašuma tiesības: tās attiecas uz sociālisma pirmo fāzi un uztic valstij uzturēt pamata ekonomikas sistēmu, kurā dominē sabiedriskais īpašums. Tiek pieļauti citi īpašuma veidi – likums ļauj tiem attīstīties līdztekus valsts īpašumam (10).

“ražošanas līdzekļu sociālistiskais sabiedriskais īpašums, t. i., visas tautas īpašums un darbaļaužu kopīpašums”

“valsts ekonomikas vadošais spēks”

“nodrošināt tās nostiprināšanu un izaugsmi”

9

10

| (55) | Turklāt saskaņā ar attiecīgajiem Ķīnas tiesību aktiem sociālistiskā tirgus ekonomika attīstās Ķīnas Komunistiskās partijas (“ĶKP”) vadībā. Ikvienā līmenī (juridiskajā, institucionālajā, personīgajā) Ķīnas valsts un ĶKP struktūras ir savstarpēji savijušās, veidojot visaptverošu struktūru, kurā nav atšķirama ĶKP un valsts loma. Pēc tam, kad 2018. gada martā tika grozīta Ķīnas konstitūcija, ĶKP vadošā loma kļuva vēl ievērojamāka, jo tā tika vēlreiz apstiprināta konstitūcijas 1. panta tekstā. Aiz tā pirmā teikuma
  “Sociālistiskā sistēma ir Ķīnas Tautas Republikas pamatsistēma,”
  tika iekļauts jauns otrais teikums:
  “Noteicošā iezīme Ķīnai raksturīgajā sociālismā ir Ķīnas Komunistiskās partijas vadošā loma.”
   (11) Tas ilustrē ĶKP kontroli pār ĶTR ekonomikas sistēmu. Šāda kontrole ir raksturīga Ķīnas sistēmai, un tā ir spēcīgāka, nekā ierasts citās valstīs, kurās valdības īsteno plašu makroekonomisko kontroli, kuras ietvaros darbojas brīvā tirgus spēki. |
| --- | --- |

(55)

Turklāt saskaņā ar attiecīgajiem Ķīnas tiesību aktiem sociālistiskā tirgus ekonomika attīstās Ķīnas Komunistiskās partijas (“ĶKP”) vadībā. Ikvienā līmenī (juridiskajā, institucionālajā, personīgajā) Ķīnas valsts un ĶKP struktūras ir savstarpēji savijušās, veidojot visaptverošu struktūru, kurā nav atšķirama ĶKP un valsts loma. Pēc tam, kad 2018. gada martā tika grozīta Ķīnas konstitūcija, ĶKP vadošā loma kļuva vēl ievērojamāka, jo tā tika vēlreiz apstiprināta konstitūcijas 1. panta tekstā. Aiz tā pirmā teikuma
  “Sociālistiskā sistēma ir Ķīnas Tautas Republikas pamatsistēma,”
  tika iekļauts jauns otrais teikums:
  “Noteicošā iezīme Ķīnai raksturīgajā sociālismā ir Ķīnas Komunistiskās partijas vadošā loma.”
   (11) Tas ilustrē ĶKP kontroli pār ĶTR ekonomikas sistēmu. Šāda kontrole ir raksturīga Ķīnas sistēmai, un tā ir spēcīgāka, nekā ierasts citās valstīs, kurās valdības īsteno plašu makroekonomisko kontroli, kuras ietvaros darbojas brīvā tirgus spēki.

“Sociālistiskā sistēma ir Ķīnas Tautas Republikas pamatsistēma,”

“Noteicošā iezīme Ķīnai raksturīgajā sociālismā ir Ķīnas Komunistiskās partijas vadošā loma.”

11

| (56) | Lai sasniegtu mērķus, kas sakrīt ar ĶKP noteikto politisko darba kārtību, nevis atbilst dominējošajiem ekonomikas apstākļiem brīvā tirgū, Ķīnas valsts īsteno intervencionistisku ekonomikas politiku (12). Ķīnas iestāžu izmantotie intervencionistiskie ekonomiskie instrumenti ir daudzveidīgi, ieskaitot rūpniecības plānošanas sistēmu, finanšu sistēmu, kā arī normatīvās vides līmeni. |
| --- | --- |

(56)

Lai sasniegtu mērķus, kas sakrīt ar ĶKP noteikto politisko darba kārtību, nevis atbilst dominējošajiem ekonomikas apstākļiem brīvā tirgū, Ķīnas valsts īsteno intervencionistisku ekonomikas politiku (12). Ķīnas iestāžu izmantotie intervencionistiskie ekonomiskie instrumenti ir daudzveidīgi, ieskaitot rūpniecības plānošanas sistēmu, finanšu sistēmu, kā arī normatīvās vides līmeni.

12

| (57) | Pirmkārt, vispārējās administratīvās kontroles līmenī Ķīnas ekonomikas virzību reglamentē sarežģīta rūpniecības plānošanas sistēma, kas ietekmē visu saimniecisko darbību valstī. Šo plānu kopums aptver plašu un sarežģītu nozaru un starpnozaru politikas jomu matricu un visus valdības līmeņus. Provinču līmeņa plāni ir detalizēti, savukārt valsts plānos izvirzīti plašāki mērķi. Plānos precizēti arī līdzekļi, kā atbalstīt attiecīgās nozares, kā arī termiņi, kuros mērķi ir jāsasniedz. Dažos plānos ir skaidri formulēti mērķi attiecībā uz izlaidi. Minētajos plānos atbilstoši valdības prioritātēm kā (pozitīvas vai negatīvas) prioritātes tiek izceltas atsevišķas rūpniecības nozares un/vai projekti un tiem tiek izvirzīti konkrēti attīstības mērķi (rūpniecības modernizācija, darbības izvēršana starptautiskā mērogā utt.). Gan privātā, gan valsts īpašumā esošiem ekonomikas dalībniekiem ir efektīvi jāpielāgo sava saimnieciskā darbība plānošanas sistēmas noteiktajai realitātei. Tas skaidrojams ne tikai ar to, ka plāni ir saistoši, bet arī ar to, ka attiecīgās Ķīnas iestādes visos valdības līmeņos ievēro plānu sistēmu un attiecīgi izmanto tām piešķirtās pilnvaras, tādējādi mudinot ekonomikas dalībniekus ievērot plānos noteiktās prioritātes (sk. arī tālāk iv) iedaļu) (13). |
| --- | --- |

(57)

Pirmkārt, vispārējās administratīvās kontroles līmenī Ķīnas ekonomikas virzību reglamentē sarežģīta rūpniecības plānošanas sistēma, kas ietekmē visu saimniecisko darbību valstī. Šo plānu kopums aptver plašu un sarežģītu nozaru un starpnozaru politikas jomu matricu un visus valdības līmeņus. Provinču līmeņa plāni ir detalizēti, savukārt valsts plānos izvirzīti plašāki mērķi. Plānos precizēti arī līdzekļi, kā atbalstīt attiecīgās nozares, kā arī termiņi, kuros mērķi ir jāsasniedz. Dažos plānos ir skaidri formulēti mērķi attiecībā uz izlaidi. Minētajos plānos atbilstoši valdības prioritātēm kā (pozitīvas vai negatīvas) prioritātes tiek izceltas atsevišķas rūpniecības nozares un/vai projekti un tiem tiek izvirzīti konkrēti attīstības mērķi (rūpniecības modernizācija, darbības izvēršana starptautiskā mērogā utt.). Gan privātā, gan valsts īpašumā esošiem ekonomikas dalībniekiem ir efektīvi jāpielāgo sava saimnieciskā darbība plānošanas sistēmas noteiktajai realitātei. Tas skaidrojams ne tikai ar to, ka plāni ir saistoši, bet arī ar to, ka attiecīgās Ķīnas iestādes visos valdības līmeņos ievēro plānu sistēmu un attiecīgi izmanto tām piešķirtās pilnvaras, tādējādi mudinot ekonomikas dalībniekus ievērot plānos noteiktās prioritātes (sk. arī tālāk iv) iedaļu) (13).

13

| (58) | Otrkārt, finanšu resursu piešķiršanas līmenī ĶTR finanšu sistēmā dominē valsts īpašumā esošas komercbankas. Veidojot un īstenojot savu aizdevumu politiku, šīm bankām ir jāpielāgojas valdības rūpniecības politikas mērķiem, nevis primāri jānovērtē konkrētā projekta ekonomiskais izdevīgums (sk. arī tālāk vii) iedaļu) (14). Tas pats attiecas uz pārējiem Ķīnas finanšu sistēmas elementiem, tādiem kā kapitāla vērtspapīru tirgi, obligāciju tirgi, privātā kapitāla tirgi u. c. Šīm finanšu sektora daļām gan ir mazāka nozīme nekā banku nozarei, taču institucionāli un darbības ziņā tās nav veidotas tā, lai panāktu finanšu tirgu maksimāli efektīvu darbību, bet gan lai nodrošinātu kontroli un ļautu iejaukties valstij un ĶKP (15). |
| --- | --- |

(58)

Otrkārt, finanšu resursu piešķiršanas līmenī ĶTR finanšu sistēmā dominē valsts īpašumā esošas komercbankas. Veidojot un īstenojot savu aizdevumu politiku, šīm bankām ir jāpielāgojas valdības rūpniecības politikas mērķiem, nevis primāri jānovērtē konkrētā projekta ekonomiskais izdevīgums (sk. arī tālāk vii) iedaļu) (14). Tas pats attiecas uz pārējiem Ķīnas finanšu sistēmas elementiem, tādiem kā kapitāla vērtspapīru tirgi, obligāciju tirgi, privātā kapitāla tirgi u. c. Šīm finanšu sektora daļām gan ir mazāka nozīme nekā banku nozarei, taču institucionāli un darbības ziņā tās nav veidotas tā, lai panāktu finanšu tirgu maksimāli efektīvu darbību, bet gan lai nodrošinātu kontroli un ļautu iejaukties valstij un ĶKP (15).

14

15

| (59) | Treškārt, attiecībā uz normatīvo vidi valsts iejaukšanās ekonomikā notiek vairākos veidos. Piemēram, publiskā iepirkuma noteikumi regulāri tiek izmantoti, lai sasniegtu politikas mērķus, nevis ekonomisko efektivitāti, tādējādi apdraudot tirgus principus šajā jomā. Piemērojamie tiesību akti konkrēti paredz, ka publiskā iepirkuma uzdevums ir veicināt valsts politikā izvirzīto mērķu sasniegšanu. Tomēr šo mērķu raksturs nav noteikts, tādējādi lēmumu pieņemšanas struktūrām tiek dota liela rīcības brīvība (16). Līdzīgi arī ieguldījumu jomā ĶV saglabā nozīmīgu kontroli un ietekmi kā pār valsts, tā pār privāto ieguldījumu piesaisti un apjomu. Ieguldījumu izvērtēšanu, kā arī dažādus stimulus, ierobežojumus un aizliegumus, kas saistīti ar ieguldījumiem, iestādes izmanto par nozīmīgu instrumentu rūpniecības politikas mērķu atbalstam, piemēram, valsts kontroles saglabāšanai nozīmīgākajās nozarēs vai vietējās rūpniecības stiprināšanai (17). |
| --- | --- |

(59)

Treškārt, attiecībā uz normatīvo vidi valsts iejaukšanās ekonomikā notiek vairākos veidos. Piemēram, publiskā iepirkuma noteikumi regulāri tiek izmantoti, lai sasniegtu politikas mērķus, nevis ekonomisko efektivitāti, tādējādi apdraudot tirgus principus šajā jomā. Piemērojamie tiesību akti konkrēti paredz, ka publiskā iepirkuma uzdevums ir veicināt valsts politikā izvirzīto mērķu sasniegšanu. Tomēr šo mērķu raksturs nav noteikts, tādējādi lēmumu pieņemšanas struktūrām tiek dota liela rīcības brīvība (16). Līdzīgi arī ieguldījumu jomā ĶV saglabā nozīmīgu kontroli un ietekmi kā pār valsts, tā pār privāto ieguldījumu piesaisti un apjomu. Ieguldījumu izvērtēšanu, kā arī dažādus stimulus, ierobežojumus un aizliegumus, kas saistīti ar ieguldījumiem, iestādes izmanto par nozīmīgu instrumentu rūpniecības politikas mērķu atbalstam, piemēram, valsts kontroles saglabāšanai nozīmīgākajās nozarēs vai vietējās rūpniecības stiprināšanai (17).

16

17

| (60) | Kopumā Ķīnas ekonomikas modelis ir balstīts uz konkrētām pamataksiomām, kas paredz un veicina valdības iejaukšanos dažādos veidos. Šāda būtiska valdības iejaukšanās ir pretrunā brīvai tirgus spēku darbībai un tādējādi kropļo resursu efektīvu sadali, kas atbilstu tirgus principiem (18). |
| --- | --- |

(60)

Kopumā Ķīnas ekonomikas modelis ir balstīts uz konkrētām pamataksiomām, kas paredz un veicina valdības iejaukšanos dažādos veidos. Šāda būtiska valdības iejaukšanās ir pretrunā brīvai tirgus spēku darbībai un tādējādi kropļo resursu efektīvu sadali, kas atbilstu tirgus principiem (18).

18

ii)   
  Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē: attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes

Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē: attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes

| (61) | Situācijā, kad Ķīnas ekonomikas modelī raksturīga valsts iejaukšanās un dominē valsts īpašums, valsts īpašumā esoši uzņēmumi (“VU”) ir būtiska Ķīnas ekonomikas daļa. Valdība un ĶKP uztur struktūras, kas nodrošina to pastāvīgu ietekmi valsts uzņēmumos. Valsts (un daudzējādā ziņā arī ĶKP) ne tikai aktīvi formulē un pārrauga vispārējās ekonomikas politikas īstenošanu atsevišķos VU, bet arī pastāv uz tiesībām piedalīties lēmumu pieņemšanā par to darbību. Parasti tas tiek darīts, veicot darbinieku rotāciju starp valdības iestādēm un VU, nodrošinot partijas biedru klātbūtni VU izpildstruktūrās un partijas pirmorganizācijas uzņēmumos (sk. arī iii) iedaļu), kā arī veidojot VU korporatīvo struktūru (19). Savukārt VU saņem pretī īpašu statusu Ķīnas ekonomikā, kas ietver virkni ekonomisku ieguvumu, jo īpaši aizsardzību pret konkurenci un preferenciālu piekļuvi attiecīgiem izejresursiem, tostarp finansējumam (20). |
| --- | --- |

(61)

Situācijā, kad Ķīnas ekonomikas modelī raksturīga valsts iejaukšanās un dominē valsts īpašums, valsts īpašumā esoši uzņēmumi (“VU”) ir būtiska Ķīnas ekonomikas daļa. Valdība un ĶKP uztur struktūras, kas nodrošina to pastāvīgu ietekmi valsts uzņēmumos. Valsts (un daudzējādā ziņā arī ĶKP) ne tikai aktīvi formulē un pārrauga vispārējās ekonomikas politikas īstenošanu atsevišķos VU, bet arī pastāv uz tiesībām piedalīties lēmumu pieņemšanā par to darbību. Parasti tas tiek darīts, veicot darbinieku rotāciju starp valdības iestādēm un VU, nodrošinot partijas biedru klātbūtni VU izpildstruktūrās un partijas pirmorganizācijas uzņēmumos (sk. arī iii) iedaļu), kā arī veidojot VU korporatīvo struktūru (19). Savukārt VU saņem pretī īpašu statusu Ķīnas ekonomikā, kas ietver virkni ekonomisku ieguvumu, jo īpaši aizsardzību pret konkurenci un preferenciālu piekļuvi attiecīgiem izejresursiem, tostarp finansējumam (20).

19

20

| (62) | ĶV īsteno valsts īpašuma tiesības attiecībā uz zināmu daļu no ferosilīcija ražošanas nozares uzņēmumiem. Lai arī ferosilīcija nozare ĶTR ir ļoti sadrumstalota un pastāv liels skaits mazu ražotāju, galvenie ferosilīcija ražotāji ir uzņēmumi Erdos Metallurgy Group un Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd, kas veido vairāk nekā 10 % no Ķīnas ferosilīcija ražošanas jaudas (21) un ražo aptuveni divkāršu Savienības patēriņa apjomu, ir VU. |
| --- | --- |

(62)

ĶV īsteno valsts īpašuma tiesības attiecībā uz zināmu daļu no ferosilīcija ražošanas nozares uzņēmumiem. Lai arī ferosilīcija nozare ĶTR ir ļoti sadrumstalota un pastāv liels skaits mazu ražotāju, galvenie ferosilīcija ražotāji ir uzņēmumi Erdos Metallurgy Group un Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd, kas veido vairāk nekā 10 % no Ķīnas ferosilīcija ražošanas jaudas (21) un ražo aptuveni divkāršu Savienības patēriņa apjomu, ir VU.

Erdos Metallurgy Group

Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd

21

| (63) | Faktori, kas norāda uz valdības kontroli pār silīcija un ferosilīcija nozares uzņēmumiem, ir sīkāk aplūkoti tālāk iii) iedaļā. |
| --- | --- |

(63)

Faktori, kas norāda uz valdības kontroli pār silīcija un ferosilīcija nozares uzņēmumiem, ir sīkāk aplūkoti tālāk iii) iedaļā.

| (64) | Analīze par stratēģisko uzraudzību un valsts sniegtajām norādēm nozarē ir izklāstīta tālāk iii) un iv) iedaļā. Tālāk aprakstītā plaša mēroga valdības kontrole un iejaukšanās ferosilīcija nozarē pat privātā īpašumā esošiem ražotājiem liedz darboties tirgus apstākļos. |
| --- | --- |

(64)

Analīze par stratēģisko uzraudzību un valsts sniegtajām norādēm nozarē ir izklāstīta tālāk iii) un iv) iedaļā. Tālāk aprakstītā plaša mēroga valdības kontrole un iejaukšanās ferosilīcija nozarē pat privātā īpašumā esošiem ražotājiem liedz darboties tirgus apstākļos.

| (65) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka ferosilīcija tirgu ĶTR lielā mērā apkalpo uzņēmumi, kuri pieder, kurus kontrolē, stratēģiski uzrauga vai kuriem sniedz norādes ĶV. |
| --- | --- |

(65)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka ferosilīcija tirgu ĶTR lielā mērā apkalpo uzņēmumi, kuri pieder, kurus kontrolē, stratēģiski uzrauga vai kuriem sniedz norādes ĶV.

iii)   
  Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē: valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām

Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē: valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām

| (66) | Papildus tam, ka ĶV īsteno kontroli pār ekonomiku, izmantojot īpašumtiesības uz VU un citus instrumentus, Ķīnas valsts var iejaukties cenās un izmaksās, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos. Var uzskatīt, ka Ķīnas tiesību aktos paredzētās attiecīgo valsts iestāžu tiesības iecelt amatā un atlaist no amata VU galveno vadību atspoguļo atbilstīgās īpašuma tiesības (22), turklāt ĶKP pirmorganizācijas gan valsts, gan privātā īpašumā esošos uzņēmumos ir vēl viens kanāls, caur kuru valsts var iejaukties darījumdarbības lēmumu pieņemšanā. Saskaņā ar Ķīnas uzņēmumu tiesībām ĶKP organizācija ir jāizveido ikvienā uzņēmumā (ar vismaz trim ĶKP locekļiem, kā paredzēts ĶKP konstitūcijā (23)) un uzņēmumam ir jānodrošina partijas organizācijas darbībai vajadzīgie apstākļi. Izrādās, ka pagātnē šī prasība ne vienmēr tika ievērota vai stingri izpildīta. Tomēr vismaz kopš 2016. gadā ĶKP politiska principa veidā ir pastiprinājusi pretenzijas uz darījumdarbības lēmumu kontroli valsts īpašumā esošajos uzņēmumos. Tiek ziņots arī, ka ĶKP izdara spiedienu uz privātiem uzņēmumiem, izvirzot priekšplānā “patriotismu” un partijas disciplīnas ievērošanu (24). Tiek ziņots, ka 2017. gadā partijas pirmorganizācijas bija 70 % no aptuveni 1,86 miljoniem privātā īpašumā esošajiem uzņēmumiem, un pieaug spiediens uz to, lai ĶKP organizācijām būtu izšķirīga ietekme darījumdarbības lēmumu pieņemšanā attiecīgajos uzņēmumos (25). Šie noteikumi ir vispārēji piemērojami visā Ķīnas ekonomikā, tostarp ferosakausējumu nozarē. Tādējādi ir noteikts, ka šie noteikumi attiecas arī uz ferosilīcija ražotājiem un to izejresursu piegādātājiem. |
| --- | --- |

(66)

Papildus tam, ka ĶV īsteno kontroli pār ekonomiku, izmantojot īpašumtiesības uz VU un citus instrumentus, Ķīnas valsts var iejaukties cenās un izmaksās, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos. Var uzskatīt, ka Ķīnas tiesību aktos paredzētās attiecīgo valsts iestāžu tiesības iecelt amatā un atlaist no amata VU galveno vadību atspoguļo atbilstīgās īpašuma tiesības (22), turklāt ĶKP pirmorganizācijas gan valsts, gan privātā īpašumā esošos uzņēmumos ir vēl viens kanāls, caur kuru valsts var iejaukties darījumdarbības lēmumu pieņemšanā. Saskaņā ar Ķīnas uzņēmumu tiesībām ĶKP organizācija ir jāizveido ikvienā uzņēmumā (ar vismaz trim ĶKP locekļiem, kā paredzēts ĶKP konstitūcijā (23)) un uzņēmumam ir jānodrošina partijas organizācijas darbībai vajadzīgie apstākļi. Izrādās, ka pagātnē šī prasība ne vienmēr tika ievērota vai stingri izpildīta. Tomēr vismaz kopš 2016. gadā ĶKP politiska principa veidā ir pastiprinājusi pretenzijas uz darījumdarbības lēmumu kontroli valsts īpašumā esošajos uzņēmumos. Tiek ziņots arī, ka ĶKP izdara spiedienu uz privātiem uzņēmumiem, izvirzot priekšplānā “patriotismu” un partijas disciplīnas ievērošanu (24). Tiek ziņots, ka 2017. gadā partijas pirmorganizācijas bija 70 % no aptuveni 1,86 miljoniem privātā īpašumā esošajiem uzņēmumiem, un pieaug spiediens uz to, lai ĶKP organizācijām būtu izšķirīga ietekme darījumdarbības lēmumu pieņemšanā attiecīgajos uzņēmumos (25). Šie noteikumi ir vispārēji piemērojami visā Ķīnas ekonomikā, tostarp ferosakausējumu nozarē. Tādējādi ir noteikts, ka šie noteikumi attiecas arī uz ferosilīcija ražotājiem un to izejresursu piegādātājiem.

22

23

24

25

| (67) | Konkrēti ferosilīcija nozarē lēmumu pieņemšanas procesos pastāv ciešas saites starp nozares uzņēmumiem un valsti, jo īpaši ĶKP. Partijas struktūras personāliju līmenī sakrīt ar vairāku Ķīnas ferosilīcija ražotāju vadības struktūrām. Valsts klātbūtni uzņēmumos, jo īpaši ĶKP organizāciju lomu, apliecina vairāki piemēri (26):






  — | Inner Mongolia Junzheng Energy and Chemical Group Co., Ltd. priekšsēdētājs ir bijis arī Iekšējās Mongolijas autonomā reģiona 10. Tautas politiskās konsultatīvās konferences komitejas delegāts un 12. Ķīnas Tautas politiskās konsultatīvās konferences delegāts (2012. gada pārskats, 42. lpp., 2013. gada pārskats, 39. lpp., 2014. gada pārskats, 43. lpp.). |
| --- | --- | --- |

(67)

Konkrēti ferosilīcija nozarē lēmumu pieņemšanas procesos pastāv ciešas saites starp nozares uzņēmumiem un valsti, jo īpaši ĶKP. Partijas struktūras personāliju līmenī sakrīt ar vairāku Ķīnas ferosilīcija ražotāju vadības struktūrām. Valsts klātbūtni uzņēmumos, jo īpaši ĶKP organizāciju lomu, apliecina vairāki piemēri (26):

26

—

Inner Mongolia Junzheng Energy and Chemical Group Co., Ltd. priekšsēdētājs ir bijis arī Iekšējās Mongolijas autonomā reģiona 10. Tautas politiskās konsultatīvās konferences komitejas delegāts un 12. Ķīnas Tautas politiskās konsultatīvās konferences delegāts (2012. gada pārskats, 42. lpp., 2013. gada pārskats, 39. lpp., 2014. gada pārskats, 43. lpp.).

Inner Mongolia Junzheng Energy and Chemical Group Co., Ltd.

| — | Inner Mongolia Junzheng Energy and Chemical Group Co., Ltd. neatkarīgais direktors ir secīgi ieņēmis Zangjiaku rajona partijas komitejas sekretāra vietnieka, Čangdžau pilsētas mēra, Hebei provinces būvniecības komitejas vadītāja un Hebei provinces gubernatora vietnieka amatu (2012. gada pārskats, 42. lpp., 2013. gada pārskats, 39. lpp., 2014. gada pārskats, 43. lpp.). |
| --- | --- |

—

Inner Mongolia Junzheng Energy and Chemical Group Co., Ltd. neatkarīgais direktors ir secīgi ieņēmis Zangjiaku rajona partijas komitejas sekretāra vietnieka, Čangdžau pilsētas mēra, Hebei provinces būvniecības komitejas vadītāja un Hebei provinces gubernatora vietnieka amatu (2012. gada pārskats, 42. lpp., 2013. gada pārskats, 39. lpp., 2014. gada pārskats, 43. lpp.).

Inner Mongolia Junzheng Energy and Chemical Group Co., Ltd.

| — | Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd. direktors strādāja Ķīnas Celtniecības bankas Žužou pilsētas centrālajā filiālē, ieņēma Ķīnas Celtniecības bankas Ārvalstu valūtas klīringa nodaļas direktora vietnieka, bankas Ārvalstu valūtas un grāmatvedības nodaļas direktora vietnieka un pētniecības un attīstības nodaļas direktora amatu (2017. gada pārskats, 44. lpp.). |
| --- | --- |

—

Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd. direktors strādāja Ķīnas Celtniecības bankas Žužou pilsētas centrālajā filiālē, ieņēma Ķīnas Celtniecības bankas Ārvalstu valūtas klīringa nodaļas direktora vietnieka, bankas Ārvalstu valūtas un grāmatvedības nodaļas direktora vietnieka un pētniecības un attīstības nodaļas direktora amatu (2017. gada pārskats, 44. lpp.).

Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd.

| — | Inner Mongolia Junzheng Energy and Chemical Group Co., Ltd. neatkarīgais direktors ir Ķīnas Nacionālā tautas kongresa finanšu un ekonomikas komitejas loceklis (2017. gada pārskats, 63. lpp.). |
| --- | --- |

—

Inner Mongolia Junzheng Energy and Chemical Group Co., Ltd. neatkarīgais direktors ir Ķīnas Nacionālā tautas kongresa finanšu un ekonomikas komitejas loceklis (2017. gada pārskats, 63. lpp.).

Inner Mongolia Junzheng Energy and Chemical Group Co., Ltd.

| — | Inner Mongolia Junzheng Energy and Chemical Group Co., Ltd. direktors iepriekš ieņēma Uhajas pilsētas pašvaldības ekonomikas un tirdzniecības komisijas uzņēmumu nodaļas vadītāja, kā arī pašvaldības partijas komitejas galvenā biroja sekretāra amatu (2012. gada pārskats, 42. lpp., 2013. gada pārskats, 39. lpp., 2014. gada pārskats, 43. lpp., 2015. gada pārskats, 46. lpp., 2016. gada pārskats, 57. lpp., 2017. gada pārskats, 63. lpp.). |
| --- | --- |

—

Inner Mongolia Junzheng Energy and Chemical Group Co., Ltd. direktors iepriekš ieņēma Uhajas pilsētas pašvaldības ekonomikas un tirdzniecības komisijas uzņēmumu nodaļas vadītāja, kā arī pašvaldības partijas komitejas galvenā biroja sekretāra amatu (2012. gada pārskats, 42. lpp., 2013. gada pārskats, 39. lpp., 2014. gada pārskats, 43. lpp., 2015. gada pārskats, 46. lpp., 2016. gada pārskats, 57. lpp., 2017. gada pārskats, 63. lpp.).

Inner Mongolia Junzheng Energy and Chemical Group Co., Ltd.

| (68) | Valsts klātbūtne un iejaukšanās finanšu tirgos (sk. arī vii) iedaļu), kā arī izejvielu un izejresursu nodrošināšana kropļo tirgu vēl vairāk (27). |
| --- | --- |

(68)

Valsts klātbūtne un iejaukšanās finanšu tirgos (sk. arī vii) iedaļu), kā arī izejvielu un izejresursu nodrošināšana kropļo tirgu vēl vairāk (27).

27

| (69) | Pamatojoties uz visu iepriekš minēto, tiek secināts, ka valsts klātbūtne uzņēmumos ferosilīcija nozarē, kā arī finanšu nozarē un citās izejresursu nozarēs apvienojumā ar sistēmu, kas aprakstīta ii) un nākamajās iedaļās, ļauj Ķīnas valdībai iejaukties attiecībā uz cenām un izmaksām. |
| --- | --- |

(69)

Pamatojoties uz visu iepriekš minēto, tiek secināts, ka valsts klātbūtne uzņēmumos ferosilīcija nozarē, kā arī finanšu nozarē un citās izejresursu nozarēs apvienojumā ar sistēmu, kas aprakstīta ii) un nākamajās iedaļās, ļauj Ķīnas valdībai iejaukties attiecībā uz cenām un izmaksām.

iv)   
  Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē: diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus

Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē: diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus

| (70) | Ķīnas ekonomikas virzienu lielā mērā nosaka komplicēta plānošanas sistēma, kurā noteiktas prioritātes un izvirzīti mērķi, kam jābūt centrālās un vietējās valdības uzmanības centrā. Attiecīgi plāni ir visos valdības līmeņos un tie aptver praktiski visas ekonomikas nozares, ar plānošanas instrumentiem noteiktie mērķi ir saistoši, un katra pārvaldes līmeņa iestāde uzrauga, kā attiecīgais zemākais valdības līmenis īsteno plānus. Kopumā plānošanas sistēma Ķīnas Tautas Republikā nodrošina, ka resursi tiek virzīti uz tām nozarēm, kuras valdība atzinusi par stratēģiskām vai citādi politiski nozīmīgām, nevis tiek sadalīti atkarībā no tirgus spēkiem (28). |
| --- | --- |

(70)

Ķīnas ekonomikas virzienu lielā mērā nosaka komplicēta plānošanas sistēma, kurā noteiktas prioritātes un izvirzīti mērķi, kam jābūt centrālās un vietējās valdības uzmanības centrā. Attiecīgi plāni ir visos valdības līmeņos un tie aptver praktiski visas ekonomikas nozares, ar plānošanas instrumentiem noteiktie mērķi ir saistoši, un katra pārvaldes līmeņa iestāde uzrauga, kā attiecīgais zemākais valdības līmenis īsteno plānus. Kopumā plānošanas sistēma Ķīnas Tautas Republikā nodrošina, ka resursi tiek virzīti uz tām nozarēm, kuras valdība atzinusi par stratēģiskām vai citādi politiski nozīmīgām, nevis tiek sadalīti atkarībā no tirgus spēkiem (28).

28

| (71) | Valsts attīstības un reformu komisija (VARK) publicēja trīs gadu rīcības plānu ražošanas nozares pamatkompetences uzlabošanai (2018.–2020. gads), kurā tiek mudināts paātrināt progresīvu metāla un nemetāla būtisko materiālu nozaru industrializāciju. Tajā ir noteikts, ka
  “
  .., ir nepieciešams turpināt īstenot Ķīnas Komunistiskās partijas 19. Nacionālā kongresa garu, kā arī centrālās valdības pieņemtos lēmumus un virzību attiecībā uz ražošanas jaudas izveidi, paātrināt ražošanas nozares intelektizāciju, nekaitīgumu videi un apkalpošanu, patiesi uzlabot ražošanas nozares svarīgāko konkurētspēju, kā arī veicināt Ķīnas ražošanas nozares kā augstvērtīgas globālās vērtības veidošanas ķēdes daļas ātrāku attīstību.” |
| --- | --- |

(71)

Valsts attīstības un reformu komisija (VARK) publicēja trīs gadu rīcības plānu ražošanas nozares pamatkompetences uzlabošanai (2018.–2020. gads), kurā tiek mudināts paātrināt progresīvu metāla un nemetāla būtisko materiālu nozaru industrializāciju. Tajā ir noteikts, ka
  “
  .., ir nepieciešams turpināt īstenot Ķīnas Komunistiskās partijas 19. Nacionālā kongresa garu, kā arī centrālās valdības pieņemtos lēmumus un virzību attiecībā uz ražošanas jaudas izveidi, paātrināt ražošanas nozares intelektizāciju, nekaitīgumu videi un apkalpošanu, patiesi uzlabot ražošanas nozares svarīgāko konkurētspēju, kā arī veicināt Ķīnas ražošanas nozares kā augstvērtīgas globālās vērtības veidošanas ķēdes daļas ātrāku attīstību.”

“

, ir nepieciešams turpināt īstenot Ķīnas Komunistiskās partijas 19. Nacionālā kongresa garu, kā arī centrālās valdības pieņemtos lēmumus un virzību attiecībā uz ražošanas jaudas izveidi, paātrināt ražošanas nozares intelektizāciju, nekaitīgumu videi un apkalpošanu, patiesi uzlabot ražošanas nozares svarīgāko konkurētspēju, kā arī veicināt Ķīnas ražošanas nozares kā augstvērtīgas globālās vērtības veidošanas ķēdes daļas ātrāku attīstību.”

| (72) | MIIT publicēja vairākas prasības nozarei, kas cita starpā jāievēro, atklājot, pielāgojot vai attīstot ferosilīcija nozari (29). Konkrētāk, tā min prasības attiecībā uz uzstādāmajām iekārtām, enerģijas patēriņu un ūdens cikla izmantošanas koeficientu. MIIT arī paredz, ka jauniem (pārveidošanas vai paplašināšanas) projektiem ferosakausējumu nozarē ir jāatbilst valsts un provinces (rajona, pašvaldības) funkcionālā zonējuma plāniem, reģionālajiem plāniem, rūpniecības attīstības plāniem, pilsētvides attīstības plāniem, pilsētvides visaptverošajiem plāniem, zemes izmantošanas plāniem, energotaupības un emisiju samazināšanas plāniem, vides aizsardzības un piesārņojuma novēršanas plāniem utt. |
| --- | --- |

(72)

MIIT publicēja vairākas prasības nozarei, kas cita starpā jāievēro, atklājot, pielāgojot vai attīstot ferosilīcija nozari (29). Konkrētāk, tā min prasības attiecībā uz uzstādāmajām iekārtām, enerģijas patēriņu un ūdens cikla izmantošanas koeficientu. MIIT arī paredz, ka jauniem (pārveidošanas vai paplašināšanas) projektiem ferosakausējumu nozarē ir jāatbilst valsts un provinces (rajona, pašvaldības) funkcionālā zonējuma plāniem, reģionālajiem plāniem, rūpniecības attīstības plāniem, pilsētvides attīstības plāniem, pilsētvides visaptverošajiem plāniem, zemes izmantošanas plāniem, energotaupības un emisiju samazināšanas plāniem, vides aizsardzības un piesārņojuma novēršanas plāniem utt.

29

| (73) | Komisija konstatēja arī, ka pastāv ievērojama valdības iejaukšanās attiecībā uz ferosilīcija ražošanā izmantotajām izejvielām. Lielākā daļa ferosilīcija ražošanā izmantoto komponentu ir izgatavoti no izejvielām, attiecībā uz kurām Ķīnas tirgū notiek būtiska ĶV iejaukšanās (30), tostarp oglēm, kvarca, koksa un kaļķakmens. |
| --- | --- |

(73)

Komisija konstatēja arī, ka pastāv ievērojama valdības iejaukšanās attiecībā uz ferosilīcija ražošanā izmantotajām izejvielām. Lielākā daļa ferosilīcija ražošanā izmantoto komponentu ir izgatavoti no izejvielām, attiecībā uz kurām Ķīnas tirgū notiek būtiska ĶV iejaukšanās (30), tostarp oglēm, kvarca, koksa un kaļķakmens.

30

| (74) | Trīspadsmitajā minerālresursu piecgades plānā ir minētas ogles, kvarcs un kaļķakmens, tā uzsverot kalnrūpniecības nozares svarīgumu un ražošanas nozares minerālu piegādes drošību. Saskaņā ar plānu ĶTR kopš 2008. gada ir veikusi apjomīgus ieguldījumus ģeoloģiskās izpētes veikšanā (800 miljardi RMB), ieguldījums kalnrūpniecības nozares ilgtermiņa aktīvos ir bijis vairāk nekā 9 triljoni RMB, bet rūdas ieguves apjoms ir bijis vairāk nekā 70 miljardi tonnu (31). |
| --- | --- |

(74)

Trīspadsmitajā minerālresursu piecgades plānā ir minētas ogles, kvarcs un kaļķakmens, tā uzsverot kalnrūpniecības nozares svarīgumu un ražošanas nozares minerālu piegādes drošību. Saskaņā ar plānu ĶTR kopš 2008. gada ir veikusi apjomīgus ieguldījumus ģeoloģiskās izpētes veikšanā (800 miljardi RMB), ieguldījums kalnrūpniecības nozares ilgtermiņa aktīvos ir bijis vairāk nekā 9 triljoni RMB, bet rūdas ieguves apjoms ir bijis vairāk nekā 70 miljardi tonnu (31).

31

| (75) | ĶV 2017. gada janvārī ieviesa jaunu sistēmu, kā valdība iejaucas ogļu cenās. Ar VARK, Ķīnas Ogļu nozares asociācijas, Ķīnas Elektroenerģijas padomes un Ķīnas Dzelzs un tērauda nozares asociācijas kopīgo paziņojumu par memoranda izdošanu, lai novērstu pārmērīgas cenu svārstības ogļu tirgū, ir paredzēts mehānisms ogļu cenas svārstību ierobežošanai (32). |
| --- | --- |

(75)

ĶV 2017. gada janvārī ieviesa jaunu sistēmu, kā valdība iejaucas ogļu cenās. Ar VARK, Ķīnas Ogļu nozares asociācijas, Ķīnas Elektroenerģijas padomes un Ķīnas Dzelzs un tērauda nozares asociācijas kopīgo paziņojumu par memoranda izdošanu, lai novērstu pārmērīgas cenu svārstības ogļu tirgū, ir paredzēts mehānisms ogļu cenas svārstību ierobežošanai (32).

32

| (76) | ĶV ir ieviesusi noteiktu ferosilīcija ražošanā izmantoto izejvielu eksporta ierobežojumus, kam ir kropļojoša ietekme uz tirgu. Ierobežojumi izpaužas kā neautomātiska koksa eksporta licencēšana un koksa ogļu, čuguna, metāla atkritumu un lūžņu eksporta nodevas (33). |
| --- | --- |

(76)

ĶV ir ieviesusi noteiktu ferosilīcija ražošanā izmantoto izejvielu eksporta ierobežojumus, kam ir kropļojoša ietekme uz tirgu. Ierobežojumi izpaužas kā neautomātiska koksa eksporta licencēšana un koksa ogļu, čuguna, metāla atkritumu un lūžņu eksporta nodevas (33).

33

| (77) | Elektroenerģija ir svarīgs ferosilīcija ražošanas izmaksu virzītājs. Daži ferosakausējumu nozares uzņēmumi gūst ienākumus no saražotās elektroenerģijas pārpalikumu pārdošanas rūpnieciskajiem un privātajiem patērētājiem (34). Neraugoties uz to, tā kā pašpietiekamība elektroapgādes ziņā ievērojami atšķiras un ārējās elektroenerģijas pārdošanas rentabilitāte ir neskaidra, nav iespējams precīzi noteikt, vai elektroenerģijas cenu subsīdijas tiek sniegtas, lai mazinātu elektroenerģijas kā ražošanas izejvielas cenas vai lai kompensētu relatīvi zemo pārdošanas cenu un augsto ražošanas izmaksu starpību. To pašu var teikt par apsildes subsīdijām. Metalurģijas uzņēmumi, piemēram, tērauda un ferosakausējumu ražotāji, plaši izmanto atstrādātā siltuma reģenerāciju, un ĶV tiem gan uzdod paplašināt sinerģiskas resursu izmantošanas jaudu šajā jomā, gan subsidē to. |
| --- | --- |

(77)

Elektroenerģija ir svarīgs ferosilīcija ražošanas izmaksu virzītājs. Daži ferosakausējumu nozares uzņēmumi gūst ienākumus no saražotās elektroenerģijas pārpalikumu pārdošanas rūpnieciskajiem un privātajiem patērētājiem (34). Neraugoties uz to, tā kā pašpietiekamība elektroapgādes ziņā ievērojami atšķiras un ārējās elektroenerģijas pārdošanas rentabilitāte ir neskaidra, nav iespējams precīzi noteikt, vai elektroenerģijas cenu subsīdijas tiek sniegtas, lai mazinātu elektroenerģijas kā ražošanas izejvielas cenas vai lai kompensētu relatīvi zemo pārdošanas cenu un augsto ražošanas izmaksu starpību. To pašu var teikt par apsildes subsīdijām. Metalurģijas uzņēmumi, piemēram, tērauda un ferosakausējumu ražotāji, plaši izmanto atstrādātā siltuma reģenerāciju, un ĶV tiem gan uzdod paplašināt sinerģiskas resursu izmantošanas jaudu šajā jomā, gan subsidē to.

34

| (78) | Uzraugošās vietējās valdības organizācijas ir atzinušas dažādus ferosilīcija ražotājus par “augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem”, kas tādējādi ir guvuši labumu no pazeminātas uzņēmumu ienākumu nodokļa likmes 15 % apmērā, piemēram: Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd. ar meitasuzņēmuma Qinghai Baitong High Purity Material Development Co. un Inner Mongolia Junzheng Energy & Chemical Group Co., Ltd. starpniecību guva labumu no šī pasākuma attiecīgi 2013.–2015. gadā un 2012.–2017. gadā (35). |
| --- | --- |

(78)

Uzraugošās vietējās valdības organizācijas ir atzinušas dažādus ferosilīcija ražotājus par “augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem”, kas tādējādi ir guvuši labumu no pazeminātas uzņēmumu ienākumu nodokļa likmes 15 % apmērā, piemēram: Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd. ar meitasuzņēmuma Qinghai Baitong High Purity Material Development Co. un Inner Mongolia Junzheng Energy & Chemical Group Co., Ltd. starpniecību guva labumu no šī pasākuma attiecīgi 2013.–2015. gadā un 2012.–2017. gadā (35).

Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd

Qinghai Baitong High Purity Material Development Co.

Inner Mongolia Junzheng Energy & Chemical Group Co., Ltd.

35

| (79) | Finanšu ministrija (“FM”) un Valsts nodokļu administrācija 2015. gadā ir publicējušas Sinerģiskas resursu izmantošanas izstrādājumu un pakalpojumu katalogu PVN priekšrocību iegūšanai. Par ieņēmumiem no katalogā ietverto izstrādājumu pārdošanas pienākas UIN atlaides. Ja provinces iestādes apstiprina izstrādājuma atbilstību katalogam, ražotājuzņēmumam jāmaksā UIN tikai par 70 % no attiecīgajiem ieņēmumiem no pārdošanas. Vairāki lieli ferosilīcija ražotāji izmanto šo nodokļu priekšrocības shēmu. 2016. un 2017. gadā no šīs programmas labumu guva visi Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd. meitasuzņēmumi (36). Inner Mongolia Junzheng Energy & Chemical Group Co., Ltd. izmantoja šo politikas pasākumu no 2009. gada 1. janvāra, un tā ietvaros uzņēmumam tika atmaksāti 50 % no PVN, ko tas bija samaksājis par elektroenerģijas pārdošanu (37). |
| --- | --- |

(79)

Finanšu ministrija (“FM”) un Valsts nodokļu administrācija 2015. gadā ir publicējušas Sinerģiskas resursu izmantošanas izstrādājumu un pakalpojumu katalogu PVN priekšrocību iegūšanai. Par ieņēmumiem no katalogā ietverto izstrādājumu pārdošanas pienākas UIN atlaides. Ja provinces iestādes apstiprina izstrādājuma atbilstību katalogam, ražotājuzņēmumam jāmaksā UIN tikai par 70 % no attiecīgajiem ieņēmumiem no pārdošanas. Vairāki lieli ferosilīcija ražotāji izmanto šo nodokļu priekšrocības shēmu. 2016. un 2017. gadā no šīs programmas labumu guva visi Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd. meitasuzņēmumi (36). Inner Mongolia Junzheng Energy & Chemical Group Co., Ltd. izmantoja šo politikas pasākumu no 2009. gada 1. janvāra, un tā ietvaros uzņēmumam tika atmaksāti 50 % no PVN, ko tas bija samaksājis par elektroenerģijas pārdošanu (37).

Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd.

36

Inner Mongolia Junzheng Energy & Chemical Group Co., Ltd.

37

| (80) | Tāpēc tiek konstatēts, ka ĶV ir ieviesusi vairākus valsts politikas virzienus, kas ietekmē brīvā tirgus spēkus ferosilīcija un šajā nozarē izmantoto izejvielu ražošanā. Šādi pasākumi traucē tirgus spēkiem normāli darboties. |
| --- | --- |

(80)

Tāpēc tiek konstatēts, ka ĶV ir ieviesusi vairākus valsts politikas virzienus, kas ietekmē brīvā tirgus spēkus ferosilīcija un šajā nozarē izmantoto izejvielu ražošanā. Šādi pasākumi traucē tirgus spēkiem normāli darboties.

v)   
  Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē: bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde

Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē: bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde

| (81) | Saskaņā ar lietā pieejamo informāciju Ķīnas bankrota sistēma šķiet nepiemērota, lai sasniegtu savus galvenos mērķus, tādus kā prasījumu un parādu pilnīga segšana un kreditoru un debitoru likumīgo tiesību un interešu aizsardzība. Tā pamatā, šķiet, ir fakts, ka, lai gan Ķīnas bankrota tiesības formāli balstās uz līdzīgiem principiem kā atbilstīgie tiesību akti citās valstīs, Ķīnas sistēmai ir raksturīga sistemātiska nepietiekama izpilde. Vispārzināms, ka bankrotu skaits joprojām ir zemā līmenī attiecībā pret valsts ekonomikas lielumu jo īpaši tāpēc, ka maksātnespējas procesā ir virkne nepilnību, kas faktiski attur no bankrota pieteikumu iesniegšanas. Turklāt valsts loma maksātnespējas procesos joprojām ir spēcīga un aktīva un bieži vien tai ir tieša ietekme uz procesu rezultātu (38). |
| --- | --- |

(81)

Saskaņā ar lietā pieejamo informāciju Ķīnas bankrota sistēma šķiet nepiemērota, lai sasniegtu savus galvenos mērķus, tādus kā prasījumu un parādu pilnīga segšana un kreditoru un debitoru likumīgo tiesību un interešu aizsardzība. Tā pamatā, šķiet, ir fakts, ka, lai gan Ķīnas bankrota tiesības formāli balstās uz līdzīgiem principiem kā atbilstīgie tiesību akti citās valstīs, Ķīnas sistēmai ir raksturīga sistemātiska nepietiekama izpilde. Vispārzināms, ka bankrotu skaits joprojām ir zemā līmenī attiecībā pret valsts ekonomikas lielumu jo īpaši tāpēc, ka maksātnespējas procesā ir virkne nepilnību, kas faktiski attur no bankrota pieteikumu iesniegšanas. Turklāt valsts loma maksātnespējas procesos joprojām ir spēcīga un aktīva un bieži vien tai ir tieša ietekme uz procesu rezultātu (38).

38

| (82) | Turklāt īpašuma tiesību sistēmas trūkumi ir īpaši acīmredzami saistībā ar īpašumtiesībām uz zemi un zemes izmantošanas tiesībām ĶTR (39). Visa zeme pieder Ķīnas valstij (kolektīvajā īpašumā esošā lauku zeme un valsts īpašumā esošā pilsētas zeme). Tās sadale joprojām ir atkarīga tikai no valsts. Pastāv tiesību aktu noteikumi, kuru mērķis ir pārredzamā veidā un par tirgus cenām piešķirt zemes izmantošanas tiesības, piemēram, ieviešot piedāvājumu procedūras. Tomēr minētie noteikumi tiek regulāri pārkāpti: daži pircēji iegūst zemi par velti vai par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu (40). Turklāt, piešķirot zemi, iestādes bieži vien cenšas sasniegt konkrētus politiskos mērķus, ieskaitot ekonomikas plānu īstenošanu (41). |
| --- | --- |

(82)

Turklāt īpašuma tiesību sistēmas trūkumi ir īpaši acīmredzami saistībā ar īpašumtiesībām uz zemi un zemes izmantošanas tiesībām ĶTR (39). Visa zeme pieder Ķīnas valstij (kolektīvajā īpašumā esošā lauku zeme un valsts īpašumā esošā pilsētas zeme). Tās sadale joprojām ir atkarīga tikai no valsts. Pastāv tiesību aktu noteikumi, kuru mērķis ir pārredzamā veidā un par tirgus cenām piešķirt zemes izmantošanas tiesības, piemēram, ieviešot piedāvājumu procedūras. Tomēr minētie noteikumi tiek regulāri pārkāpti: daži pircēji iegūst zemi par velti vai par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu (40). Turklāt, piešķirot zemi, iestādes bieži vien cenšas sasniegt konkrētus politiskos mērķus, ieskaitot ekonomikas plānu īstenošanu (41).

39

40

41

| (83) | Tāpēc šķiet, ka Ķīnas bankrota un īpašuma tiesību akti pienācīgi nedarbojas, un rezultātā, saglabājot maksātnespējīgus uzņēmumus un piešķirot un iegādājoties zemi ĶTR, rodas kropļojumi. Šie tiesību akti ir piemērojami arī ferosilīcija nozarē, tostarp pārskatāmā izstrādājuma ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(83)

Tāpēc šķiet, ka Ķīnas bankrota un īpašuma tiesību akti pienācīgi nedarbojas, un rezultātā, saglabājot maksātnespējīgus uzņēmumus un piešķirot un iegādājoties zemi ĶTR, rodas kropļojumi. Šie tiesību akti ir piemērojami arī ferosilīcija nozarē, tostarp pārskatāmā izstrādājuma ražotājiem eksportētājiem.

| (84) | ASV Starptautiskās tirdzniecības administrācija ir noteikusi, ka,
  “tā kā pastāv valdības nomācoša klātbūtne zemes izmantošanas tiesību tirgū, kā arī plaši izplatīta un dokumentēta atkāpšanās no atļautajām zemes cenu noteikšanas un piešķiršanas metodēm, zemes izmantošanas tiesību iegāde Ķīnā nenotiek saskaņā ar tirgus principiem”
  (ASV STA, 2008. gads, 16. lpp.). |
| --- | --- |

(84)

ASV Starptautiskās tirdzniecības administrācija ir noteikusi, ka,
  “tā kā pastāv valdības nomācoša klātbūtne zemes izmantošanas tiesību tirgū, kā arī plaši izplatīta un dokumentēta atkāpšanās no atļautajām zemes cenu noteikšanas un piešķiršanas metodēm, zemes izmantošanas tiesību iegāde Ķīnā nenotiek saskaņā ar tirgus principiem”
  (ASV STA, 2008. gads, 16. lpp.).

“tā kā pastāv valdības nomācoša klātbūtne zemes izmantošanas tiesību tirgū, kā arī plaši izplatīta un dokumentēta atkāpšanās no atļautajām zemes cenu noteikšanas un piešķiršanas metodēm, zemes izmantošanas tiesību iegāde Ķīnā nenotiek saskaņā ar tirgus principiem”

| (85) | Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumam pievienotajā Think!Desk ziņojumā ir skaidri aprakstīts, ka Ķīnas tiesību aktos un noteikumos zemes izmantošanas tiesības kalpo kā politikas instruments, jo ĶTR centrālā valdība zemes piešķiršanu ar labvēlīgiem nosacījumiem ir noteikusi par leģitīmu stimulu uzņēmumiem iesaistīties apvienošanās un pārņemšanas darījumos (“M&A”) (42). Labvēlīga attieksme pret zemes izmantošanas tiesībām ir apstiprināta ar Vairākiem viedokļiem par tālāku energotaupības un emisiju samazināšanas stiprināšanu un tērauda nozares strukturālas pielāgošanas paātrināšanu (GOSC, 2010. gads). Zemes izmantošanas joma ar vietējās valdības politikas pasākumiem var tikt izmantota apvienošanās un pārņemšanas veicināšanai ferosakausējumu nozarē. 2013. gadā ar Rūpniecības un informācijas tehnoloģiju ministrijas vadošajiem viedokļiem par galveno nozaru uzņēmumu apvienošanās un pārņemšanas paātrināšanu tika noteikts, ka vietējos apvienošanās un pārņemšanas veicināšanas pasākumos ir jāiekļauj zemes apsaimniekošanas noteikumi. Visbeidzot, laikā no 2012. līdz 2017. gadam vairāki ferosakausējumu ražotāji ar zemes izmantošanu saistītās subsīdijās saņēma pavisam 98,7 miljonus RMB. |
| --- | --- |

(85)

Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumam pievienotajā Think!Desk ziņojumā ir skaidri aprakstīts, ka Ķīnas tiesību aktos un noteikumos zemes izmantošanas tiesības kalpo kā politikas instruments, jo ĶTR centrālā valdība zemes piešķiršanu ar labvēlīgiem nosacījumiem ir noteikusi par leģitīmu stimulu uzņēmumiem iesaistīties apvienošanās un pārņemšanas darījumos (“M&A”) (42). Labvēlīga attieksme pret zemes izmantošanas tiesībām ir apstiprināta ar Vairākiem viedokļiem par tālāku energotaupības un emisiju samazināšanas stiprināšanu un tērauda nozares strukturālas pielāgošanas paātrināšanu (GOSC, 2010. gads). Zemes izmantošanas joma ar vietējās valdības politikas pasākumiem var tikt izmantota apvienošanās un pārņemšanas veicināšanai ferosakausējumu nozarē. 2013. gadā ar Rūpniecības un informācijas tehnoloģiju ministrijas vadošajiem viedokļiem par galveno nozaru uzņēmumu apvienošanās un pārņemšanas paātrināšanu tika noteikts, ka vietējos apvienošanās un pārņemšanas veicināšanas pasākumos ir jāiekļauj zemes apsaimniekošanas noteikumi. Visbeidzot, laikā no 2012. līdz 2017. gadam vairāki ferosakausējumu ražotāji ar zemes izmantošanu saistītās subsīdijās saņēma pavisam 98,7 miljonus RMB.

Think!Desk

M&A

42

Vairākiem viedokļiem par tālāku energotaupības un emisiju samazināšanas stiprināšanu un tērauda nozares strukturālas pielāgošanas paātrināšanu

GOSC

Rūpniecības un informācijas tehnoloģiju ministrijas vadošajiem viedokļiem par galveno nozaru uzņēmumu apvienošanās un pārņemšanas paātrināšanu

| (86) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka ferosilīcija nozarē bankrota un īpašuma tiesību aktu piemērošana ir diskriminējoša vai neatbilstīga, arī attiecībā uz pārskatāmo izstrādājumu. |
| --- | --- |

(86)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka ferosilīcija nozarē bankrota un īpašuma tiesību aktu piemērošana ir diskriminējoša vai neatbilstīga, arī attiecībā uz pārskatāmo izstrādājumu.

vi)   
  Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē: izkropļotas algu izmaksas

Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē: izkropļotas algu izmaksas

| (87) | Uz tirgu balstīta algu sistēma ĶTR nevar pilnībā attīstīties, jo tiek ierobežotas darba ņēmēju un darba devēju tiesības uz kolektīvu organizāciju. ĶTR nav ratificējusi vairākas Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) pamatkonvencijas, proti, tās, kas attiecas uz biedrošanās brīvību un koplīgumu slēgšanu (43). Valsts tiesību aktos noteikts, ka darbojas tikai viena arodbiedrību organizācija. Tomēr šī organizācija nav neatkarīga no valsts iestādēm, un tās iesaistīšanās darba koplīguma slēgšanā un darba ņēmēju tiesību aizsardzībā joprojām ir vāja (44). Turklāt Ķīnas darbaspēka mobilitāti ierobežo mājsaimniecību reģistrācijas sistēma, kas konkrētās administratīvās teritorijas vietējiem iedzīvotājiem ierobežo piekļuvi visam sociālā nodrošinājuma un citu pabalstu klāstam. Rezultātā darba ņēmēji, kuriem nav reģistrēta dzīvesvieta vietējā teritorijā, parasti nonāk neaizsargātā nodarbinātības situācijā un saņem mazākus ienākumus nekā personas, kam ir šāda reģistrēta dzīvesvieta (45). Šie konstatējumi liek secināt, ka algu izmaksas Ķīnas Tautas Republikā ir kropļotas. |
| --- | --- |

(87)

Uz tirgu balstīta algu sistēma ĶTR nevar pilnībā attīstīties, jo tiek ierobežotas darba ņēmēju un darba devēju tiesības uz kolektīvu organizāciju. ĶTR nav ratificējusi vairākas Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) pamatkonvencijas, proti, tās, kas attiecas uz biedrošanās brīvību un koplīgumu slēgšanu (43). Valsts tiesību aktos noteikts, ka darbojas tikai viena arodbiedrību organizācija. Tomēr šī organizācija nav neatkarīga no valsts iestādēm, un tās iesaistīšanās darba koplīguma slēgšanā un darba ņēmēju tiesību aizsardzībā joprojām ir vāja (44). Turklāt Ķīnas darbaspēka mobilitāti ierobežo mājsaimniecību reģistrācijas sistēma, kas konkrētās administratīvās teritorijas vietējiem iedzīvotājiem ierobežo piekļuvi visam sociālā nodrošinājuma un citu pabalstu klāstam. Rezultātā darba ņēmēji, kuriem nav reģistrēta dzīvesvieta vietējā teritorijā, parasti nonāk neaizsargātā nodarbinātības situācijā un saņem mazākus ienākumus nekā personas, kam ir šāda reģistrēta dzīvesvieta (45). Šie konstatējumi liek secināt, ka algu izmaksas Ķīnas Tautas Republikā ir kropļotas.

43

44

45

| (88) | Nekas šīs izmeklēšanas materiālos neliecina, ka uz ferosilīcija nozari neattiektos aprakstītā Ķīnas darba tiesību sistēma. Faktiski izrādās, ka ferosilīcija nozari algu izmaksu kropļojumi ietekmē tāpat gan tieši (saistībā ar pārskatāmā izstrādājuma ražošanu), gan netieši (saistībā ar piekļuvi kapitālam vai izejresursiem no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas tā pati ĶTR nodarbinātības sistēma). |
| --- | --- |

(88)

Nekas šīs izmeklēšanas materiālos neliecina, ka uz ferosilīcija nozari neattiektos aprakstītā Ķīnas darba tiesību sistēma. Faktiski izrādās, ka ferosilīcija nozari algu izmaksu kropļojumi ietekmē tāpat gan tieši (saistībā ar pārskatāmā izstrādājuma ražošanu), gan netieši (saistībā ar piekļuvi kapitālam vai izejresursiem no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas tā pati ĶTR nodarbinātības sistēma).

| (89) | Pieprasījuma iesniedzēja iesniegtais Think!Desk ziņojums liecināja, ka pašvaldības ļoti lielu uzmanību velta cilvēkkapitāla uzlabošanai un darbvietu zuduma novēršanai. Uzņēmumi, kas vairākus gadus ir veikuši obligātās sociālās apdrošināšanas iemaksas par saviem darbiniekiem un atbilst vairākiem citiem kritērijiem, var saņemt finansiālu atbalstu attiecībā uz to saistībām pret sociālā nodrošinājuma fondu. Ziņojumā norādīts, ka vietējās iestādes ir regulāri veikušas maksājumus, lai tieši subsidētu esošās darbvietas, tostarp pat sedzot nolīgtu migrējošo darba ņēmēju un studentu praktikantu uzturēšanās izdevumus. Ir notikuši arī vairāki darījumi attiecībā uz atbalstu darbinieku apmācībai un talantu attīstības veicināšanu. Dažas vietējās valdības ir arī daļēji kompensējušas sociālās apdrošināšanas prēmijas, ko uzņēmumi maksā par darbiniekiem (46). |
| --- | --- |

(89)

Pieprasījuma iesniedzēja iesniegtais Think!Desk ziņojums liecināja, ka pašvaldības ļoti lielu uzmanību velta cilvēkkapitāla uzlabošanai un darbvietu zuduma novēršanai. Uzņēmumi, kas vairākus gadus ir veikuši obligātās sociālās apdrošināšanas iemaksas par saviem darbiniekiem un atbilst vairākiem citiem kritērijiem, var saņemt finansiālu atbalstu attiecībā uz to saistībām pret sociālā nodrošinājuma fondu. Ziņojumā norādīts, ka vietējās iestādes ir regulāri veikušas maksājumus, lai tieši subsidētu esošās darbvietas, tostarp pat sedzot nolīgtu migrējošo darba ņēmēju un studentu praktikantu uzturēšanās izdevumus. Ir notikuši arī vairāki darījumi attiecībā uz atbalstu darbinieku apmācībai un talantu attīstības veicināšanu. Dažas vietējās valdības ir arī daļēji kompensējušas sociālās apdrošināšanas prēmijas, ko uzņēmumi maksā par darbiniekiem (46).

Think!Desk

46

| (90) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka ferosilīcija nozarē ir izkropļotas algu izmaksas, arī attiecībā uz pārskatāmo izstrādājumu. |
| --- | --- |

(90)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka ferosilīcija nozarē ir izkropļotas algu izmaksas, arī attiecībā uz pārskatāmo izstrādājumu.

vii)   
  Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē: piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts

Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē: piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts

| (91) | Kapitāla pieejamība uzņēmumiem Ķīnas Tautas Republikā ir dažādos veidos izkropļota. |
| --- | --- |

(91)

Kapitāla pieejamība uzņēmumiem Ķīnas Tautas Republikā ir dažādos veidos izkropļota.

| (92) | Pirmkārt, Ķīnas finanšu sistēmai ir raksturīgs spēcīgs valsts īpašumā esošu banku stāvoklis (47), un, piešķirot piekļuvi finansējumam, tās ņem vērā nevis projekta ekonomisko dzīvotspēju, bet citus kritērijus. Līdzīgi kā nefinanšu VU, bankas joprojām ir saistītas ar valsti ne tikai ar īpašuma tiesībām, bet arī ar personīgām attiecībām (lielo valsts īpašumā esošo finanšu iestāžu vadošos darbiniekus ieceļ amatā ĶKP) (48), un, tāpat kā nefinanšu VU, bankas regulāri īsteno valdības izstrādāto valsts politiku. Tādējādi bankas izpilda tieši formulētu ar likumu noteiktu pienākumu veikt darījumus saskaņā ar valsts ekonomiskās un sociālās attīstības vajadzībām un vadoties pēc valsts rūpniecības politikas (49). To papildina spēkā esoši papildu noteikumi, kuri virza finanses uz nozarēm, ko valdība atzinusi par veicināmām vai citādi nozīmīgām (50). |
| --- | --- |

(92)

Pirmkārt, Ķīnas finanšu sistēmai ir raksturīgs spēcīgs valsts īpašumā esošu banku stāvoklis (47), un, piešķirot piekļuvi finansējumam, tās ņem vērā nevis projekta ekonomisko dzīvotspēju, bet citus kritērijus. Līdzīgi kā nefinanšu VU, bankas joprojām ir saistītas ar valsti ne tikai ar īpašuma tiesībām, bet arī ar personīgām attiecībām (lielo valsts īpašumā esošo finanšu iestāžu vadošos darbiniekus ieceļ amatā ĶKP) (48), un, tāpat kā nefinanšu VU, bankas regulāri īsteno valdības izstrādāto valsts politiku. Tādējādi bankas izpilda tieši formulētu ar likumu noteiktu pienākumu veikt darījumus saskaņā ar valsts ekonomiskās un sociālās attīstības vajadzībām un vadoties pēc valsts rūpniecības politikas (49). To papildina spēkā esoši papildu noteikumi, kuri virza finanses uz nozarēm, ko valdība atzinusi par veicināmām vai citādi nozīmīgām (50).

47

48

49

50

| (93) | Lai gan tiek atzīts, ka varētu būt dažādi tiesību instrumenti, kas attiecas uz nepieciešamību ievērot normālu banku praksi un tādus prudenciālus noteikumus kā nepieciešamību pārbaudīt aizdevuma ņēmēja kredītspēju, nozīmīgi pierādījumi liecina, ka minētajiem noteikumiem ir tikai sekundāra nozīme dažādu juridisko instrumentu piemērošanā (51). Arī iepriekšējās tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanās gūtie konstatējumi ir likuši secināt to pašu (52). |
| --- | --- |

(93)

Lai gan tiek atzīts, ka varētu būt dažādi tiesību instrumenti, kas attiecas uz nepieciešamību ievērot normālu banku praksi un tādus prudenciālus noteikumus kā nepieciešamību pārbaudīt aizdevuma ņēmēja kredītspēju, nozīmīgi pierādījumi liecina, ka minētajiem noteikumiem ir tikai sekundāra nozīme dažādu juridisko instrumentu piemērošanā (51). Arī iepriekšējās tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanās gūtie konstatējumi ir likuši secināt to pašu (52).

51

52

| (94) | Turklāt obligāciju reitings un kredītvērtējums dažādu iemeslu dēļ bieži vien ir izkropļoti – arī tāpēc, ka riska novērtējumu ietekmē firmas stratēģiskā nozīme Ķīnas valdībai un implicīto valdības garantiju spēks. Aplēses stingri liecina, ka Ķīnas kredītvērtējumi sistemātiski atbilst zemākiem starptautiskajiem vērtējumiem (53). |
| --- | --- |

(94)

Turklāt obligāciju reitings un kredītvērtējums dažādu iemeslu dēļ bieži vien ir izkropļoti – arī tāpēc, ka riska novērtējumu ietekmē firmas stratēģiskā nozīme Ķīnas valdībai un implicīto valdības garantiju spēks. Aplēses stingri liecina, ka Ķīnas kredītvērtējumi sistemātiski atbilst zemākiem starptautiskajiem vērtējumiem (53).

53

| (95) | Rezultātā rodas nosliece piešķirt aizdevumus valsts īpašumā esošiem uzņēmumiem, lieliem privātiem uzņēmumiem ar labiem sakariem un uzņēmumiem, kas darbojas vadošajās rūpniecības nozarēs; tas nozīmē, ka kapitāla pieejamība un izmaksas nav vienādas visiem tirgus dalībniekiem. |
| --- | --- |

(95)

Rezultātā rodas nosliece piešķirt aizdevumus valsts īpašumā esošiem uzņēmumiem, lieliem privātiem uzņēmumiem ar labiem sakariem un uzņēmumiem, kas darbojas vadošajās rūpniecības nozarēs; tas nozīmē, ka kapitāla pieejamība un izmaksas nav vienādas visiem tirgus dalībniekiem.

| (96) | Otrkārt, lai stimulētu ieguldījumu pieaugumu, aizņemšanās izmaksas tiek mākslīgi uzturētas zemā līmenī. Tādējādi tiek pārmērīgi izmantoti kapitālieguldījumi ar aizvien mazāku ienākumu no ieguldījumiem. To parāda nesenais to līdzekļu īpatsvara pieaugums valsts sektorā, kurus uzņēmumi aizņēmušies, kaut arī strauji samazinājusies rentabilitāte, kas liecina, ka mehānismi, kuri darbojas banku sistēmā, neatbilst normālai komerciālai reakcijai. |
| --- | --- |

(96)

Otrkārt, lai stimulētu ieguldījumu pieaugumu, aizņemšanās izmaksas tiek mākslīgi uzturētas zemā līmenī. Tādējādi tiek pārmērīgi izmantoti kapitālieguldījumi ar aizvien mazāku ienākumu no ieguldījumiem. To parāda nesenais to līdzekļu īpatsvara pieaugums valsts sektorā, kurus uzņēmumi aizņēmušies, kaut arī strauji samazinājusies rentabilitāte, kas liecina, ka mehānismi, kuri darbojas banku sistēmā, neatbilst normālai komerciālai reakcijai.

| (97) | Treškārt, lai gan 2015. gada oktobrī tika panākta nominālās procentu likmes liberalizācija, cenu signāli vēl aizvien neizriet no brīvā tirgus spēkiem, bet tos ietekmē valsts izraisīti kropļojumi. Faktiski to aizdevumu daļa, kam nav pārsniegta atsauces likme, joprojām ir 45 % no visiem aizdevumiem, un šķiet, ka ir pastiprināta mērķtiecīgu kredītu izmantošana, jo kopš 2015. gada šī daļa ir ievērojami palielinājusies, kaut arī ekonomikas apstākļi ir pasliktinājušies. Mākslīgi zemo procentu likmju dēļ cenas ir nesamērīgi zemas, un tas izraisa pārmērīgu kapitāla izmantošanu. |
| --- | --- |

(97)

Treškārt, lai gan 2015. gada oktobrī tika panākta nominālās procentu likmes liberalizācija, cenu signāli vēl aizvien neizriet no brīvā tirgus spēkiem, bet tos ietekmē valsts izraisīti kropļojumi. Faktiski to aizdevumu daļa, kam nav pārsniegta atsauces likme, joprojām ir 45 % no visiem aizdevumiem, un šķiet, ka ir pastiprināta mērķtiecīgu kredītu izmantošana, jo kopš 2015. gada šī daļa ir ievērojami palielinājusies, kaut arī ekonomikas apstākļi ir pasliktinājušies. Mākslīgi zemo procentu likmju dēļ cenas ir nesamērīgi zemas, un tas izraisa pārmērīgu kapitāla izmantošanu.

| (98) | Kopējais kreditēšanas pieaugums Ķīnas Tautas Republikā liecina par mazāku kapitāla sadales efektivitāti, un nav pazīmju, ka kreditēšanas ierobežojumi kļūtu stingrāki, ko varētu gaidīt neizkropļotā tirgus vidē. Rezultātā pēdējos gados ir strauji palielinājies ienākumus nenesošu aizdevumu apjoms. Saskaroties ar situāciju, kad kļūst aizvien vairāk riskanto parādu, ĶV ir izvēlējusies izvairīties no maksājumu saistību neizpildes. Tāpēc ar sliktajiem parādiem saistītie jautājumi tiek risināti, refinansējot parādu un tādējādi radot tā sauktos zombijuzņēmumus vai nododot īpašumtiesības uz parādu (piemēram, izmantojot apvienošanos vai parādsaistību kapitalizācijas mijmaiņas darījumus), bet ne vienmēr novēršot vispārējo parāda problēmu vai risinot tās pamatcēloņus. |
| --- | --- |

(98)

Kopējais kreditēšanas pieaugums Ķīnas Tautas Republikā liecina par mazāku kapitāla sadales efektivitāti, un nav pazīmju, ka kreditēšanas ierobežojumi kļūtu stingrāki, ko varētu gaidīt neizkropļotā tirgus vidē. Rezultātā pēdējos gados ir strauji palielinājies ienākumus nenesošu aizdevumu apjoms. Saskaroties ar situāciju, kad kļūst aizvien vairāk riskanto parādu, ĶV ir izvēlējusies izvairīties no maksājumu saistību neizpildes. Tāpēc ar sliktajiem parādiem saistītie jautājumi tiek risināti, refinansējot parādu un tādējādi radot tā sauktos zombijuzņēmumus vai nododot īpašumtiesības uz parādu (piemēram, izmantojot apvienošanos vai parādsaistību kapitalizācijas mijmaiņas darījumus), bet ne vienmēr novēršot vispārējo parāda problēmu vai risinot tās pamatcēloņus.

| (99) | Būtībā, kaut arī nesen ir veikti tirgus liberalizācijas pasākumi, uzņēmumu kredītu sistēmu ĶTR ietekmē nozīmīgas sistēmiskas problēmas un kropļojumi, ko rada pastāvīgi pieaugošā valsts loma kapitāla tirgos. |
| --- | --- |

(99)

Būtībā, kaut arī nesen ir veikti tirgus liberalizācijas pasākumi, uzņēmumu kredītu sistēmu ĶTR ietekmē nozīmīgas sistēmiskas problēmas un kropļojumi, ko rada pastāvīgi pieaugošā valsts loma kapitāla tirgos.

| (100) | Nekas šīs izmeklēšanas materiālos neliecina, ka ferosilīcija ražotāji un/vai izejvielu un citu izejresursu piegādātāji negūtu labumu no šīs finanšu sistēmas. Gluži pretēji – pieprasījuma iesniedzēja iesniegtajā Think!Desk ziņojumā ir norādīts, ka uzņēmums Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd. ir guvis labumu no tirgum neatbilstošām finanšu darbībām, ko veikusi Ķīnas Eksporta un importa banka (pilnībā pieder valstij) un Ķīnas Attīstības banka (pilnībā pieder valstij). |
| --- | --- |

(100)

Nekas šīs izmeklēšanas materiālos neliecina, ka ferosilīcija ražotāji un/vai izejvielu un citu izejresursu piegādātāji negūtu labumu no šīs finanšu sistēmas. Gluži pretēji – pieprasījuma iesniedzēja iesniegtajā Think!Desk ziņojumā ir norādīts, ka uzņēmums Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd. ir guvis labumu no tirgum neatbilstošām finanšu darbībām, ko veikusi Ķīnas Eksporta un importa banka (pilnībā pieder valstij) un Ķīnas Attīstības banka (pilnībā pieder valstij).

Think!Desk

Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd.

| (101) | Ķīnas ferosilīcija ražotāji guva labumu no aizdevumu procentu likmju subsīdijām, ar kurām daļa kredītriska tika attiecināta uz finanšu iestādēm, uzticot tām sekot korporatīvajiem (finanšu) darbības rezultātiem. Tā kā valdības iesaiste un starpniecības darbības nepārprotami liecina par valsts atbalstu, uzņemtais samazināšanas kredītrisks stiprināja parādnieku pozīciju sarunās par noteikumiem. Kā norādīts Think!Desk ziņojumā, no šī pasākuma labumu guva Ningxia Shengyan Group un Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd. (54). |
| --- | --- |

(101)

Ķīnas ferosilīcija ražotāji guva labumu no aizdevumu procentu likmju subsīdijām, ar kurām daļa kredītriska tika attiecināta uz finanšu iestādēm, uzticot tām sekot korporatīvajiem (finanšu) darbības rezultātiem. Tā kā valdības iesaiste un starpniecības darbības nepārprotami liecina par valsts atbalstu, uzņemtais samazināšanas kredītrisks stiprināja parādnieku pozīciju sarunās par noteikumiem. Kā norādīts Think!Desk ziņojumā, no šī pasākuma labumu guva Ningxia Shengyan Group un Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd. (54).

Think!Desk

Ningxia Shengyan Group

Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd.

54

| (102) | Ziņojums liecina, ka eksporta veicināšanas politika ir cieši integrēta vispārējās rūpniecības politikas satvarā. ĶV selektīvi stimulē konkrētu augsto tehnoloģiju, preču ar augstu pievienoto vērtību, kā arī pakalpojumu eksportu. Pēdējo gadu laikā būtisku atbalstu ir saņēmis arī rūpniecības pakalpojumu un tehnoloģiju eksports. Piemēram, Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd. saņēma līdzekļus ārējās tirdzniecības vienotās apkalpošanas platformu izveidei. |
| --- | --- |

(102)

Ziņojums liecina, ka eksporta veicināšanas politika ir cieši integrēta vispārējās rūpniecības politikas satvarā. ĶV selektīvi stimulē konkrētu augsto tehnoloģiju, preču ar augstu pievienoto vērtību, kā arī pakalpojumu eksportu. Pēdējo gadu laikā būtisku atbalstu ir saņēmis arī rūpniecības pakalpojumu un tehnoloģiju eksports. Piemēram, Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd. saņēma līdzekļus ārējās tirdzniecības vienotās apkalpošanas platformu izveidei.

Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd.

| (103) | Finansiālais atbalsts eksportētājiem izpaudās arī kā ārējās tirdzniecības subsīdijas. Šo pārvedumu mērķis bija mudināt, atvieglot vai atalgot eksporta darbību. Šajā sakarā Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd. saņēma līdzekļus ārējās tirdzniecības vienotās apkalpošanas platformu izveidei, novatoriskai attīstībai un ārējās tirdzniecības pārveidošanai un uzlabošanai, kā arī ārējās tirdzniecības attīstībai (55). |
| --- | --- |

(103)

Finansiālais atbalsts eksportētājiem izpaudās arī kā ārējās tirdzniecības subsīdijas. Šo pārvedumu mērķis bija mudināt, atvieglot vai atalgot eksporta darbību. Šajā sakarā Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd. saņēma līdzekļus ārējās tirdzniecības vienotās apkalpošanas platformu izveidei, novatoriskai attīstībai un ārējās tirdzniecības pārveidošanai un uzlabošanai, kā arī ārējās tirdzniecības attīstībai (55).

Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd.

55

| (104) | Konkrēti ferosilīcija ražotāji ir saņēmuši būtisku finansējumu transportēšanas izmaksu samazināšanai (56). Tas jo īpaši svarīgi ir tādēļ, ka ražotnes lielākoties atrodas reģionos, kuriem ir tikai sauszemes robežas un kuri ir tālu no piekrastes ekonomiskajiem centriem. Šajā ziņā ĶV finansiālais atbalsts izpaužas kā transportēšanas cenu subsīdijas, ar kurām uzņēmumiem daļēji tiek kompensētas radušās izmaksas. Tas izpaužas arī kā infrastruktūras būvniecības subsīdijas, galvenokārt attiecībā uz atsevišķu dzelzceļa līniju izveidi, kas ļauj rūpnīcu teritorijas tieši savienot ar valsts dzelzceļu tīklu. Uzņēmums Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd. ir saņēmis līdzekļus īpašu dzelzceļa līniju būvniecībai, kas ļaus uzņēmumam ietaupīt laiku un izmaksas attiecībā uz tā preču piegādi starptautiskajiem tirgiem (57). |
| --- | --- |

(104)

Konkrēti ferosilīcija ražotāji ir saņēmuši būtisku finansējumu transportēšanas izmaksu samazināšanai (56). Tas jo īpaši svarīgi ir tādēļ, ka ražotnes lielākoties atrodas reģionos, kuriem ir tikai sauszemes robežas un kuri ir tālu no piekrastes ekonomiskajiem centriem. Šajā ziņā ĶV finansiālais atbalsts izpaužas kā transportēšanas cenu subsīdijas, ar kurām uzņēmumiem daļēji tiek kompensētas radušās izmaksas. Tas izpaužas arī kā infrastruktūras būvniecības subsīdijas, galvenokārt attiecībā uz atsevišķu dzelzceļa līniju izveidi, kas ļauj rūpnīcu teritorijas tieši savienot ar valsts dzelzceļu tīklu. Uzņēmums Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd. ir saņēmis līdzekļus īpašu dzelzceļa līniju būvniecībai, kas ļaus uzņēmumam ietaupīt laiku un izmaksas attiecībā uz tā preču piegādi starptautiskajiem tirgiem (57).

56

Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd.

57

| (105) | Ķīnas rūpniecības politiku tehnoloģiju inovācijas jomā nosaka valsts vidēja termiņa un ilgtermiņa zinātnes un tehnoloģiju attīstības plāns (2006.–2020. gads) (Valsts padome 2005b). Šajā sakarā ferosilīcija ražotājs Ningxia Shengyan Group ir saņēmis subsīdijas nacionālajā zinātnes un tehnoloģiju atbalsta plānā paredzēto pētniecības un izstrādes uzdevumu veikšanai (58). |
| --- | --- |

(105)

Ķīnas rūpniecības politiku tehnoloģiju inovācijas jomā nosaka valsts vidēja termiņa un ilgtermiņa zinātnes un tehnoloģiju attīstības plāns (2006.–2020. gads) (Valsts padome 2005b). Šajā sakarā ferosilīcija ražotājs Ningxia Shengyan Group ir saņēmis subsīdijas nacionālajā zinātnes un tehnoloģiju atbalsta plānā paredzēto pētniecības un izstrādes uzdevumu veikšanai (58).

Ningxia Shengyan Group

58

| (106) | Lai izņemtu no tirgus novecojušo ražošanas jaudu, atsevišķi ferosilīcija ražotāji saņēma finansiālu atbalstu ražošanas jaudas likvidēšanai. No šī pasākuma labumu guva Inner Mongolia Junzheng Energy & Chemical Group Co. un Ningxia Shengyan Group (59). |
| --- | --- |

(106)

Lai izņemtu no tirgus novecojušo ražošanas jaudu, atsevišķi ferosilīcija ražotāji saņēma finansiālu atbalstu ražošanas jaudas likvidēšanai. No šī pasākuma labumu guva Inner Mongolia Junzheng Energy & Chemical Group Co. un Ningxia Shengyan Group (59).

Inner Mongolia Junzheng Energy & Chemical Group Co.

Ningxia Shengyan Group

59

| (107) | ĶV ir centusies ģeogrāfiski ietekmēt nozares izvietojumu. Ar to tiek domāts, ka smagajai rūpniecībai ir jāpamet pilsētu teritorijas un jāpārvācas uz īpašiem industriālajiem parkiem. Šāda pārcelšanās ne tikai atbilst pilsētu mērķiem vides aizsardzības jomā un mazina piesārņojumu blīvi apdzīvotās vietās, bet arī palīdz uzņēmumiem dažādos veidos, tostarp nodrošinot tiem dāsnus ieguldījumu stimulus, nodokļu atlaides, atbalstu skaidrā naudā un subsidētus aizdevumus. Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd. grupa, kas ražo ferosilīciju, saņēma subsīdijas ražotnes pārcelšanai (60). |
| --- | --- |

(107)

ĶV ir centusies ģeogrāfiski ietekmēt nozares izvietojumu. Ar to tiek domāts, ka smagajai rūpniecībai ir jāpamet pilsētu teritorijas un jāpārvācas uz īpašiem industriālajiem parkiem. Šāda pārcelšanās ne tikai atbilst pilsētu mērķiem vides aizsardzības jomā un mazina piesārņojumu blīvi apdzīvotās vietās, bet arī palīdz uzņēmumiem dažādos veidos, tostarp nodrošinot tiem dāsnus ieguldījumu stimulus, nodokļu atlaides, atbalstu skaidrā naudā un subsidētus aizdevumus. Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd. grupa, kas ražo ferosilīciju, saņēma subsīdijas ražotnes pārcelšanai (60).

Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd.

60

| (108) | Ferosilīcija ražotājs Ningxia Shengyan Group saņēma ar zemes izmantošanu saistītas subsīdijas (61). |
| --- | --- |

(108)

Ferosilīcija ražotājs Ningxia Shengyan Group saņēma ar zemes izmantošanu saistītas subsīdijas (61).

Ningxia Shengyan Group

61

| (109) | Tāpēc minētais atbalsts un iepriekš aprakstītā vispārējā būtiskā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā izraisa to, ka visos līmeņos tiek nopietni ietekmēti tirgus apstākļi. |
| --- | --- |

(109)

Tāpēc minētais atbalsts un iepriekš aprakstītā vispārējā būtiskā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā izraisa to, ka visos līmeņos tiek nopietni ietekmēti tirgus apstākļi.

| (110) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka ferosilīcija ražotājiem bija pieejams finansējums, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus, vai to darbība kā citādi nav neatkarīga no valsts. |
| --- | --- |

(110)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka ferosilīcija ražotājiem bija pieejams finansējums, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus, vai to darbība kā citādi nav neatkarīga no valsts.

viii)   
  Aprakstīto kropļojumu sistēmiskais raksturs

Aprakstīto kropļojumu sistēmiskais raksturs

| (111) | Komisija norāda, ka ziņojumā aprakstītie kropļojumi neattiecas tikai uz kādu konkrētu ražošanas nozares sektoru. Gluži pretēji – pieejamie pierādījumi liecina, ka i)–iv) iedaļā (54.–80. apsvērums) un ziņojuma A daļā aprakstītie fakti un iezīmes, kas raksturo Ķīnas sistēmu, ir attiecināmi uz visu valsti un visām ekonomikas nozarēm. Tas pats sakāms par v)–vii) iedaļā un ziņojuma B daļā aprakstītajiem ražošanas faktoriem. |
| --- | --- |

(111)

Komisija norāda, ka ziņojumā aprakstītie kropļojumi neattiecas tikai uz kādu konkrētu ražošanas nozares sektoru. Gluži pretēji – pieejamie pierādījumi liecina, ka i)–iv) iedaļā (54.–80. apsvērums) un ziņojuma A daļā aprakstītie fakti un iezīmes, kas raksturo Ķīnas sistēmu, ir attiecināmi uz visu valsti un visām ekonomikas nozarēm. Tas pats sakāms par v)–vii) iedaļā un ziņojuma B daļā aprakstītajiem ražošanas faktoriem.

| (112) | Lai ražotu ferosilīciju, ir vajadzīgi vairāki izejresursi. Ja ferosilīcija ražotāji iegādājas šos izejresursus/slēdz līgumu par tiem, tad cenas, ko ražotāji maksā (un kas tiek reģistrētas pie to izmaksām), ir nepārprotami saistītas ar tiem pašiem sistēmiskajiem kropļojumiem, kas minēti iepriekš. Piemēram, kropļojumi skar izejresursu piegādātāju izmantoto darbaspēku. Tie var aizņemties naudu, kuru skar kropļojumi finanšu sektorā/kapitāla sadalē. Turklāt uz tiem attiecas plānošanas sistēma, kura tiek piemērota visos valdības līmeņos un visās nozarēs. |
| --- | --- |

(112)

Lai ražotu ferosilīciju, ir vajadzīgi vairāki izejresursi. Ja ferosilīcija ražotāji iegādājas šos izejresursus/slēdz līgumu par tiem, tad cenas, ko ražotāji maksā (un kas tiek reģistrētas pie to izmaksām), ir nepārprotami saistītas ar tiem pašiem sistēmiskajiem kropļojumiem, kas minēti iepriekš. Piemēram, kropļojumi skar izejresursu piegādātāju izmantoto darbaspēku. Tie var aizņemties naudu, kuru skar kropļojumi finanšu sektorā/kapitāla sadalē. Turklāt uz tiem attiecas plānošanas sistēma, kura tiek piemērota visos valdības līmeņos un visās nozarēs.

| (113) | Rezultātā ne vien nav iespējams izmantot ferosilīcija iekšzemes pārdošanas cenas, bet arī izejresursu izmaksas (ieskaitot izejvielas, enerģiju, zemi, finansējumu, darbaspēku utt.) ir izkropļotas, jo cenas veidošanu ietekmē būtiska valdības iejaukšanās, kā tā aprakstīta ziņojuma A un B daļā. Valdības iejaukšanās, kas aprakstīta saistībā ar kapitāla, zemes, darbaspēka, enerģijas un izejvielu sadali, ir izplatīta visā ĶTR. Tas nozīmē, ka, piemēram, izejresursi, kas paši ir ražoti ĶTR, apvienojot vairākus ražošanas faktorus, ir pakļauti nozīmīgiem kropļojumiem. Tas pats attiecas uz resursu resursiem un tā tālāk. Ne ĶV, ne jebkura cita ieinteresētā persona šajā izmeklēšanā nav sniegusi pierādījumus vai argumentus par pretējo. |
| --- | --- |

(113)

Rezultātā ne vien nav iespējams izmantot ferosilīcija iekšzemes pārdošanas cenas, bet arī izejresursu izmaksas (ieskaitot izejvielas, enerģiju, zemi, finansējumu, darbaspēku utt.) ir izkropļotas, jo cenas veidošanu ietekmē būtiska valdības iejaukšanās, kā tā aprakstīta ziņojuma A un B daļā. Valdības iejaukšanās, kas aprakstīta saistībā ar kapitāla, zemes, darbaspēka, enerģijas un izejvielu sadali, ir izplatīta visā ĶTR. Tas nozīmē, ka, piemēram, izejresursi, kas paši ir ražoti ĶTR, apvienojot vairākus ražošanas faktorus, ir pakļauti nozīmīgiem kropļojumiem. Tas pats attiecas uz resursu resursiem un tā tālāk. Ne ĶV, ne jebkura cita ieinteresētā persona šajā izmeklēšanā nav sniegusi pierādījumus vai argumentus par pretējo.

ix)   
  Secinājums

Secinājums

| (114) | Analīze i)–viii) iedaļā, kurā aplūkoti visi pieejamie pierādījumi par ĶTR iejaukšanos savā ekonomikā kopumā, kā arī ferosilīcija nozarē (ieskaitot pārskatāmo izstrādājumu), liecina, ka cenas un izmaksas, arī izejvielu, enerģijas un darbaspēka izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. Tādējādi – un ņemot vērā, ka ĶV un ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija secināja, ka šajā gadījumā normālās vērtības noteikšanai nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas. |
| --- | --- |

(114)

Analīze i)–viii) iedaļā, kurā aplūkoti visi pieejamie pierādījumi par ĶTR iejaukšanos savā ekonomikā kopumā, kā arī ferosilīcija nozarē (ieskaitot pārskatāmo izstrādājumu), liecina, ka cenas un izmaksas, arī izejvielu, enerģijas un darbaspēka izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. Tādējādi – un ņemot vērā, ka ĶV un ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija secināja, ka šajā gadījumā normālās vērtības noteikšanai nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas.

| (115) | Tāpēc Komisija, kā izklāstīts nākamajā punktā, normālo vērtību noteica, pamatojoties vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, t. i., šajā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu pamatojoties uz atbilstīgām ražošanas un pārdošanas izmaksām atbilstošā reprezentatīvā valstī. Komisija atgādina, ka netika iesniegti apgalvojumi, ka kādas iekšzemes izmaksas nebūtu izkropļotas pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē. |
| --- | --- |

(115)

Tāpēc Komisija, kā izklāstīts nākamajā punktā, normālo vērtību noteica, pamatojoties vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, t. i., šajā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu pamatojoties uz atbilstīgām ražošanas un pārdošanas izmaksām atbilstošā reprezentatīvā valstī. Komisija atgādina, ka netika iesniegti apgalvojumi, ka kādas iekšzemes izmaksas nebūtu izkropļotas pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē.

b)   Reprezentatīvā valsts

i)   
  Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (116) | Reprezentatīvās valsts izvēle tika balstīta uz šādiem kritērijiem:






  — | līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā ĶTR. Šim nolūkam Komisija, pamatojoties uz Pasaules Bankas datubāzi, izmantoja valstis, kuru nacionālais kopienākums ir līdzīgs kā ĶTR
   (62), |
| --- | --- | --- |

(116)

Reprezentatīvās valsts izvēle tika balstīta uz šādiem kritērijiem:

—

līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā ĶTR. Šim nolūkam Komisija, pamatojoties uz Pasaules Bankas datubāzi, izmantoja valstis, kuru nacionālais kopienākums ir līdzīgs kā ĶTR
   (62),

līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā ĶTR. Šim nolūkam Komisija, pamatojoties uz Pasaules Bankas datubāzi, izmantoja valstis, kuru nacionālais kopienākums ir līdzīgs kā ĶTR

62

| — | pārskatāmā izstrādājuma ražošana minētajā valstī
   (63), |
| --- | --- |

—

pārskatāmā izstrādājuma ražošana minētajā valstī
   (63),

pārskatāmā izstrādājuma ražošana minētajā valstī

63

| — | attiecīgo datu publiska pieejamība minētajā valstī, |
| --- | --- |

—

attiecīgo datu publiska pieejamība minētajā valstī,

attiecīgo datu publiska pieejamība minētajā valstī,

| — | ja ir vairākas iespējamās reprezentatīvās valstis, tad priekšroku attiecīgā gadījumā dod valstij ar pienācīga līmeņa sociālo un vides aizsardzību. |
| --- | --- |

—

ja ir vairākas iespējamās reprezentatīvās valstis, tad priekšroku attiecīgā gadījumā dod valstij ar pienācīga līmeņa sociālo un vides aizsardzību.

ja ir vairākas iespējamās reprezentatīvās valstis, tad priekšroku attiecīgā gadījumā dod valstij ar pienācīga līmeņa sociālo un vides aizsardzību.

| (117) | Kā paskaidrots 30.–32. apsvērumā, Komisija par lietu publicēja divus paziņojumus par normālās vērtības noteikšanas avotiem (2019. gada 24. jūnija pirmo paziņojumu par ražošanas faktoriem un 2019. gada 15. oktobra otro paziņojumu par ražošanas faktoriem, kurā tika atbildēts uz piezīmēm, kas tika saņemtas par pirmo paziņojumu par ražošanas faktoriem). Otrajā paziņojumā par ražošanas faktoriem Komisija informēja ieinteresētās personas par tās secinājumu, ka šajā lietā atbilstoša reprezentatīvā valsts ir Brazīlija. |
| --- | --- |

(117)

Kā paskaidrots 30.–32. apsvērumā, Komisija par lietu publicēja divus paziņojumus par normālās vērtības noteikšanas avotiem (2019. gada 24. jūnija pirmo paziņojumu par ražošanas faktoriem un 2019. gada 15. oktobra otro paziņojumu par ražošanas faktoriem, kurā tika atbildēts uz piezīmēm, kas tika saņemtas par pirmo paziņojumu par ražošanas faktoriem). Otrajā paziņojumā par ražošanas faktoriem Komisija informēja ieinteresētās personas par tās secinājumu, ka šajā lietā atbilstoša reprezentatīvā valsts ir Brazīlija.

ii)   
  Līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā ĶTR

Līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā ĶTR

| (118) | Pirmajā paziņojumā par ražošanas faktoriem Komisija identificēja Argentīnu, Brazīliju, Kolumbiju, Malaiziju, Meksiku, Krieviju, Dienvidāfriku un Turciju kā valstis, kuru ekonomiskās attīstības līmenis, pēc Pasaules Bankas datiem, ir līdzīgs kā ĶTR, proti, Pasaules Banka tās visas pēc nacionālā kopienākuma klasificē pie valstīm ar vidēji augstiem ienākumiem. |
| --- | --- |

(118)

Pirmajā paziņojumā par ražošanas faktoriem Komisija identificēja Argentīnu, Brazīliju, Kolumbiju, Malaiziju, Meksiku, Krieviju, Dienvidāfriku un Turciju kā valstis, kuru ekonomiskās attīstības līmenis, pēc Pasaules Bankas datiem, ir līdzīgs kā ĶTR, proti, Pasaules Banka tās visas pēc nacionālā kopienākuma klasificē pie valstīm ar vidēji augstiem ienākumiem.

vidēji augstiem ienākumiem

| (119) | Pēc šī paziņojuma netika saņemtas piezīmes par ekonomiskās attīstības līmeni. |
| --- | --- |

(119)

Pēc šī paziņojuma netika saņemtas piezīmes par ekonomiskās attīstības līmeni.

iii)   
  Pārskatāmā izstrādājuma ražošana reprezentatīvajā valstī

Pārskatāmā izstrādājuma ražošana reprezentatīvajā valstī

| (120) | Komisija pirmajā paziņojumā par ražošanas faktoriem ir norādījusi, ka ir zināms, ka pārskatāmais izstrādājums tiek ražots Argentīnā, Brazīlijā, Kolumbijā, Malaizijā, Meksikā, Krievijā, Dienvidāfrikā un Turcijā. Piezīmēs par šo paziņojumu pieprasījuma iesniedzējs brīdināja, ka Turcijā ferosilīciju neražo. |
| --- | --- |

(120)

Komisija pirmajā paziņojumā par ražošanas faktoriem ir norādījusi, ka ir zināms, ka pārskatāmais izstrādājums tiek ražots Argentīnā, Brazīlijā, Kolumbijā, Malaizijā, Meksikā, Krievijā, Dienvidāfrikā un Turcijā. Piezīmēs par šo paziņojumu pieprasījuma iesniedzējs brīdināja, ka Turcijā ferosilīciju neražo.

| (121) | Komisija pārbaudīja šo apgalvojumu un konstatēja, ka identificētais Turcijas ražotājs izmeklēšanas periodā patiešām neražoja ferosilīciju. Tādēļ Komisija Turciju vairs neuzskatīju par iespējamu reprezentatīvo valsti. |
| --- | --- |

(121)

Komisija pārbaudīja šo apgalvojumu un konstatēja, ka identificētais Turcijas ražotājs izmeklēšanas periodā patiešām neražoja ferosilīciju. Tādēļ Komisija Turciju vairs neuzskatīju par iespējamu reprezentatīvo valsti.

iv)   
  Attiecīgo datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī

Attiecīgo datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī

| (122) | Turklāt Komisija pārbaudīja publisko datu pieejamību visās apsvērtajās un minētajās valstīs (jo īpaši pieejamus publiskus finanšu datus no pārskatāmā izstrādājuma ražotājiem). |
| --- | --- |

(122)

Turklāt Komisija pārbaudīja publisko datu pieejamību visās apsvērtajās un minētajās valstīs (jo īpaši pieejamus publiskus finanšu datus no pārskatāmā izstrādājuma ražotājiem).

| (123) | Komisija meklēja ferosilīcija ražotājus ar publiski pieejamiem finanšu datiem, kurus varētu izmantot, lai noteiktu neizkropļotas un samērīgas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (“PVA”) un peļņu. Kā minēts pirmajā un otrajā paziņojumā par ražošanas faktoriem, Komisija kā datu avotus izmantoja Orbis datubāzi (64) un internetu. Turklāt Komisija meklēja tikai tādus uzņēmumus, kuriem būtu publiski pieejami peļņas un zaudējumu pārskati par pēdējo periodu (2018. gadu) un kas ir pelnoši uzņēmumi. Otrajā paziņojumā par ražošanas faktoriem meklēšana šādi tika sašaurināta līdz pieciem uzņēmumiem Brazīlijā un pieciem – Krievijā. |
| --- | --- |

(123)

Komisija meklēja ferosilīcija ražotājus ar publiski pieejamiem finanšu datiem, kurus varētu izmantot, lai noteiktu neizkropļotas un samērīgas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (“PVA”) un peļņu. Kā minēts pirmajā un otrajā paziņojumā par ražošanas faktoriem, Komisija kā datu avotus izmantoja Orbis datubāzi (64) un internetu. Turklāt Komisija meklēja tikai tādus uzņēmumus, kuriem būtu publiski pieejami peļņas un zaudējumu pārskati par pēdējo periodu (2018. gadu) un kas ir pelnoši uzņēmumi. Otrajā paziņojumā par ražošanas faktoriem meklēšana šādi tika sašaurināta līdz pieciem uzņēmumiem Brazīlijā un pieciem – Krievijā.

Orbis

64

| (124) | Visbeidzot Komisija norādīja, ka tikai viens uzņēmums Brazīlijā savos finanšu pārskatos ir veicis sadalīšanu pa segmentiem, kas ļauj atsevišķi noteikt ieņēmumus un izdevumus konkrēti ferosilīcija segmentā. Tādēļ Komisija uzskatīja, ka Brazīlija ir atbilstoša reprezentatīvā valsts. |
| --- | --- |

(124)

Visbeidzot Komisija norādīja, ka tikai viens uzņēmums Brazīlijā savos finanšu pārskatos ir veicis sadalīšanu pa segmentiem, kas ļauj atsevišķi noteikt ieņēmumus un izdevumus konkrēti ferosilīcija segmentā. Tādēļ Komisija uzskatīja, ka Brazīlija ir atbilstoša reprezentatīvā valsts.

| (125) | Tādējādi otrajā paziņojumā par ražošanas faktoriem Komisija visām ieinteresētajām personām paziņoja savu nodomu par atbilstošu reprezentatīvo valsti izmantot Brazīliju, ja secinātu, ka ir izpildīti visi nosacījumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā paredzētās metodikas piemērošanai. Ņemot vērā visus iepriekš minētos faktorus un pušu piezīmes, Komisija nolēma, ka galīgi izvēlas Brazīliju par atbilstošo reprezentatīvo valsti, un atlasīja šādus sešus uzņēmumus, kam bija publiski pieejami finanšu dati, kurus varētu izmantot, lai noteiktu neizkropļotas un samērīgas PVA izmaksas un peļņu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pēdējo daļu: Cia de Ferro Ligas da Bahia S.A. |
| --- | --- |

(125)

Tādējādi otrajā paziņojumā par ražošanas faktoriem Komisija visām ieinteresētajām personām paziņoja savu nodomu par atbilstošu reprezentatīvo valsti izmantot Brazīliju, ja secinātu, ka ir izpildīti visi nosacījumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā paredzētās metodikas piemērošanai. Ņemot vērā visus iepriekš minētos faktorus un pušu piezīmes, Komisija nolēma, ka galīgi izvēlas Brazīliju par atbilstošo reprezentatīvo valsti, un atlasīja šādus sešus uzņēmumus, kam bija publiski pieejami finanšu dati, kurus varētu izmantot, lai noteiktu neizkropļotas un samērīgas PVA izmaksas un peļņu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pēdējo daļu: Cia de Ferro Ligas da Bahia S.A.

Cia de Ferro Ligas da Bahia S.A

v)   
  Sociālās un vides aizsardzības līmenis

Sociālās un vides aizsardzības līmenis

| (126) | Tā kā, pamatojoties uz šiem faktoriem, ir konstatēts, ka Brazīlija ir atbilstoša reprezentatīvā valsts, tad nav vajadzības novērtēt sociālās un vides aizsardzības līmeni saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmā ievilkuma pēdējo teikumu. |
| --- | --- |

(126)

Tā kā, pamatojoties uz šiem faktoriem, ir konstatēts, ka Brazīlija ir atbilstoša reprezentatīvā valsts, tad nav vajadzības novērtēt sociālās un vides aizsardzības līmeni saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmā ievilkuma pēdējo teikumu.

vi)   
  Secinājums

Secinājums

| (127) | Ņemot vērā iepriekš minēto analīzi, Brazīlija atbilst visiem kritērijiem, kas noteikti pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā, lai to uzskatītu par atbilstošu reprezentatīvo valsti. Konkrēti, Brazīlijai ir ievērojams pārskatāmā izstrādājuma ražošanas apjoms un pieejams pilnīgs visu ražošanas faktoru, PVA un peļņas datu kopums. |
| --- | --- |

(127)

Ņemot vērā iepriekš minēto analīzi, Brazīlija atbilst visiem kritērijiem, kas noteikti pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā, lai to uzskatītu par atbilstošu reprezentatīvo valsti. Konkrēti, Brazīlijai ir ievērojams pārskatāmā izstrādājuma ražošanas apjoms un pieejams pilnīgs visu ražošanas faktoru, PVA un peļņas datu kopums.

c)   Avoti, kas izmantoti neizkropļotu izmaksu noteikšanai

| (128) | Komisija otrajā paziņojumā par ražošanas faktoriem ir norādījusi, ka, lai noteiktu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, tā attiecībā uz lielāko daļu ražošanas faktoru neizkropļotu izmaksu noteikšanai reprezentatīvajā valstī izmantos Global Trade Atlas (“GTA”), bet neizkropļotu darbaspēka izmaksu noteikšanai reprezentatīvajā valstī izmantos Starptautiskās Darba organizācijas (“SDO”) statistikas datus un valstu statistikas datus. Komisija arī norādīja, ka elektroenerģijas izmaksu noteikšanai izmantotu viena no lielākajiem Brazīlijas piegādātājiem, uzņēmuma EDP Brazil, noteiktās cenas, un ka PVA un peļņas noteikšanai tiktu izmantoti izvēlētā Brazīlijas uzņēmuma, proti, Cia de Ferro Ligas da Bahia S.A., finanšu dati. |
| --- | --- |

(128)

Komisija otrajā paziņojumā par ražošanas faktoriem ir norādījusi, ka, lai noteiktu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, tā attiecībā uz lielāko daļu ražošanas faktoru neizkropļotu izmaksu noteikšanai reprezentatīvajā valstī izmantos Global Trade Atlas (“GTA”), bet neizkropļotu darbaspēka izmaksu noteikšanai reprezentatīvajā valstī izmantos Starptautiskās Darba organizācijas (“SDO”) statistikas datus un valstu statistikas datus. Komisija arī norādīja, ka elektroenerģijas izmaksu noteikšanai izmantotu viena no lielākajiem Brazīlijas piegādātājiem, uzņēmuma EDP Brazil, noteiktās cenas, un ka PVA un peļņas noteikšanai tiktu izmantoti izvēlētā Brazīlijas uzņēmuma, proti, Cia de Ferro Ligas da Bahia S.A., finanšu dati.

Global Trade Atlas

GTA

EDP Brazil

Cia de Ferro Ligas da Bahia S.A.

| (129) | Komisija arī paskaidroja, ka GTA sniegtā informācija par viena no ferosilīcija ražošanas faktoriem Brazīlijā, proti, koksnes šķeldas, importu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nav reprezentatīva un tādējādi nav izmantojama. Tā kā nebija pieejami starptautiski etaloni vai starptautiskas publikācijas un koksnes šķelda bija nebūtiska, Komisija nolēma izmantot alternatīvu: GTA ziņotās koksnes šķeldas importa cenas Turcijā, kas ir valsts ar līdzīgu ekonomikas attīstības līmeni kā ĶTR un kuru Komisija pirmajā paziņojumā par ražošanas faktoriem bija identificējusi kā vienu no trim iespējamajām reprezentatīvajām valstīm (skatīt 30. apsvērumu). Krievijā, kas ir otra paziņojumā identificētā valsts, koksnes šķeldas importa apjoms nebija reprezentatīvs, turpretī Turcijā šis izstrādājums tiek importēts reprezentatīvā apjomā. Tika uzskatīts, ka šī atsauces vērtība nav izkropļota tāpēc, ka, pamatojoties uz “GTA” identificēta reprezentatīva darījumu skaita vērtību aritmētisko vidējo, tika uzskatīts, ka tā atspoguļo tāda tirgus apstākļus šajā teritorijā, kurā valda konkurence (65). |
| --- | --- |

(129)

Komisija arī paskaidroja, ka GTA sniegtā informācija par viena no ferosilīcija ražošanas faktoriem Brazīlijā, proti, koksnes šķeldas, importu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nav reprezentatīva un tādējādi nav izmantojama. Tā kā nebija pieejami starptautiski etaloni vai starptautiskas publikācijas un koksnes šķelda bija nebūtiska, Komisija nolēma izmantot alternatīvu: GTA ziņotās koksnes šķeldas importa cenas Turcijā, kas ir valsts ar līdzīgu ekonomikas attīstības līmeni kā ĶTR un kuru Komisija pirmajā paziņojumā par ražošanas faktoriem bija identificējusi kā vienu no trim iespējamajām reprezentatīvajām valstīm (skatīt 30. apsvērumu). Krievijā, kas ir otra paziņojumā identificētā valsts, koksnes šķeldas importa apjoms nebija reprezentatīvs, turpretī Turcijā šis izstrādājums tiek importēts reprezentatīvā apjomā. Tika uzskatīts, ka šī atsauces vērtība nav izkropļota tāpēc, ka, pamatojoties uz “GTA” identificēta reprezentatīva darījumu skaita vērtību aritmētisko vidējo, tika uzskatīts, ka tā atspoguļo tāda tirgus apstākļus šajā teritorijā, kurā valda konkurence (65).

GTA

GTA

GTA

65

| (130) | Komisija ietvēra arī ražošanas pieskaitāmo izmaksu vērtību, lai segtu izmaksas, kas nav ietvertas iepriekš minētajos ražošanas faktoros. Lai noteiktu šo summu, tika izmantoti izlasē iekļautā Savienības ražotāja, kas sadarbojās dempinga izmeklēšanā un šim mērķim sniedza konkrētu informāciju, kā arī atļāva to pārbaudīt uz vietas, proti, FerroAtlántica S.A.U., Spānija (“FASAU”), finanšu dati. Metodika ir pienācīgi izskaidrota 3.2.1.1. sadaļas e) punktā. |
| --- | --- |

(130)

Komisija ietvēra arī ražošanas pieskaitāmo izmaksu vērtību, lai segtu izmaksas, kas nav ietvertas iepriekš minētajos ražošanas faktoros. Lai noteiktu šo summu, tika izmantoti izlasē iekļautā Savienības ražotāja, kas sadarbojās dempinga izmeklēšanā un šim mērķim sniedza konkrētu informāciju, kā arī atļāva to pārbaudīt uz vietas, proti, FerroAtlántica S.A.U., Spānija (“FASAU”), finanšu dati. Metodika ir pienācīgi izskaidrota 3.2.1.1. sadaļas e) punktā.

FerroAtlántica S.A.U.,

FASAU

d)   Ražošanas faktori

i)   
  Ievads

Ievads

| (131) | Pirmajā un otrajā paziņojumā Komisija centās izveidot tādu ražošanas faktoru un avotu sarakstu, kurus paredzēts izmantot attiecībā uz visiem ražošanas faktoriem, kā materiāliem, enerģiju un darbaspēku, ko ražotājs ĶTR izmanto pārskatāmā izstrādājuma ražošanā. Komisija par šajos paziņojumos ieinteresētajām personām izsniegto ražošanas faktoru sarakstu piezīmes nesaņēma. |
| --- | --- |

(131)

Pirmajā un otrajā paziņojumā Komisija centās izveidot tādu ražošanas faktoru un avotu sarakstu, kurus paredzēts izmantot attiecībā uz visiem ražošanas faktoriem, kā materiāliem, enerģiju un darbaspēku, ko ražotājs ĶTR izmanto pārskatāmā izstrādājuma ražošanā. Komisija par šajos paziņojumos ieinteresētajām personām izsniegto ražošanas faktoru sarakstu piezīmes nesaņēma.

| (132) | Pēc pārbaudes apmeklējuma FASAU Komisija izveidoja galīgo ferosilīcija ražošanas faktoru sarakstu. |
| --- | --- |

(132)

Pēc pārbaudes apmeklējuma FASAU Komisija izveidoja galīgo ferosilīcija ražošanas faktoru sarakstu.

FASAU

| (133) | Ņemot vērā visu pieprasījuma iesniedzēja sniegto informāciju un to, ka pie abiem paziņojumiem par ražošanas faktoru normālās vērtības noteikšanas avotiem netika saņemtas piezīmes, ir identificēti šādi ražošanas faktori un (attiecīgā gadījumā) kodi:

  Tabula








  Ražošanas faktors | Brazīlijas tarifa kodi | Vienības neizkropļotā vērtība |
| --- | --- | --- | --- |
| Materiāls | | |
| kvarcs | 2506 10 00 | 241,3 EUR/kg |
| Ogles | 2701 12 | 129,8 EUR/kg |
| Kokss | 2704 00 12 | 291,9 EUR/kg |
| Koksnes šķelda | 4401 21 00 | 82,9 EUR/kg  (66) |
| Dzelzs lūžņi (plāva) | 2619 00 90 | Vērā neņemtās izmaksas  (67) |
| Kaļķakmens | 2515 11 00 | Vērā neņemtās izmaksas  (68) |
| Oglekli saturoša pasta Soderberg elektrodiem | 3801 30 10 | 575,5 EUR/kg |
| Darbs |
| Darbaspēka algas ražošanas sektorā | [Neattiecas] | 4,34 EUR/h |
| Enerģija |
| Elektroenerģija | [Neattiecas] | 0,11 EUR/kWh |
| Blakusprodukti/atlikumi | | |
| Mikrokristāliskais silīcija dioksīds/silīcija dioksīda tvaiki | 2811 22 10 | 1 169,8 EUR/kg |
| Ferosilīcija sārņi | 2621 90 00 | Ietilpst pieskaitāmajās izmaksās |

(133)

Ņemot vērā visu pieprasījuma iesniedzēja sniegto informāciju un to, ka pie abiem paziņojumiem par ražošanas faktoru normālās vērtības noteikšanas avotiem netika saņemtas piezīmes, ir identificēti šādi ražošanas faktori un (attiecīgā gadījumā) kodi:

Tabula

Tabula

Ražošanas faktors

Brazīlijas tarifa kodi

Vienības neizkropļotā vērtība

Materiāls

Materiāls

kvarcs

2506 10 00

241,3 EUR/kg

Ogles

2701 12

129,8 EUR/kg

Kokss

2704 00 12

291,9 EUR/kg

Koksnes šķelda

4401 21 00

82,9 EUR/kg  (66)

66

Dzelzs lūžņi (plāva)

2619 00 90

Vērā neņemtās izmaksas  (67)

67

Kaļķakmens

2515 11 00

Vērā neņemtās izmaksas  (68)

68

Oglekli saturoša pasta Soderberg elektrodiem

Soderberg

3801 30 10

575,5 EUR/kg

Darbs

Darbs

Darbaspēka algas ražošanas sektorā

[Neattiecas]

4,34 EUR/h

Enerģija

Enerģija

Elektroenerģija

[Neattiecas]

0,11 EUR/kWh

Blakusprodukti/atlikumi

Blakusprodukti/atlikumi

Mikrokristāliskais silīcija dioksīds/silīcija dioksīda tvaiki

2811 22 10

1 169,8 EUR/kg

Ferosilīcija sārņi

2621 90 00

Ietilpst pieskaitāmajās izmaksās

| (134) | Lai atbilstoši 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajam ievilkumam noteiktu neizkropļotās cenas materiāliem ar piegādi līdz ražotāja rūpnīcas vārtiem, Komisija izmantoja importa cenas reprezentatīvajā valstī katram materiālam, ko ferosilīcija ražošanā izmantoja FASAU, jo neviens ĶTR ražotājs nesadarbojās. |
| --- | --- |

(134)

Lai atbilstoši 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajam ievilkumam noteiktu neizkropļotās cenas materiāliem ar piegādi līdz ražotāja rūpnīcas vārtiem, Komisija izmantoja importa cenas reprezentatīvajā valstī katram materiālam, ko ferosilīcija ražošanā izmantoja FASAU, jo neviens ĶTR ražotājs nesadarbojās.

FASAU

| (135) | Lai noteiktu normālo vērtību, saskaņā ar Komisijas metodiku pie šīm importa cenām būtu jāpieskaita ievedmuita par Brazīlijā importētajiem ražošanas faktoriem un materiāliem (un par Turcijā importēto koksnes šķeldu), sk. 133. apsvērumu, kā arī iekšzemes transporta izmaksas. Šo korekciju rezultātā tiktu iegūta augstāka normālā vērtība, jo ievedmuita vēl vairāk palielinātu materiālu importa cenas, tādējādi dempinga līmeni koriģējot uz augšu. Ņemot vērā konstatējumu 155. apsvērumā, kā arī šīs termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas raksturu, kurā galvenā uzmanība pievērsta konstatējumam, vai pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempings ir turpinājies, nevis tā precīza lieluma noteikšanai, Komisija nolēma, ka šajos apstākļos nav vajadzīgas korekcijas attiecībā uz ievedmuitu un iekšzemes transportu. |
| --- | --- |

(135)

Lai noteiktu normālo vērtību, saskaņā ar Komisijas metodiku pie šīm importa cenām būtu jāpieskaita ievedmuita par Brazīlijā importētajiem ražošanas faktoriem un materiāliem (un par Turcijā importēto koksnes šķeldu), sk. 133. apsvērumu, kā arī iekšzemes transporta izmaksas. Šo korekciju rezultātā tiktu iegūta augstāka normālā vērtība, jo ievedmuita vēl vairāk palielinātu materiālu importa cenas, tādējādi dempinga līmeni koriģējot uz augšu. Ņemot vērā konstatējumu 155. apsvērumā, kā arī šīs termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas raksturu, kurā galvenā uzmanība pievērsta konstatējumam, vai pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempings ir turpinājies, nevis tā precīza lieluma noteikšanai, Komisija nolēma, ka šajos apstākļos nav vajadzīgas korekcijas attiecībā uz ievedmuitu un iekšzemes transportu.

ii)   
  Izejvielas un blakusprodukti/atlikumi

Izejvielas un blakusprodukti/atlikumi

| (136) | Veicot pārbaudes apmeklējumu FASAU, Komisija pārbaudīja ziņotās pārskatāmā izstrādājuma ražošanā izmantotās izejvielas, radītos metāllūžņus un attiecīgos patēriņa rādītājus. |
| --- | --- |

(136)

Veicot pārbaudes apmeklējumu FASAU, Komisija pārbaudīja ziņotās pārskatāmā izstrādājuma ražošanā izmantotās izejvielas, radītos metāllūžņus un attiecīgos patēriņa rādītājus.

FASAU

| (137) | Attiecībā uz visu izejvielu, izņemot trīs, pirkuma cenām Komisija izmantoja reprezentatīvās valsts Brazīlijas importa cenas, jo nebija pieejama nekāda informācija par reprezentatīvās valsts tirgu. Attiecībā uz koksnes šķeldu tika izmantotas importa cenas Turcijā (sk. 129. apsvērumu). Importa cenas tika noteikta kā vidējās svērtās vienības cenas importam no visām trešām valstīm, izņemot ĶTR. |
| --- | --- |

(137)

Attiecībā uz visu izejvielu, izņemot trīs, pirkuma cenām Komisija izmantoja reprezentatīvās valsts Brazīlijas importa cenas, jo nebija pieejama nekāda informācija par reprezentatīvās valsts tirgu. Attiecībā uz koksnes šķeldu tika izmantotas importa cenas Turcijā (sk. 129. apsvērumu). Importa cenas tika noteikta kā vidējās svērtās vienības cenas importam no visām trešām valstīm, izņemot ĶTR.

| (138) | Komisija nolēma neņemt vērā importu reprezentatīvajā valstī (vai attiecībā uz koksnes šķeldu – Turcijā) no ĶTR, jo, kā tā secinājusi 121. apsvērumā, nozīmīgu kropļojumu dēļ pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā Ņemot vērā, ka nav pierādījumu par to, ka tie paši izkropļojumi tādā pašā mērā neietekmē eksportam paredzētos izstrādājumus, Komisija uzskatīja, ka tie paši izkropļojumi ietekmē eksporta cenas. Līdzīgi arī netika iekļauti importa dati par importu, ko reprezentatīvajā valstī (vai attiecībā uz koksnes šķeldu – Turcijā) veic Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/755 (69) 1. pielikumā minētās valstis, kas nav PTO dalībvalstis. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu normālās vērtības noteikšanai nevar izmantot iekšzemes cenas šajās valstīs, un jebkurā gadījumā šādi importa dati bija nenozīmīgi. Pēc ĶTR izslēgšanas imports no citām trešām valstīm saglabājās reprezentatīvs, proti, 30–93 % no Brazīlijā importētā kopējā apjoma (vai attiecībā uz koksnes šķeldu – Turcijā). Turklāt galvenā ferosilīcija ražošanā izmantotā izejviela, proti, ogles, netiek eksportēta no ĶTR uz Brazīliju. |
| --- | --- |

(138)

Komisija nolēma neņemt vērā importu reprezentatīvajā valstī (vai attiecībā uz koksnes šķeldu – Turcijā) no ĶTR, jo, kā tā secinājusi 121. apsvērumā, nozīmīgu kropļojumu dēļ pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā Ņemot vērā, ka nav pierādījumu par to, ka tie paši izkropļojumi tādā pašā mērā neietekmē eksportam paredzētos izstrādājumus, Komisija uzskatīja, ka tie paši izkropļojumi ietekmē eksporta cenas. Līdzīgi arī netika iekļauti importa dati par importu, ko reprezentatīvajā valstī (vai attiecībā uz koksnes šķeldu – Turcijā) veic Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/755 (69) 1. pielikumā minētās valstis, kas nav PTO dalībvalstis. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu normālās vērtības noteikšanai nevar izmantot iekšzemes cenas šajās valstīs, un jebkurā gadījumā šādi importa dati bija nenozīmīgi. Pēc ĶTR izslēgšanas imports no citām trešām valstīm saglabājās reprezentatīvs, proti, 30–93 % no Brazīlijā importētā kopējā apjoma (vai attiecībā uz koksnes šķeldu – Turcijā). Turklāt galvenā ferosilīcija ražošanā izmantotā izejviela, proti, ogles, netiek eksportēta no ĶTR uz Brazīliju.

69

| (139) | Komisija izpētīja eksporta ierobežojumu pastāvēšanu Brazīlijā un 2019. gada 15. oktobra paziņojumā apstiprināja, ka kaļķakmens un plāvas eksportam ir vajadzīga eksporta licence (70). Turklāt Komisija apstiprināja, ka kaļķakmens importa apjoms Brazīlijā bija nenozīmīgs un ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā plāvas imports nenotika. Nebija iespējams identificēt alternatīvu reprezentatīvu etalonu. FASAU veiktā pārbaude apliecināja, ka šīs izejvielas relatīvi maz ietekmē kopējās pārskatāmā izstrādājuma ražošanas izmaksas. Ņemot vērā konstatējumu 155. apsvērumā, kā arī šīs termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas raksturu, kurā galvenā uzmanība pievērsta konstatējumam, vai pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempings ir turpinājies vai varētu atkārtoties, nevis tā precīza lieluma noteikšanai, Komisija tādēļ nolēma neņemt vērā šo divu ražošanas faktoru izmaksas, kam nebija iespējams identificēt reprezentatīvu etalonu. |
| --- | --- |

(139)

Komisija izpētīja eksporta ierobežojumu pastāvēšanu Brazīlijā un 2019. gada 15. oktobra paziņojumā apstiprināja, ka kaļķakmens un plāvas eksportam ir vajadzīga eksporta licence (70). Turklāt Komisija apstiprināja, ka kaļķakmens importa apjoms Brazīlijā bija nenozīmīgs un ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā plāvas imports nenotika. Nebija iespējams identificēt alternatīvu reprezentatīvu etalonu. FASAU veiktā pārbaude apliecināja, ka šīs izejvielas relatīvi maz ietekmē kopējās pārskatāmā izstrādājuma ražošanas izmaksas. Ņemot vērā konstatējumu 155. apsvērumā, kā arī šīs termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas raksturu, kurā galvenā uzmanība pievērsta konstatējumam, vai pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempings ir turpinājies vai varētu atkārtoties, nevis tā precīza lieluma noteikšanai, Komisija tādēļ nolēma neņemt vērā šo divu ražošanas faktoru izmaksas, kam nebija iespējams identificēt reprezentatīvu etalonu.

70

FASAU

| (140) | No izmaksām tika atskaitīti ieņēmumi no mikrokristāliskā silīcija dioksīda blakusproduktu pārdošanas, reizinot pieprasījumā norādītos izmantojuma koeficientus ar reprezentatīvajā valstī Brazīlijā novērotajām neizkropļotajām vienības izmaksām. |
| --- | --- |

(140)

No izmaksām tika atskaitīti ieņēmumi no mikrokristāliskā silīcija dioksīda blakusproduktu pārdošanas, reizinot pieprasījumā norādītos izmantojuma koeficientus ar reprezentatīvajā valstī Brazīlijā novērotajām neizkropļotajām vienības izmaksām.

| (141) | Attiecībā uz ieņēmumiem no ferosilīcija sārņu blakusproduktiem Komisija konstatēja, ka to importa apjoms Brazīlijā ir tuvs nullei un ka šādi iegūtās cenas par importu Brazīlijā šī iemesla dēļ nevarētu uzskatīt par reprezentatīvām. Tā kā faktiskie FASAU ieņēmumi no ferosilīcija sārņiem veidoja nenozīmīgu daļu no kopējām izejvielu izmaksām, tiem nav būtiskas ietekmes uz dempinga starpības aprēķināšanu neatkarīgi no tā, ar kādu avotu tie tiktu aizstāti. Tādēļ Komisija nolēma ņemt vērā šos ieņēmumus, nosakot izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas (sk. 3.2.1.1. sadaļas e) punktu). |
| --- | --- |

(141)

Attiecībā uz ieņēmumiem no ferosilīcija sārņu blakusproduktiem Komisija konstatēja, ka to importa apjoms Brazīlijā ir tuvs nullei un ka šādi iegūtās cenas par importu Brazīlijā šī iemesla dēļ nevarētu uzskatīt par reprezentatīvām. Tā kā faktiskie FASAU ieņēmumi no ferosilīcija sārņiem veidoja nenozīmīgu daļu no kopējām izejvielu izmaksām, tiem nav būtiskas ietekmes uz dempinga starpības aprēķināšanu neatkarīgi no tā, ar kādu avotu tie tiktu aizstāti. Tādēļ Komisija nolēma ņemt vērā šos ieņēmumus, nosakot izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas (sk. 3.2.1.1. sadaļas e) punktu).

FASAU

| (142) | Lai atbilstoši 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajam ievilkumam noteiktu neizkropļotu cenu izejvielām ar piegādi līdz ražotāja eksportētāja rūpnīcas vārtiem, Komisijai pie importa cenas jāpieskaita starptautiskās transporta un apdrošināšanas izmaksas (71), jāpiemēro reprezentatīvās valsts ievedmuita un jāpieskaita iekšzemes transporta izmaksas. Ņemot vērā vidējo svērto dempinga starpību, kas iegūta bez šīm izmaksām (sk. 155. apsvērumu), Komisija nolēma neņemt vērā šīs izmaksas. |
| --- | --- |

(142)

Lai atbilstoši 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajam ievilkumam noteiktu neizkropļotu cenu izejvielām ar piegādi līdz ražotāja eksportētāja rūpnīcas vārtiem, Komisijai pie importa cenas jāpieskaita starptautiskās transporta un apdrošināšanas izmaksas (71), jāpiemēro reprezentatīvās valsts ievedmuita un jāpieskaita iekšzemes transporta izmaksas. Ņemot vērā vidējo svērto dempinga starpību, kas iegūta bez šīm izmaksām (sk. 155. apsvērumu), Komisija nolēma neņemt vērā šīs izmaksas.

71

iii)   
  Darbaspēks

Darbaspēks

| (143) | Lai noteiktu darbaspēka izmaksu etalonu, Komisija izmantoja SDO statistiku kopā ar publiski pieejamo informāciju par vidējām papildu darbaspēka izmaksām, kas radušās Brazīlijas darba devējiem (72), piemēram, tādas sociālā nodrošinājuma iemaksas kā FGTS (bezdarbs, smaga slimība, būvniecība vai īpašuma iegāde). |
| --- | --- |

(143)

Lai noteiktu darbaspēka izmaksu etalonu, Komisija izmantoja SDO statistiku kopā ar publiski pieejamo informāciju par vidējām papildu darbaspēka izmaksām, kas radušās Brazīlijas darba devējiem (72), piemēram, tādas sociālā nodrošinājuma iemaksas kā FGTS (bezdarbs, smaga slimība, būvniecība vai īpašuma iegāde).

72

FGTS

| (144) | SDO statistika (73) ietvēra datus par vidējo stundu skaitu nedēļā, ko faktiski nostrādā viens nodarbinātais, un par darba ņēmēju mēneša ienākumiem ražošanas nozarē izmeklēšanas periodā. Izmantojot šos datus, Komisija aprēķināja stundas algu ražošanā, kurai pieskaitīja ar darbaspēku saistītas papildu izmaksas (74) (sociālās un bezdarba apdrošināšanas iemaksas, ko veic darba devējs). |
| --- | --- |

(144)

SDO statistika (73) ietvēra datus par vidējo stundu skaitu nedēļā, ko faktiski nostrādā viens nodarbinātais, un par darba ņēmēju mēneša ienākumiem ražošanas nozarē izmeklēšanas periodā. Izmantojot šos datus, Komisija aprēķināja stundas algu ražošanā, kurai pieskaitīja ar darbaspēku saistītas papildu izmaksas (74) (sociālās un bezdarba apdrošināšanas iemaksas, ko veic darba devējs).

73

74

iv)   
  Elektroenerģija

Elektroenerģija

| (145) | Elektroenerģijas cena, ko piemēro viens no lielākajiem elektroenerģijas piegādātājiem Brazīlijā, proti, EDP Brasil, bija viegli pieejama (75). Šī informācija bija pietiekami detalizēta, lai noteiktu elektroenerģijas cenu un sadales sistēmas (modalidade tarifaria azul) izmantošanas cenu, ko maksā rūpnieciskie lietotāji. |
| --- | --- |

(145)

Elektroenerģijas cena, ko piemēro viens no lielākajiem elektroenerģijas piegādātājiem Brazīlijā, proti, EDP Brasil, bija viegli pieejama (75). Šī informācija bija pietiekami detalizēta, lai noteiktu elektroenerģijas cenu un sadales sistēmas (modalidade tarifaria azul) izmantošanas cenu, ko maksā rūpnieciskie lietotāji.

EDP Brasil

75

modalidade tarifaria azul

| (146) | Jāņem vērā, ka Brazīlijā regulatīvā iestāde Agência Nacional de Energia Elétrica (76) (“ANEEL”) ir noteikusi elektroenerģijas piegādātājiem pienākumu palielināt tarifus par konkrētu procentu, lai regulētu elektroenerģijas patēriņu valstī. ANEEL izmanto karodziņu sistēmu (77) (zaļš, dzeltens, sarkans 1, sarkans 2), lai parādītu, vai elektroenerģijas cenai būtu jāpaliek tādai, kādu ierosinājis piegādātājs (zaļš), vai tā jāpaaugstina par 0,010 BRL/kWh (dzeltens), 0,030 BRL/kWh (sarkans 1) vai 0,050 BRL/kWh (sarkans 2). ANEEL reizi mēnesī publicē šos karodziņus, un par izmeklēšanas periodu šī informācija bija viegli pieejama EDP Brazil tīmekļa vietnē (78). Nosakot neizkropļotas izmaksas elektroenerģijai, Komisija neņēma vērā izmeklēšanas periodā piemērotos karodziņus un attiecīgi nekoriģēja cenu. Pamatojoties uz konstatējumu 155. apsvērumā, kā arī šīs termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas raksturu, kurā galvenā uzmanība pievērsta konstatējumam, vai pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempings ir turpinājies vai varētu atkārtoties, nevis tā precīza lieluma konstatēšanai, Komisija nolēma, ka nav vajadzīgas korekcijas attiecībā uz elektroenerģijas izmaksām. |
| --- | --- |

(146)

Jāņem vērā, ka Brazīlijā regulatīvā iestāde Agência Nacional de Energia Elétrica (76) (“ANEEL”) ir noteikusi elektroenerģijas piegādātājiem pienākumu palielināt tarifus par konkrētu procentu, lai regulētu elektroenerģijas patēriņu valstī. ANEEL izmanto karodziņu sistēmu (77) (zaļš, dzeltens, sarkans 1, sarkans 2), lai parādītu, vai elektroenerģijas cenai būtu jāpaliek tādai, kādu ierosinājis piegādātājs (zaļš), vai tā jāpaaugstina par 0,010 BRL/kWh (dzeltens), 0,030 BRL/kWh (sarkans 1) vai 0,050 BRL/kWh (sarkans 2). ANEEL reizi mēnesī publicē šos karodziņus, un par izmeklēšanas periodu šī informācija bija viegli pieejama EDP Brazil tīmekļa vietnē (78). Nosakot neizkropļotas izmaksas elektroenerģijai, Komisija neņēma vērā izmeklēšanas periodā piemērotos karodziņus un attiecīgi nekoriģēja cenu. Pamatojoties uz konstatējumu 155. apsvērumā, kā arī šīs termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas raksturu, kurā galvenā uzmanība pievērsta konstatējumam, vai pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempings ir turpinājies vai varētu atkārtoties, nevis tā precīza lieluma konstatēšanai, Komisija nolēma, ka nav vajadzīgas korekcijas attiecībā uz elektroenerģijas izmaksām.

Agência Nacional de Energia Elétrica

76

ANEEL

ANEEL

77

ANEEL

EDP Brazil

78

e)   Pieskaitāmās izmaksas, PVA un peļņa

| (147) | Ņemot vērā 133. apsvērumā apkopotos ražošanas faktorus, tika identificētas pieskaitāmās izmaksas. Šo pieskaitāmo izmaksu aprēķins bija balstīts uz ražošanas pieskaitāmo izmaksu attiecību pret FASAU paziņotajām un pārbaudītajām ražošanas izmaksām (kas ietver krāsnīs nenonākušo izejvielu patēriņu, ārējos pakalpojumus, iekšējo transportu un strukturālās izmaksas, piemēram, amortizāciju un uzturēšanu). Šo procentuālo lielumu piemēroja neizkropļotām ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(147)

Ņemot vērā 133. apsvērumā apkopotos ražošanas faktorus, tika identificētas pieskaitāmās izmaksas. Šo pieskaitāmo izmaksu aprēķins bija balstīts uz ražošanas pieskaitāmo izmaksu attiecību pret FASAU paziņotajām un pārbaudītajām ražošanas izmaksām (kas ietver krāsnīs nenonākušo izejvielu patēriņu, ārējos pakalpojumus, iekšējo transportu un strukturālās izmaksas, piemēram, amortizāciju un uzturēšanu). Šo procentuālo lielumu piemēroja neizkropļotām ražošanas izmaksām.

FASAU

| (148) | Attiecībā uz PVA un peļņu, kā paskaidrots 128. apsvērumā, Komisija izmantoja Cia de Ferro Ligas da Bahia S.A. finanšu datus. Lai tie sakristu ar pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, Komisija izmantoja uzņēmuma 2018. gada konsolidēto finanšu pārskatu, pievienoja tam 2019. gada pirmā trimestra konsolidēto finanšu pārskatu un svītroja 2018. gada pirmā trimestra konsolidēto finanšu pārskatu (79). Tā kā uzņēmums ražoja ne tikai ferosilīciju, Komisija ņēma vērā uzņēmuma iesniegto dalījumu segmentos, lai aprēķinātu rādītājus tikai attiecībā uz ferosilīcija segmentu. |
| --- | --- |

(148)

Attiecībā uz PVA un peļņu, kā paskaidrots 128. apsvērumā, Komisija izmantoja Cia de Ferro Ligas da Bahia S.A. finanšu datus. Lai tie sakristu ar pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, Komisija izmantoja uzņēmuma 2018. gada konsolidēto finanšu pārskatu, pievienoja tam 2019. gada pirmā trimestra konsolidēto finanšu pārskatu un svītroja 2018. gada pirmā trimestra konsolidēto finanšu pārskatu (79). Tā kā uzņēmums ražoja ne tikai ferosilīciju, Komisija ņēma vērā uzņēmuma iesniegto dalījumu segmentos, lai aprēķinātu rādītājus tikai attiecībā uz ferosilīcija segmentu.

Cia de Ferro Ligas da Bahia S.A.

79

| (149) | PVA aprēķinā Komisija neņēma vērā posteni “ieguldījumu peļņas (zaudējumu) daļa”, jo šādas izmaksas (vai ieņēmumi) nebija saistītas ar attiecīgo izstrādājumu. Korekcijas rezultātā palielinājās PVA procentuālais lielums, bet proporcionāli tikpat samazinājās peļņas procentuālais lielums. Tādēļ tam kopumā nebija ietekmes uz normālās vērtības aprēķinu. |
| --- | --- |

(149)

PVA aprēķinā Komisija neņēma vērā posteni “ieguldījumu peļņas (zaudējumu) daļa”, jo šādas izmaksas (vai ieņēmumi) nebija saistītas ar attiecīgo izstrādājumu. Korekcijas rezultātā palielinājās PVA procentuālais lielums, bet proporcionāli tikpat samazinājās peļņas procentuālais lielums. Tādēļ tam kopumā nebija ietekmes uz normālās vērtības aprēķinu.

f)   Normālās vērtības aprēķins

| (150) | Salikto normālo vērtību Komisija noteica turpmāk izklāstītajos posmos. |
| --- | --- |

(150)

Salikto normālo vērtību Komisija noteica turpmāk izklāstītajos posmos.

| (151) | Vispirms Komisija noteica neizkropļotas ražošanas izmaksas. Tā kā ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija sareizināja pārbaudītos FASAU materiālu, darbaspēka un elektroenerģijas izmantojuma koeficientus ar neizkropļotām vienības izmaksām, kas tika noteiktas atbilstīgi skaidrojumam 3.2.1.1. sadaļas d) punktā. |
| --- | --- |

(151)

Vispirms Komisija noteica neizkropļotas ražošanas izmaksas. Tā kā ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija sareizināja pārbaudītos FASAU materiālu, darbaspēka un elektroenerģijas izmantojuma koeficientus ar neizkropļotām vienības izmaksām, kas tika noteiktas atbilstīgi skaidrojumam 3.2.1.1. sadaļas d) punktā.

FASAU

| (152) | Otrkārt, Komisija šīm ražošanas izmaksām piemēroja ražošanas pieskaitāmās izmaksas un pievienoja noteiktās PVA un peļņu, kā paskaidrots 3.2.1.1. sadaļas e) punktā. Šādi noteiktās ražošanas pieskaitāmās izmaksas veidoja 37,11 %. PVA (80), izteiktas procentos no pārdoto preču izmaksām (“PPI”) un piemērotas ražošanas izmaksu un attiecināmo izmaksu summai, sasniedza 15,12 %. Peļņa (81), izteikta procentos no PPI un piemērota ražošanas izmaksu, attiecināmo izmaksu un PVA summai, sasniedza 51,1 %. |
| --- | --- |

(152)

Otrkārt, Komisija šīm ražošanas izmaksām piemēroja ražošanas pieskaitāmās izmaksas un pievienoja noteiktās PVA un peļņu, kā paskaidrots 3.2.1.1. sadaļas e) punktā. Šādi noteiktās ražošanas pieskaitāmās izmaksas veidoja 37,11 %. PVA (80), izteiktas procentos no pārdoto preču izmaksām (“PPI”) un piemērotas ražošanas izmaksu un attiecināmo izmaksu summai, sasniedza 15,12 %. Peļņa (81), izteikta procentos no PPI un piemērota ražošanas izmaksu, attiecināmo izmaksu un PVA summai, sasniedza 51,1 %.

80

81

| (153) | Pamatojoties uz to, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteica (aprēķināja) normālo vērtību ražotāja cenas līmenī. Tā kā neviens ražotājs eksportētājs nesadarbojās, tad normālā vērtība tika noteikta valsts mērogā. |
| --- | --- |

(153)

Pamatojoties uz to, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteica (aprēķināja) normālo vērtību ražotāja cenas līmenī. Tā kā neviens ražotājs eksportētājs nesadarbojās, tad normālā vērtība tika noteikta valsts mērogā.

3.2.1.2.   Eksporta cena

Eksporta cena

| (154) | Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tāpēc eksporta cena tika noteikta CIF līmenī, pamatojoties uz Eurostat datiem, kas koriģēti līdz ražotāja cenas līmenim. |
| --- | --- |

(154)

Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tāpēc eksporta cena tika noteikta CIF līmenī, pamatojoties uz Eurostat datiem, kas koriģēti līdz ražotāja cenas līmenim.

CIF

Eurostat

3.2.1.3.   Salīdzinājums un dempinga starpība

Salīdzinājums un dempinga starpība

| (155) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteikto normālo vērtību Komisija salīdzināja ar eksporta cenu, kā noteikts iepriekš. Tādējādi iegūtā vidējā svērtā dempinga starpība, izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir 157,8 %. |
| --- | --- |

(155)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteikto normālo vērtību Komisija salīdzināja ar eksporta cenu, kā noteikts iepriekš. Tādējādi iegūtā vidējā svērtā dempinga starpība, izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir 157,8 %.

CIF

3.2.1.4.   Secinājums

Secinājums

| (156) | Komisija tāpēc secināja, ka dempings no ĶTR pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir turpinājies. |
| --- | --- |

(156)

Komisija tāpēc secināja, ka dempings no ĶTR pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir turpinājies.

3.2.2.   Krievija

Krievija

| (157) | Eurostat statistikas dati liecina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienībā no Krievijas tika importētas 2735 tonnas ferosilīcija jeb aptuveni 0,4 % no kopējā patēriņa Savienībā. KV norādīja, ka šāds importa apjoms bija nenozīmīgs. Tomēr Komisija secināja, ka šāds importa līmenis ir pietiekami reprezentatīvs, lai pārbaudītu, vai dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir turpinājies. |
| --- | --- |

(157)

Eurostat statistikas dati liecina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienībā no Krievijas tika importētas 2735 tonnas ferosilīcija jeb aptuveni 0,4 % no kopējā patēriņa Savienībā. KV norādīja, ka šāds importa apjoms bija nenozīmīgs. Tomēr Komisija secināja, ka šāds importa līmenis ir pietiekami reprezentatīvs, lai pārbaudītu, vai dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir turpinājies.

Eurostat

3.2.2.1.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

| (158) | Krievijas ražotāju nesadarbošanās dēļ Komisija, lai noteiktu normālo vērtību Krievijā, izmantoja pieejamos faktus. Šajā nolūkā tika izmantota pieprasījuma iesniedzēja sniegtā informācija (82). Šo ar autortiesībām aizsargāto informāciju sniedza Metal Expert (83). |
| --- | --- |

(158)

Krievijas ražotāju nesadarbošanās dēļ Komisija, lai noteiktu normālo vērtību Krievijā, izmantoja pieejamos faktus. Šajā nolūkā tika izmantota pieprasījuma iesniedzēja sniegtā informācija (82). Šo ar autortiesībām aizsargāto informāciju sniedza Metal Expert (83).

82

Metal Expert

83

| (159) | Tādējādi normālā vērtība tika balstīta uz pieprasījumā norādītajām iekšzemes cenām, kas tika aktualizētas (84) attiecībā uz izmeklēšanas periodu. Aktualizētās iekšzemes cenas tika publiskotas lietā. Neviena ieinteresētā persona nekādas piezīmes nesniedza. |
| --- | --- |

(159)

Tādējādi normālā vērtība tika balstīta uz pieprasījumā norādītajām iekšzemes cenām, kas tika aktualizētas (84) attiecībā uz izmeklēšanas periodu. Aktualizētās iekšzemes cenas tika publiskotas lietā. Neviena ieinteresētā persona nekādas piezīmes nesniedza.

84

3.2.2.2.   Eksporta cena

Eksporta cena

| (160) | Krievijas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tāpēc eksporta cena tika noteikta CIF līmenī, pamatojoties uz Eurostat datiem, kas koriģēti līdz ražotāja cenas līmenim. |
| --- | --- |

(160)

Krievijas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tāpēc eksporta cena tika noteikta CIF līmenī, pamatojoties uz Eurostat datiem, kas koriģēti līdz ražotāja cenas līmenim.

CIF

Eurostat

3.2.2.3.   Salīdzinājums un dempinga starpība

Salīdzinājums un dempinga starpība

| (161) | Ja tas bija nepieciešams taisnīgai salīdzināšanai, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta e) apakšpunktu koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja sniegto informāciju, eksporta cena saistībā ar pārvadājumu izmaksām tika koriģēta uz leju par 100 EUR tonnā. |
| --- | --- |

(161)

Ja tas bija nepieciešams taisnīgai salīdzināšanai, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta e) apakšpunktu koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja sniegto informāciju, eksporta cena saistībā ar pārvadājumu izmaksām tika koriģēta uz leju par 100 EUR tonnā.

| (162) | Tādējādi iegūtā vidējā svērtā dempinga starpība, izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, bija 17,6 %. |
| --- | --- |

(162)

Tādējādi iegūtā vidējā svērtā dempinga starpība, izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, bija 17,6 %.

CIF

3.2.2.4.   Secinājums

Secinājums

| (163) | Komisija tāpēc secināja, ka dempings no Krievijas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir turpinājies. |
| --- | --- |

(163)

Komisija tāpēc secināja, ka dempings no Krievijas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir turpinājies.

3.3.   Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamība pasākumu atcelšanas gadījumā

Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamība pasākumu atcelšanas gadījumā

3.3.1.   ĶTR

ĶTR

| (164) | Kā jau minēts 3.2.1. iedaļā, tika konstatēts, ka ferosilīcija imports no ĶTR pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir noticis par dempinga cenām. Pilnības labad Komisija arī izmeklēja to, vai dempings turpinātos vai atkārtotos, ja pasākumi tiktu atcelti. Tika analizēti šādi papildu faktori: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā, citu tirgu pieejamība Ķīnas ražotājiem, ĶTR ražotāju eksportētāju cenu noteikšanas prakse iekšzemes tirgū un citos tirgos un Savienības tirgus pievilcīgums. |
| --- | --- |

(164)

Kā jau minēts 3.2.1. iedaļā, tika konstatēts, ka ferosilīcija imports no ĶTR pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir noticis par dempinga cenām. Pilnības labad Komisija arī izmeklēja to, vai dempings turpinātos vai atkārtotos, ja pasākumi tiktu atcelti. Tika analizēti šādi papildu faktori: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā, citu tirgu pieejamība Ķīnas ražotājiem, ĶTR ražotāju eksportētāju cenu noteikšanas prakse iekšzemes tirgū un citos tirgos un Savienības tirgus pievilcīgums.

3.3.1.1.   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR

Ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR

| (165) | Ņemot vērā nesadarbošanos, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā tika noteikta, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem un jo īpaši uz pieprasījuma iesniedzēja sniegto informāciju. |
| --- | --- |

(165)

Ņemot vērā nesadarbošanos, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā tika noteikta, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem un jo īpaši uz pieprasījuma iesniedzēja sniegto informāciju.

| (166) | Ražošanas jauda Ķīnas Tautas Republikā ievērojami pārsniedza pašreizējos ražošanas apjomus. Saskaņā ar pieprasījumā norādītajiem datiem (85), kas izmeklēšanas laikā tika aktualizēti (86), ferosilīcija ražošanas jauda 2019. gadā bija 10 571 000 tonnu, savukārt ražošanas apjoms tā paša gada laikā bija 4 040 000 tonnas. Tādēļ jaudas izmantojums sasniedza tikai aptuveni 38,2 %. Tiek lēsts, ka, ja pasākumi tiktu atcelti, Ķīnas ražotāju neizmantotā jauda būtu 6 531 000 tonnu, savukārt Savienības tirgus patēriņš pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 740 144 tonnas (sk. 1. tabulu). Neviena no personām neatspēkoja termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā norādīto ĶTR ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu. |
| --- | --- |

(166)

Ražošanas jauda Ķīnas Tautas Republikā ievērojami pārsniedza pašreizējos ražošanas apjomus. Saskaņā ar pieprasījumā norādītajiem datiem (85), kas izmeklēšanas laikā tika aktualizēti (86), ferosilīcija ražošanas jauda 2019. gadā bija 10 571 000 tonnu, savukārt ražošanas apjoms tā paša gada laikā bija 4 040 000 tonnas. Tādēļ jaudas izmantojums sasniedza tikai aptuveni 38,2 %. Tiek lēsts, ka, ja pasākumi tiktu atcelti, Ķīnas ražotāju neizmantotā jauda būtu 6 531 000 tonnu, savukārt Savienības tirgus patēriņš pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 740 144 tonnas (sk. 1. tabulu). Neviena no personām neatspēkoja termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā norādīto ĶTR ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu.

85

86

| (167) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secināja, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā jauda, kuru tie varētu izmantot, lai ražotu ferosilīciju eksportēšanai uz Savienības tirgu tad, ja pasākumi tiktu atcelti. |
| --- | --- |

(167)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secināja, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā jauda, kuru tie varētu izmantot, lai ražotu ferosilīciju eksportēšanai uz Savienības tirgu tad, ja pasākumi tiktu atcelti.

3.3.1.2.   Citu tirgu pieejamība

Citu tirgu pieejamība

| (168) | Ķīnas iekšzemes tirgus ir pasaulē nepārprotami nozīmīgākais tirgus, jo 2017. gadā tas atbilda 58 % no pasaules redzamā patēriņa (87). Tomēr laikā no 2013. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam patēriņš šajā tirgū samazinājās par 18 % jeb 887 000 tonnām (88). |
| --- | --- |

(168)

Ķīnas iekšzemes tirgus ir pasaulē nepārprotami nozīmīgākais tirgus, jo 2017. gadā tas atbilda 58 % no pasaules redzamā patēriņa (87). Tomēr laikā no 2013. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam patēriņš šajā tirgū samazinājās par 18 % jeb 887 000 tonnām (88).

87

88

| (169) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Japāna no ĶTR importēja 167 000 tonnu ferosilīcija un bija ĶTR ražošanas nozares lielākais eksporta tirgus, kas veidoja 27,7 % no kopējā Ķīnas ferosilīcija eksporta apjoma. Tomēr, kā norādīts preses publikācijās, Japānas ferosakausējumu ražotāji plāno dažādot piegādi un izbeigt atkarību no Indijas un ĶTR. Šim nolūkam tie 2017. gadā ir izveidojuši vairākus kopuzņēmumus Malaizijā (89). Tādēļ ir gaidāms, ka Ķīnas eksportam nākotnē būs grūtāk piekļūt Japānas tirgum. |
| --- | --- |

(169)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Japāna no ĶTR importēja 167 000 tonnu ferosilīcija un bija ĶTR ražošanas nozares lielākais eksporta tirgus, kas veidoja 27,7 % no kopējā Ķīnas ferosilīcija eksporta apjoma. Tomēr, kā norādīts preses publikācijās, Japānas ferosakausējumu ražotāji plāno dažādot piegādi un izbeigt atkarību no Indijas un ĶTR. Šim nolūkam tie 2017. gadā ir izveidojuši vairākus kopuzņēmumus Malaizijā (89). Tādēļ ir gaidāms, ka Ķīnas eksportam nākotnē būs grūtāk piekļūt Japānas tirgum.

89

| (170) | Tādēļ Komisija secināja, ka, ja pašreizējie pasākumi zaudētu spēku, pastāv liels risks, ka Ķīnas ražotāji centīsies kompensēt būtiskos zaudējumus nozīmīgajā iekšzemes un, domājams, arī Japānas tirgū attiecībā uz pārdošanas apjomu, novirzot ievērojamas pārdošanas plūsmas uz Savienības tirgu. |
| --- | --- |

(170)

Tādēļ Komisija secināja, ka, ja pašreizējie pasākumi zaudētu spēku, pastāv liels risks, ka Ķīnas ražotāji centīsies kompensēt būtiskos zaudējumus nozīmīgajā iekšzemes un, domājams, arī Japānas tirgū attiecībā uz pārdošanas apjomu, novirzot ievērojamas pārdošanas plūsmas uz Savienības tirgu.

3.3.1.3.   Eiropas Savienības tirgus pievilcība

Eiropas Savienības tirgus pievilcība

| (171) | Ķīnas ferosilīcija eksports pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sasniedza 608 000 tonnu, tajā skaitā uz Savienību –3 587 tonnas (90). Ķīnas ražotāji eksportēja uz 63 valstīm, un vidējās ferosilīcija pārdošanas cenas šajās valstīs bija zemākas nekā pārdošanas cenas Savienībā. Tikai 14 no šīm valstīm pārdošanas cenas bija augstākas par pārdošanas cenām Savienībā. Vidējā Ķīnas pārdošanas cena Savienībā bija augstāka (+6,1 %) par vidējo Ķīnas eksporta pārdošanas cenu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (91). Tādēļ eksports uz Savienību Ķīnas eksportētājiem ir daudz pievilcīgāks nekā eksports uz gandrīz jebkuru citu valsti. |
| --- | --- |

(171)

Ķīnas ferosilīcija eksports pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sasniedza 608 000 tonnu, tajā skaitā uz Savienību –3 587 tonnas (90). Ķīnas ražotāji eksportēja uz 63 valstīm, un vidējās ferosilīcija pārdošanas cenas šajās valstīs bija zemākas nekā pārdošanas cenas Savienībā. Tikai 14 no šīm valstīm pārdošanas cenas bija augstākas par pārdošanas cenām Savienībā. Vidējā Ķīnas pārdošanas cena Savienībā bija augstāka (+6,1 %) par vidējo Ķīnas eksporta pārdošanas cenu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (91). Tādēļ eksports uz Savienību Ķīnas eksportētājiem ir daudz pievilcīgāks nekā eksports uz gandrīz jebkuru citu valsti.

90

91

| (172) | Savienības tirgu pievilcīgu Ķīnas ražotājiem dara arī tā lielums: ferosilīcija globālā patēriņa ziņā Savienība pēc ĶTR ir otrs lielākais vienotais tirgus. Tas ir 1,7 reizes lielāks par Ziemeļamerikas un 1,5 reizes lielāks par Japānas tirgu (92). Tādēļ tā lielums ir svarīgs faktors, kas vairo tā pievilcīgumu. |
| --- | --- |

(172)

Savienības tirgu pievilcīgu Ķīnas ražotājiem dara arī tā lielums: ferosilīcija globālā patēriņa ziņā Savienība pēc ĶTR ir otrs lielākais vienotais tirgus. Tas ir 1,7 reizes lielāks par Ziemeļamerikas un 1,5 reizes lielāks par Japānas tirgu (92). Tādēļ tā lielums ir svarīgs faktors, kas vairo tā pievilcīgumu.

92

3.3.1.4.   Secinājums par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību

Secinājums par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību

| (173) | Ņemot vērā dempinga turpināšanos pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, eksportētāju veikto cenu noteikšanu trešo valstu tirgos, lielo ĶTR neizmantoto jaudu, Savienības tirgus lielumu un šajā tirgū valdošās cenas, kā arī būtisko patēriņa samazinājumu iekšzemes tirgū un paredzamo cita svarīga eksporta tirgus pieejamības samazināšanos, pastāv liela iespējamība, ka dempings no ĶTR turpināties vai atkārtotos, ja pasākumi vairs netiktu piemēroti. |
| --- | --- |

(173)

Ņemot vērā dempinga turpināšanos pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, eksportētāju veikto cenu noteikšanu trešo valstu tirgos, lielo ĶTR neizmantoto jaudu, Savienības tirgus lielumu un šajā tirgū valdošās cenas, kā arī būtisko patēriņa samazinājumu iekšzemes tirgū un paredzamo cita svarīga eksporta tirgus pieejamības samazināšanos, pastāv liela iespējamība, ka dempings no ĶTR turpināties vai atkārtotos, ja pasākumi vairs netiktu piemēroti.

3.3.2.   Krievija

Krievija

| (174) | Kā jau minēts 3.2.2. iedaļā, tika konstatēts, ka ferosilīcija imports no Krievijas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir noticis par dempinga cenām. Komisija arī izmeklēja, vai dempings turpinātos vai atkārtotos, ja pasākumi tiktu atcelti. Tika analizēti šādi papildu faktori: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Krievijā, citu tirgu pieejamība Krievijas ražotājiem, Krievijas ražotāju eksportētāju cenu noteikšanas prakse iekšzemes tirgū un citos tirgos un Savienības tirgus pievilcīgums. |
| --- | --- |

(174)

Kā jau minēts 3.2.2. iedaļā, tika konstatēts, ka ferosilīcija imports no Krievijas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir noticis par dempinga cenām. Komisija arī izmeklēja, vai dempings turpinātos vai atkārtotos, ja pasākumi tiktu atcelti. Tika analizēti šādi papildu faktori: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Krievijā, citu tirgu pieejamība Krievijas ražotājiem, Krievijas ražotāju eksportētāju cenu noteikšanas prakse iekšzemes tirgū un citos tirgos un Savienības tirgus pievilcīgums.

3.3.2.1.   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Krievijā

Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Krievijā

| (175) | Ņemot vērā nesadarbošanos, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu ražošanas jauda un neizmantotā jauda Krievijā tika noteikta, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, jo īpaši uz pieprasījuma iesniedzēja sniegto un aktualizēto informāciju (93). |
| --- | --- |

(175)

Ņemot vērā nesadarbošanos, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu ražošanas jauda un neizmantotā jauda Krievijā tika noteikta, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, jo īpaši uz pieprasījuma iesniedzēja sniegto un aktualizēto informāciju (93).

93

| (176) | Ražošanas jauda Krievijā ievērojami pārsniedza pašreizējos ražošanas apjomus. Kā norādīts pieprasījumā, ferosilīcija ražošanas jauda 2019. gadā bija 826 000 tonnu, savukārt ražošanas apjoms tā paša gada laikā bija 561 000 tonnu. Tādēļ jaudas izmantojums sasniedza tikai aptuveni 67,9 %. Ja pasākumi tiktu atcelti, Krievijas ražotājiem ir pietiekama neizmantotā jauda, kas tiek lēsta 265 000 tonnu apmērā, lai par dempinga cenām veiktu ferosilīcija pārmērīgu piegādi Savienības tirgum, kura patēriņš pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 740 144 tonnas. |
| --- | --- |

(176)

Ražošanas jauda Krievijā ievērojami pārsniedza pašreizējos ražošanas apjomus. Kā norādīts pieprasījumā, ferosilīcija ražošanas jauda 2019. gadā bija 826 000 tonnu, savukārt ražošanas apjoms tā paša gada laikā bija 561 000 tonnu. Tādēļ jaudas izmantojums sasniedza tikai aptuveni 67,9 %. Ja pasākumi tiktu atcelti, Krievijas ražotājiem ir pietiekama neizmantotā jauda, kas tiek lēsta 265 000 tonnu apmērā, lai par dempinga cenām veiktu ferosilīcija pārmērīgu piegādi Savienības tirgum, kura patēriņš pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 740 144 tonnas.

| (177) | Divi Krievijas eksportētāji, kas nesadarbojās, un KV apgalvoja, ka Komisija ir pārāk zemu novērtējusi izmantojuma līmeni Krievijā. KV norādīja uz divu Krievijas ražotāju eksportētāju iesniegtajiem apsvērumiem, saskaņā ar kuriem Krievijā ražošanas jauda ir daudz zemāka, jo īpaši abiem ražotājiem eksportētājiem pašiem, bet Krievijas ražošanas apjoms – augstāks. Tādēļ jaudas izmantojums Krievijā būtu no 90 % līdz 100 %. KV arī norādīja uz apsvērumiem, ko tā šajā sakarā bija iesniegusi. |
| --- | --- |

(177)

Divi Krievijas eksportētāji, kas nesadarbojās, un KV apgalvoja, ka Komisija ir pārāk zemu novērtējusi izmantojuma līmeni Krievijā. KV norādīja uz divu Krievijas ražotāju eksportētāju iesniegtajiem apsvērumiem, saskaņā ar kuriem Krievijā ražošanas jauda ir daudz zemāka, jo īpaši abiem ražotājiem eksportētājiem pašiem, bet Krievijas ražošanas apjoms – augstāks. Tādēļ jaudas izmantojums Krievijā būtu no 90 % līdz 100 %. KV arī norādīja uz apsvērumiem, ko tā šajā sakarā bija iesniegusi.

| (178) | Pirmkārt, Komisija norādīja, ka KV/Krievijas Federācijas Ekonomiskās attīstības ministrija 2019. gada 24. aprīļa iesniegumā norādīja, ka pieprasījuma iesniedzēju norādīto un Komisijas izmantoto pārskatāmā izstrādājuma ražošanas jaudu Krievijā “apstiprina arī Krievijas oficiālā statistika”. |
| --- | --- |

(178)

Pirmkārt, Komisija norādīja, ka KV/Krievijas Federācijas Ekonomiskās attīstības ministrija 2019. gada 24. aprīļa iesniegumā norādīja, ka pieprasījuma iesniedzēju norādīto un Komisijas izmantoto pārskatāmā izstrādājuma ražošanas jaudu Krievijā “apstiprina arī Krievijas oficiālā statistika”.

| (179) | Otrkārt, saskaņā ar izmeklēšanu Krievijas ražošanas jauda 2019. gadā tika lēsta 826 000 tonnu apmērā, turpretī, balstoties uz Krievijas oficiālo statistiku, 2018. gadā šis skaitlis būtu bijis vēl lielāks, proti, 932 000 tonnu. Rādītāji, kurus par 2017. gadu ir iesnieguši ražotāji eksportētāji, kas nesadarbojās, nesaskan ne ar Krievijas oficiālo statistiku, ne ar pieprasījuma iesniedzēju aplēsēm par šo gadu. Kā norāda KV, faktiski 2017. gadā Krievijas ražošanas jauda bija par [20 %–30 %] lielāka nekā abu ražotāju eksportētāju, kas nesadarbojās, iesniegtais tās rādītājs. Tādēļ, balstoties gan uz pieprasījuma iesniedzēju aplēsēm, gan Krievijas oficiālo statistiku (kā arī KV paziņojumu), ir skaidri redzams, ka ražotāja eksportētāja norādītā ražošanas jauda bija novērtēta par zemu. |
| --- | --- |

(179)

Otrkārt, saskaņā ar izmeklēšanu Krievijas ražošanas jauda 2019. gadā tika lēsta 826 000 tonnu apmērā, turpretī, balstoties uz Krievijas oficiālo statistiku, 2018. gadā šis skaitlis būtu bijis vēl lielāks, proti, 932 000 tonnu. Rādītāji, kurus par 2017. gadu ir iesnieguši ražotāji eksportētāji, kas nesadarbojās, nesaskan ne ar Krievijas oficiālo statistiku, ne ar pieprasījuma iesniedzēju aplēsēm par šo gadu. Kā norāda KV, faktiski 2017. gadā Krievijas ražošanas jauda bija par [20 %–30 %] lielāka nekā abu ražotāju eksportētāju, kas nesadarbojās, iesniegtais tās rādītājs. Tādēļ, balstoties gan uz pieprasījuma iesniedzēju aplēsēm, gan Krievijas oficiālo statistiku (kā arī KV paziņojumu), ir skaidri redzams, ka ražotāja eksportētāja norādītā ražošanas jauda bija novērtēta par zemu.

| (180) | Treškārt, ražotāju eksportētāju, kas nesadarbojās, iesniegtā informācija attiecās uz 2017. gadu, nevis izmeklēšanas periodu. Pat ja šo nepārbaudīto informāciju pieņemtu, apgalvojums, ka jaudas izmantojums Krievijā sasniedz gandrīz 100 %, tik un tā ir nepatiess. Ja jaudas izmantojumu aprēķinātu, izmantojot Krievijas oficiālo statistiku attiecībā uz ražošanas jaudu (840 700 tonnas) un faktisko ražotāja eksportētāja, kas nesadarbojās, iesniegto ražošanas apjomu [600 000 tonnas – 700 000 tonnas] 2017. gadā, jaudas izmantojums būtu [71 %–83 %], kas tik un tā ir tālu no “gandrīz 100”. |
| --- | --- |

(180)

Treškārt, ražotāju eksportētāju, kas nesadarbojās, iesniegtā informācija attiecās uz 2017. gadu, nevis izmeklēšanas periodu. Pat ja šo nepārbaudīto informāciju pieņemtu, apgalvojums, ka jaudas izmantojums Krievijā sasniedz gandrīz 100 %, tik un tā ir nepatiess. Ja jaudas izmantojumu aprēķinātu, izmantojot Krievijas oficiālo statistiku attiecībā uz ražošanas jaudu (840 700 tonnas) un faktisko ražotāja eksportētāja, kas nesadarbojās, iesniegto ražošanas apjomu [600 000 tonnas – 700 000 tonnas] 2017. gadā, jaudas izmantojums būtu [71 %–83 %], kas tik un tā ir tālu no “gandrīz 100”.

| (181) | Jebkurā gadījumā pieprasījuma iesniedzēja sniegtie dati par ražošanas jaudu un apjomu ir nesenāki un tādējādi piemērotāki uz nākotni vērstiem aprēķiniem, piemēram, varbūtības analīzei, jo tie attiecās uz 2019. gadu. |
| --- | --- |

(181)

Jebkurā gadījumā pieprasījuma iesniedzēja sniegtie dati par ražošanas jaudu un apjomu ir nesenāki un tādējādi piemērotāki uz nākotni vērstiem aprēķiniem, piemēram, varbūtības analīzei, jo tie attiecās uz 2019. gadu.

| (182) | Visu šo iemeslu dēļ apgalvojumi, ka Komisija būtu pārāk augstu novērtējusi neizmantoto jaudu Krievijā, tiek noraidīti. Šis lēmums tika izpausts personām, kurām tika dota iespēja iesniegt piezīmes pirms galīgā lēmuma pieņemšanas. |
| --- | --- |

(182)

Visu šo iemeslu dēļ apgalvojumi, ka Komisija būtu pārāk augstu novērtējusi neizmantoto jaudu Krievijā, tiek noraidīti. Šis lēmums tika izpausts personām, kurām tika dota iespēja iesniegt piezīmes pirms galīgā lēmuma pieņemšanas.

| (183) | Atbildē abi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Komisija nav atbildējusi uz visiem neatrisinātajiem jautājumiem kopumā, uz kuriem visā pašreizējā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā norādījuši šie ražotāji eksportētāji un KV, un jo īpaši uz Komisijas konstatējumiem par Krievijas ražotāju neizmantoto jaudu. Ražotāji eksportētāji arī norādīja, ka, izņemot dempinga jautājumus, tie bija pilnībā sadarbojušies izmeklēšanā kā ieinteresētās personas. Tie arī apgalvoja, ka, ņemot vērā būtiskās nesakritības dažādu ieinteresēto personu sniegtajos datos par jaudu, ražošanu un jaudas izmantojumu Krievijā, Komisijai bija pienākums pārbaudīt datus, tostarp veicot pārbaudes apmeklējumus to telpās. Pamatojoties uz alternatīviem aprēķiniem, izmantojot uzņēmumu un pieprasījuma iesniedzēju sniegtos datus, ražotāji eksportētāji apstrīdēja to, ka ir ticis noraidīts to arguments, ka jaudas izmantojuma līmenis bija tuvu 100 %. Šajā sakarā tie apgalvoja, ka Komisija ir selektīvi izmantojusi datus par ražošanas jaudu un apjomiem. Visbeidzot, uzņēmumi atsaucās uz PTO judikatūru saistībā ar pieejamajiem faktiem, pamatojot savu apgalvojumu, ka Komisijas izmantotā informācija šajā lietā nebija vispiemērotākā un ka tie ir iesnieguši vislabāko pieejamo informāciju. |
| --- | --- |

(183)

Atbildē abi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Komisija nav atbildējusi uz visiem neatrisinātajiem jautājumiem kopumā, uz kuriem visā pašreizējā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā norādījuši šie ražotāji eksportētāji un KV, un jo īpaši uz Komisijas konstatējumiem par Krievijas ražotāju neizmantoto jaudu. Ražotāji eksportētāji arī norādīja, ka, izņemot dempinga jautājumus, tie bija pilnībā sadarbojušies izmeklēšanā kā ieinteresētās personas. Tie arī apgalvoja, ka, ņemot vērā būtiskās nesakritības dažādu ieinteresēto personu sniegtajos datos par jaudu, ražošanu un jaudas izmantojumu Krievijā, Komisijai bija pienākums pārbaudīt datus, tostarp veicot pārbaudes apmeklējumus to telpās. Pamatojoties uz alternatīviem aprēķiniem, izmantojot uzņēmumu un pieprasījuma iesniedzēju sniegtos datus, ražotāji eksportētāji apstrīdēja to, ka ir ticis noraidīts to arguments, ka jaudas izmantojuma līmenis bija tuvu 100 %. Šajā sakarā tie apgalvoja, ka Komisija ir selektīvi izmantojusi datus par ražošanas jaudu un apjomiem. Visbeidzot, uzņēmumi atsaucās uz PTO judikatūru saistībā ar pieejamajiem faktiem, pamatojot savu apgalvojumu, ka Komisijas izmantotā informācija šajā lietā nebija vispiemērotākā un ka tie ir iesnieguši vislabāko pieejamo informāciju.

| (184) | Pirmkārt, Komisija nepiekrita, ka būtu bijis kāds pamats vai arguments, kas nebūtu ticis izvērtēts un uz ko nebūtu sniegta atbilde. Komisija patiesībā nosūtīja uzņēmumiem papildu izpaužamo informāciju, lai nodrošinātu, ka uz to piezīmēm par neizmantoto jaudu ir pilnībā atbildēts un ka tām ir bijusi dota iespēja izteikt piezīmes, pirms konstatējumi ir kļuvuši galīgi. Tas, ka uzņēmumi nepiekrita Komisijas secinājumiem, nebūtu jājauc ar pamatojuma trūkumu. Uzņēmumi nenorādīja, kurus jautājumus, izņemot neizmantoto jaudu, Komisija nav aplūkojusi galīgās informācijas izpaušanas dokumentā. Lieki teikt, ka papildu informācijas izpaušana aprobežojās vienīgi ar neizmantotās jaudas izvērtējumu un ka atbilde uz piezīmēm pie galīgās informācijas izpaušanas dokumenta ir atrodama šajā regulā saskaņā ar Komisijas parasto praksi. |
| --- | --- |

(184)

Pirmkārt, Komisija nepiekrita, ka būtu bijis kāds pamats vai arguments, kas nebūtu ticis izvērtēts un uz ko nebūtu sniegta atbilde. Komisija patiesībā nosūtīja uzņēmumiem papildu izpaužamo informāciju, lai nodrošinātu, ka uz to piezīmēm par neizmantoto jaudu ir pilnībā atbildēts un ka tām ir bijusi dota iespēja izteikt piezīmes, pirms konstatējumi ir kļuvuši galīgi. Tas, ka uzņēmumi nepiekrita Komisijas secinājumiem, nebūtu jājauc ar pamatojuma trūkumu. Uzņēmumi nenorādīja, kurus jautājumus, izņemot neizmantoto jaudu, Komisija nav aplūkojusi galīgās informācijas izpaušanas dokumentā. Lieki teikt, ka papildu informācijas izpaušana aprobežojās vienīgi ar neizmantotās jaudas izvērtējumu un ka atbilde uz piezīmēm pie galīgās informācijas izpaušanas dokumenta ir atrodama šajā regulā saskaņā ar Komisijas parasto praksi.

| (185) | Otrkārt, minētie divi ražotāji eksportētāji saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tika uzskatīti par personām, kas nesadarbojās. Kā norādījuši paši uzņēmumi, tie izvēlējās nesniegt atbildes uz anketas jautājumiem, kurās tika pieprasīta svarīga informācija, kas tiktu izmantota ne vien dempinga, bet arī kaitējuma novērtēšanai (piemēram, attiecībā uz ražošanu, ražošanas jaudu un tās izmantojumu). Lai gan nepastāv juridisks pienākums veikt pārbaudes uz vietas, Komisija praksē pārbauda visu ieinteresēto personu sniegtās atbildes uz anketas jautājumiem un papildu datus, tomēr tas netika veikts attiecībā uz šiem diviem ražotājiem eksportētājiem. Komisija arī norāda, ka konkrēti šajā gadījumā neatkarīgi no tā, ka šīs personas nesadarbojās un tādēļ to telpās netika veikta pārbaude, to iesniegtie dati tika izvērtēti pēc būtības, pat ja tos nepārbaudīja, kā minēts atsevišķi izpaustajā informācijā. Pēc salīdzināšanas ar KV un pieprasījuma iesniedzēju sniegto informāciju šī informācija vēlāk tika noraidīta arī pēc būtības. Pretēji uzņēmumu apgalvotajam, “būtiskas nesakritības dažādu ieinteresēto personu iesniegtajos datos” nepastāvēja. Tikai to iesniegtā informācija būtiski atšķīrās no pārējās lietā pieejamās informācijas, un, kas vēl svarīgāk, šī informācija attiecās uz 2017. gadu laikposmā pirms pārskatīšanas izmeklēšanas perioda, kā arī uz nesenāko 2018. gada periodu, par kuru informāciju bija iesniegusi KV. Vienlaikus pieprasījuma iesniedzēju un KV sniegtie dati, uz kuriem Komisija paļāvās, veicot novērtējumu, bija savstarpēji saskanīgi, lai arī ne identiski. 2019. gada 24. aprīļa iesniegumā KV/Krievijas Federācijas Ekonomiskās attīstības ministrija pati apstiprināja, ka pieprasījuma iesniedzēju sniegtie dati ir pareizi. Pamatojoties uz minēto, Komisija pēc būtības un neatkarīgi no informācijas pārbaudes secināja, ka ražotāju eksportētāju sniegtie dati ir novecojuši un tādējādi nebūtiski, kā arī neuzticami, tādēļ tie nav izmantojami, lai aprēķinātu neizmantoto jaudu Krievijā. |
| --- | --- |

(185)

Otrkārt, minētie divi ražotāji eksportētāji saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tika uzskatīti par personām, kas nesadarbojās. Kā norādījuši paši uzņēmumi, tie izvēlējās nesniegt atbildes uz anketas jautājumiem, kurās tika pieprasīta svarīga informācija, kas tiktu izmantota ne vien dempinga, bet arī kaitējuma novērtēšanai (piemēram, attiecībā uz ražošanu, ražošanas jaudu un tās izmantojumu). Lai gan nepastāv juridisks pienākums veikt pārbaudes uz vietas, Komisija praksē pārbauda visu ieinteresēto personu sniegtās atbildes uz anketas jautājumiem un papildu datus, tomēr tas netika veikts attiecībā uz šiem diviem ražotājiem eksportētājiem. Komisija arī norāda, ka konkrēti šajā gadījumā neatkarīgi no tā, ka šīs personas nesadarbojās un tādēļ to telpās netika veikta pārbaude, to iesniegtie dati tika izvērtēti pēc būtības, pat ja tos nepārbaudīja, kā minēts atsevišķi izpaustajā informācijā. Pēc salīdzināšanas ar KV un pieprasījuma iesniedzēju sniegto informāciju šī informācija vēlāk tika noraidīta arī pēc būtības. Pretēji uzņēmumu apgalvotajam, “būtiskas nesakritības dažādu ieinteresēto personu iesniegtajos datos” nepastāvēja. Tikai to iesniegtā informācija būtiski atšķīrās no pārējās lietā pieejamās informācijas, un, kas vēl svarīgāk, šī informācija attiecās uz 2017. gadu laikposmā pirms pārskatīšanas izmeklēšanas perioda, kā arī uz nesenāko 2018. gada periodu, par kuru informāciju bija iesniegusi KV. Vienlaikus pieprasījuma iesniedzēju un KV sniegtie dati, uz kuriem Komisija paļāvās, veicot novērtējumu, bija savstarpēji saskanīgi, lai arī ne identiski. 2019. gada 24. aprīļa iesniegumā KV/Krievijas Federācijas Ekonomiskās attīstības ministrija pati apstiprināja, ka pieprasījuma iesniedzēju sniegtie dati ir pareizi. Pamatojoties uz minēto, Komisija pēc būtības un neatkarīgi no informācijas pārbaudes secināja, ka ražotāju eksportētāju sniegtie dati ir novecojuši un tādējādi nebūtiski, kā arī neuzticami, tādēļ tie nav izmantojami, lai aprēķinātu neizmantoto jaudu Krievijā.

| (186) | Treškārt, pretēji uzņēmumu apgalvotajam, Komisijas veiktajos aprēķinos tika izmantoti pašu uzņēmumu dati un KV iesniegtā oficiālā statistika par jaudu Krievijā (nevis pieprasījuma iesniedzēja sniegtā informācija). Komisija arī nevar piekrist, ka atšķirīgas metodikas izmantošana varētu dot tik atšķirīgus rezultātus, kādi ir novērojami saistībā ar uzņēmumu sniegtajiem ražošanas jaudas rādītājiem. Šī iemesla dēļ Komisija noraida apgalvojumu, ka tā būtu selektīvi izvēlējusies tai pieejamos datus. Uzņēmumu sniegto informāciju, salīdzinot to ar oficiālo statistiku, neizdevās apstiprināt, tādēļ tā tika noraidīta. |
| --- | --- |

(186)

Treškārt, pretēji uzņēmumu apgalvotajam, Komisijas veiktajos aprēķinos tika izmantoti pašu uzņēmumu dati un KV iesniegtā oficiālā statistika par jaudu Krievijā (nevis pieprasījuma iesniedzēja sniegtā informācija). Komisija arī nevar piekrist, ka atšķirīgas metodikas izmantošana varētu dot tik atšķirīgus rezultātus, kādi ir novērojami saistībā ar uzņēmumu sniegtajiem ražošanas jaudas rādītājiem. Šī iemesla dēļ Komisija noraida apgalvojumu, ka tā būtu selektīvi izvēlējusies tai pieejamos datus. Uzņēmumu sniegto informāciju, salīdzinot to ar oficiālo statistiku, neizdevās apstiprināt, tādēļ tā tika noraidīta.

| (187) | Ceturtkārt, Komisija nepiekrita, ka šajā lietā vispiemērotākā informācija bija uzņēmumu sniegtā informācija. Salīdzinot ar oficiālajiem datiem, tika konstatēts, ka sniegtie ražošanas jaudas rādītāji nebija pareizi, tādēļ šī informācija tika uzskatīta par neuzticamu un netika izmantota Komisijas konstatējumos. Komisija nolēma izmantot pieprasījuma iesniedzēju sniegto informāciju, kas atbilda Krievijas oficiālajai statistikai. Saistībā ar pamatregulu un PTO jēdzienu, uz kuru atsaucas uzņēmumi, šī informācija lietā tika atzīta par “vispiemērotāko”. Tāpēc uzņēmumu apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(187)

Ceturtkārt, Komisija nepiekrita, ka šajā lietā vispiemērotākā informācija bija uzņēmumu sniegtā informācija. Salīdzinot ar oficiālajiem datiem, tika konstatēts, ka sniegtie ražošanas jaudas rādītāji nebija pareizi, tādēļ šī informācija tika uzskatīta par neuzticamu un netika izmantota Komisijas konstatējumos. Komisija nolēma izmantot pieprasījuma iesniedzēju sniegto informāciju, kas atbilda Krievijas oficiālajai statistikai. Saistībā ar pamatregulu un PTO jēdzienu, uz kuru atsaucas uzņēmumi, šī informācija lietā tika atzīta par “vispiemērotāko”. Tāpēc uzņēmumu apgalvojums tika noraidīts.

| (188) | Komisija atgādināja, ka neizmantotās jaudas novērtējums jebkurā gadījumā bija tikai viens no vairākiem elementiem un rādītājiem, ar kuriem tai termiņbeigu pārskatīšanā juridiski ir pienākums pamatot savus konstatējumus attiecībā uz kaitējuma atkārtošanos. |
| --- | --- |

(188)

Komisija atgādināja, ka neizmantotās jaudas novērtējums jebkurā gadījumā bija tikai viens no vairākiem elementiem un rādītājiem, ar kuriem tai termiņbeigu pārskatīšanā juridiski ir pienākums pamatot savus konstatējumus attiecībā uz kaitējuma atkārtošanos.

| (189) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secināja, ka Krievijas ražotājiem eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā jauda, kuru tie varētu izmantot, lai ražotu ferosilīciju eksportēšanai uz Savienības tirgu tad, ja pasākumi tiktu atcelti. |
| --- | --- |

(189)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secināja, ka Krievijas ražotājiem eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā jauda, kuru tie varētu izmantot, lai ražotu ferosilīciju eksportēšanai uz Savienības tirgu tad, ja pasākumi tiktu atcelti.

3.3.2.2.   Citu tirgu pieejamība

Citu tirgu pieejamība

| (190) | Kā aprakstīts 168. apsvērumā, nesenā notikumu attīstība Japānas tirgū vedina domāt, ka imports no Malaizijas pakāpeniski aizstās pārējā importa tirgus daļu. Japāna ir arī lielākais Krievijas ferosilīcija eksporta tirgus. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Japānas tirgus veidoja 30 % no kopējā Krievijas ferosilīcija eksporta apjoma (jeb 127 000 tonnas). Ja pašreizējie pasākumi tiktu atcelti, Krievijas ražotāji eksportētāji, visticamāk, vismaz daļu no šī eksporta novirzītu uz Savienību par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(190)

Kā aprakstīts 168. apsvērumā, nesenā notikumu attīstība Japānas tirgū vedina domāt, ka imports no Malaizijas pakāpeniski aizstās pārējā importa tirgus daļu. Japāna ir arī lielākais Krievijas ferosilīcija eksporta tirgus. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Japānas tirgus veidoja 30 % no kopējā Krievijas ferosilīcija eksporta apjoma (jeb 127 000 tonnas). Ja pašreizējie pasākumi tiktu atcelti, Krievijas ražotāji eksportētāji, visticamāk, vismaz daļu no šī eksporta novirzītu uz Savienību par dempinga cenām.

3.3.2.3.   Eiropas Savienības tirgus pievilcība

Eiropas Savienības tirgus pievilcība

| (191) | Sadarbības trūkuma dēļ, lai salīdzinātu Krievijas eksporta cenas uz Savienību ar Krievijas eksporta cenām citos eksporta tirgos, tika izmantots Global Trade Atlas (“GTA”) un Krievijas muitas ārējās tirdzniecības statistika, un abi avoti, šķiet, sniedz gandrīz vienus un to pašus rezultātus. Balstoties uz tiem, vidējā Ķīnas pārdošanas cena Savienībā bija 1 149 EUR par tonnu (vai 8,1 %) augstāka par vidējo Krievijas eksporta pārdošanas cenu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Krievijas ražotāju eksportētāju pārdošanas cenas tikai 2 no 36 valstīm bija vidēji augstākas nekā Savienībā. Šie pārdošanas apjomi veidoja mazāk nekā 1 % kopējā apjoma. Tādēļ Komisija konstatēja, ka eksports uz Savienību Krievijas eksportētājiem ir daudz pievilcīgāks nekā eksports uz gandrīz jebkuru citu valsti. |
| --- | --- |

(191)

Sadarbības trūkuma dēļ, lai salīdzinātu Krievijas eksporta cenas uz Savienību ar Krievijas eksporta cenām citos eksporta tirgos, tika izmantots Global Trade Atlas (“GTA”) un Krievijas muitas ārējās tirdzniecības statistika, un abi avoti, šķiet, sniedz gandrīz vienus un to pašus rezultātus. Balstoties uz tiem, vidējā Ķīnas pārdošanas cena Savienībā bija 1 149 EUR par tonnu (vai 8,1 %) augstāka par vidējo Krievijas eksporta pārdošanas cenu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Krievijas ražotāju eksportētāju pārdošanas cenas tikai 2 no 36 valstīm bija vidēji augstākas nekā Savienībā. Šie pārdošanas apjomi veidoja mazāk nekā 1 % kopējā apjoma. Tādēļ Komisija konstatēja, ka eksports uz Savienību Krievijas eksportētājiem ir daudz pievilcīgāks nekā eksports uz gandrīz jebkuru citu valsti.

Global Trade Atlas

GTA

| (192) | Pēc informācijas izpaušanas abi 191. apsvērumā minētie Krievijas ražotāji eksportētāji nepiekrita Komisijas konstatējumiem attiecībā uz Savienības tirgus pievilcīgumu Krievijas ferosilīcija nozarei. Tie apšaubīja Krievijas muitas ārējās tirdzniecības statistikā norādītās cenas, jo tās esot neuzticamas. Tomēr šis apgalvojums netika sīkāk pamatots, kā arī netika piedāvāts alternatīvs veids, kā salīdzināt Krievijas eksporta cenas dažādos tirgos. Ir jāatgādina, ka abas attiecīgās personas ir divi no lielākajiem Krievijas ražotājiem eksportētājiem un, ja tās būtu nolēmušas sadarboties izmeklēšanā, kas tomēr nenotika, Komisija būtu varējusi rūpīgi izvērtēt Krievijas salīdzināmu izstrādājumu eksporta cenas dažādos pasaules tirgos, balstoties uz to eksporta pārdošanas apjomiem. Abi ražotāji eksportētāji arī apgalvoja, ka Krievijas eksporta apjoms uz Savienību būtu maznozīmīgs, kas liedz izdarīt secinājumus no šī importa cenām. Kā norādīts 157. apsvērumā, imports no Krievijas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā veidoja aptuveni 0,4 % no kopējā patēriņa Savienībā un Komisija uzskatīja šādu importa līmeni par pietiekami reprezentatīvu. Visbeidzot, šīs personas apgalvoja, ka ferosilīcija cenas nosaka ĶTR, bet pārējie tirgus dalībnieki kopumā seko šīm cenām un pieļauj tikai sīkas atkāpes no tām. Neatkarīgi no tā, vai tā arī ir, Komisija uzskatīja, ka tam nav nozīmes ar cenām saistītā Savienības tirgus pievilcīguma novērtēšanā, salīdzinot ar citiem tirgiem. Līdz ar to šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(192)

Pēc informācijas izpaušanas abi 191. apsvērumā minētie Krievijas ražotāji eksportētāji nepiekrita Komisijas konstatējumiem attiecībā uz Savienības tirgus pievilcīgumu Krievijas ferosilīcija nozarei. Tie apšaubīja Krievijas muitas ārējās tirdzniecības statistikā norādītās cenas, jo tās esot neuzticamas. Tomēr šis apgalvojums netika sīkāk pamatots, kā arī netika piedāvāts alternatīvs veids, kā salīdzināt Krievijas eksporta cenas dažādos tirgos. Ir jāatgādina, ka abas attiecīgās personas ir divi no lielākajiem Krievijas ražotājiem eksportētājiem un, ja tās būtu nolēmušas sadarboties izmeklēšanā, kas tomēr nenotika, Komisija būtu varējusi rūpīgi izvērtēt Krievijas salīdzināmu izstrādājumu eksporta cenas dažādos pasaules tirgos, balstoties uz to eksporta pārdošanas apjomiem. Abi ražotāji eksportētāji arī apgalvoja, ka Krievijas eksporta apjoms uz Savienību būtu maznozīmīgs, kas liedz izdarīt secinājumus no šī importa cenām. Kā norādīts 157. apsvērumā, imports no Krievijas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā veidoja aptuveni 0,4 % no kopējā patēriņa Savienībā un Komisija uzskatīja šādu importa līmeni par pietiekami reprezentatīvu. Visbeidzot, šīs personas apgalvoja, ka ferosilīcija cenas nosaka ĶTR, bet pārējie tirgus dalībnieki kopumā seko šīm cenām un pieļauj tikai sīkas atkāpes no tām. Neatkarīgi no tā, vai tā arī ir, Komisija uzskatīja, ka tam nav nozīmes ar cenām saistītā Savienības tirgus pievilcīguma novērtēšanā, salīdzinot ar citiem tirgiem. Līdz ar to šie apgalvojumi tika noraidīti.

| (193) | Kā minēts 172. apsvērumā, papildus Savienības tirgus cenām otrs svarīgs faktors, kas veicina tā pievilcīgumu, ir Savienības tirgus lielums. |
| --- | --- |

(193)

Kā minēts 172. apsvērumā, papildus Savienības tirgus cenām otrs svarīgs faktors, kas veicina tā pievilcīgumu, ir Savienības tirgus lielums.

3.3.3.   Secinājums par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību

Secinājums par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību

| (194) | Ņemot vērā dempinga turpināšanos pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, eksportētāju veikto cenu noteikšanu trešo valstu tirgos, esošo Krievijas neizmantoto jaudu, Savienības tirgus lielumu un šajā tirgū valdošās cenas, kā arī paredzamo cita svarīga eksporta tirgus pieejamības samazināšanos, pastāv liela iespējamība, ka dempings no Krievijas turpināsies vai atkārtosies, ja pasākumi vairs netiktu piemēroti. |
| --- | --- |

(194)

Ņemot vērā dempinga turpināšanos pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, eksportētāju veikto cenu noteikšanu trešo valstu tirgos, esošo Krievijas neizmantoto jaudu, Savienības tirgus lielumu un šajā tirgū valdošās cenas, kā arī paredzamo cita svarīga eksporta tirgus pieejamības samazināšanos, pastāv liela iespējamība, ka dempings no Krievijas turpināsies vai atkārtosies, ja pasākumi vairs netiktu piemēroti.

3.4.   Vispārēji secinājumi par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību

Vispārēji secinājumi par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību

| (195) | Izmeklēšana liecina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības tirgū turpinājies imports par dempinga cenām no Ķīnas un Krievijas. |
| --- | --- |

(195)

Izmeklēšana liecina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības tirgū turpinājies imports par dempinga cenām no Ķīnas un Krievijas.

| (196) | Komisija arī konstatēja pierādījumus, ka abās attiecīgajās valstīs pastāv ievērojama neizmantotā jauda, ka Savienības tirgus tā cenu un lieluma dēļ ir pievilcīgs un ka pārējais eksports varētu tikt novirzīts. |
| --- | --- |

(196)

Komisija arī konstatēja pierādījumus, ka abās attiecīgajās valstīs pastāv ievērojama neizmantotā jauda, ka Savienības tirgus tā cenu un lieluma dēļ ir pievilcīgs un ka pārējais eksports varētu tikt novirzīts.

| (197) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka pēc antidempinga pasākumu termiņa beigām iespējama dempinga turpināšanās vai atkārtošanās. |
| --- | --- |

(197)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka pēc antidempinga pasākumu termiņa beigām iespējama dempinga turpināšanās vai atkārtošanās.

4.   KAITĒJUMS

KAITĒJUMS

4.1.   Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma noteikšana

Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma noteikšana

| (198) | Attiecīgajā periodā līdzīgo izstrādājumu Savienībā ražoja pieci ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(198)

Attiecīgajā periodā līdzīgo izstrādājumu Savienībā ražoja pieci ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

| (199) | Pamatojoties uz informāciju, kuru sniedza Savienības ražošanas nozare, tika noteikts, ka kopējais Savienības ražošanas apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir aptuveni 241 000 tonnu. Kā norādīts 11. apsvērumā, izlasē tika iekļauti 4 Savienības ražotāji, kas ražo vairāk nekā 90 % no kopējā līdzīgā izstrādājuma ražošanas apjoma Savienībā. |
| --- | --- |

(199)

Pamatojoties uz informāciju, kuru sniedza Savienības ražošanas nozare, tika noteikts, ka kopējais Savienības ražošanas apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir aptuveni 241 000 tonnu. Kā norādīts 11. apsvērumā, izlasē tika iekļauti 4 Savienības ražotāji, kas ražo vairāk nekā 90 % no kopējā līdzīgā izstrādājuma ražošanas apjoma Savienībā.

4.2.   Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

| (200) | Komisija noteica patēriņu Savienībā, summējot Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū un kopējo importu Savienībā no Comext datubāzes (Eurostat). |
| --- | --- |

(200)

Komisija noteica patēriņu Savienībā, summējot Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū un kopējo importu Savienībā no Comext datubāzes (Eurostat).

Comext

Eurostat

| (201) | Visā attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā saglabājās stabils, izņemot 2016. gadu, kad tas strauji samazinājās. 2015. gada ceturtajā ceturksnī sākās straujš cenu kritums, kas 2016. gada laikā negatīvi ietekmēja visu tirgu. Tērauda nozare ir galvenā ferosilīcija gala patēriņa nozare, un tērauda ražošanas apjoms Eiropas Savienībā samazinājās no 165,9 miljoniem tonnu 2015. gadā līdz 162,1 miljonam tonnu 2016. gadā (–2,3 %) (94). Turklāt 2015. gada otrajā pusē būtiski samazinājās krājumi, kas izraisīja cenu kritumu. Zemās cenas samazināja ražošanas apjomu, un turpmāko divu gadu laikā – 2016. un 2017. gadā – krājumi pakāpeniski saruka.

  1. tabula


  Patēriņš Savienībā (tonnas) | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais patēriņš | 752 111 | 578 894 | 700 509 | 776 354 | 740 144 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 77 | 93 | 103 | 98 |
| Avots: Eurostat, Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem. |

(201)

Visā attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā saglabājās stabils, izņemot 2016. gadu, kad tas strauji samazinājās. 2015. gada ceturtajā ceturksnī sākās straujš cenu kritums, kas 2016. gada laikā negatīvi ietekmēja visu tirgu. Tērauda nozare ir galvenā ferosilīcija gala patēriņa nozare, un tērauda ražošanas apjoms Eiropas Savienībā samazinājās no 165,9 miljoniem tonnu 2015. gadā līdz 162,1 miljonam tonnu 2016. gadā (–2,3 %) (94). Turklāt 2015. gada otrajā pusē būtiski samazinājās krājumi, kas izraisīja cenu kritumu. Zemās cenas samazināja ražošanas apjomu, un turpmāko divu gadu laikā – 2016. un 2017. gadā – krājumi pakāpeniski saruka.

94

1. tabula

1. tabula

Patēriņš Savienībā (tonnas)

Patēriņš Savienībā (tonnas)

2015

2016

2017

2018

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Kopējais patēriņš

752 111

578 894

700 509

776 354

740 144

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

77

77

93

93

103

103

98

98

Avots: Eurostat, Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots: Eurostat

4.3.   Imports no attiecīgajām valstīm

Imports no attiecīgajām valstīm

4.3.1.   Importa no attiecīgajām valstīm ietekmes kumulatīvais novērtējums

Importa no attiecīgajām valstīm ietekmes kumulatīvais novērtējums

| (202) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu Komisija pārbaudīja, vai attiecīgo valstu izcelsmes ferosilīcija imports būtu jāvērtē kumulatīvi. |
| --- | --- |

(202)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu Komisija pārbaudīja, vai attiecīgo valstu izcelsmes ferosilīcija imports būtu jāvērtē kumulatīvi.

| (203) | Dempinga starpība, kas ir konstatēta attiecībā uz importu no katras attiecīgās valsts, pārsniedza pamatregulas 9. panta 3. punktā noteikto de minimis slieksni, kā arī importa apjoms no katras attiecīgās valsts bija pietiekami reprezentatīvs, kā noteikts 43. un 157. apsvērumā. |
| --- | --- |

(203)

Dempinga starpība, kas ir konstatēta attiecībā uz importu no katras attiecīgās valsts, pārsniedza pamatregulas 9. panta 3. punktā noteikto de minimis slieksni, kā arī importa apjoms no katras attiecīgās valsts bija pietiekami reprezentatīvs, kā noteikts 43. un 157. apsvērumā.

de minimis

| (204) | Ņemot vērā salīdzināmos konkurences apstākļus starp abu minēto valstu izcelsmes importu un līdzīgo Savienības izstrādājumu, tika uzskatīts, ka ir lietderīgi veikt vērtēšanu kumulatīvi. Komisija konstatēja līdzīgus konkurences apstākļus, jo no ĶTR un Krievijas importētais pārskatāmais izstrādājums, kā arī Savienības ražošanas nozares ražotais un Savienības tirgū pārdotais līdzīgais izstrādājums bija līdzīgi un tika atzīti par izplatītiem vienos un tajos pašos tirdzniecības kanālos. |
| --- | --- |

(204)

Ņemot vērā salīdzināmos konkurences apstākļus starp abu minēto valstu izcelsmes importu un līdzīgo Savienības izstrādājumu, tika uzskatīts, ka ir lietderīgi veikt vērtēšanu kumulatīvi. Komisija konstatēja līdzīgus konkurences apstākļus, jo no ĶTR un Krievijas importētais pārskatāmais izstrādājums, kā arī Savienības ražošanas nozares ražotais un Savienības tirgū pārdotais līdzīgais izstrādājums bija līdzīgi un tika atzīti par izplatītiem vienos un tajos pašos tirdzniecības kanālos.

| (205) | Pamatojoties uz minēto, tika uzskatīts, ka ir izpildīti visi pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktie kritēriji. Tādēļ imports no ĶTR un Krievijas tika vērtēts kumulatīvi. |
| --- | --- |

(205)

Pamatojoties uz minēto, tika uzskatīts, ka ir izpildīti visi pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktie kritēriji. Tādēļ imports no ĶTR un Krievijas tika vērtēts kumulatīvi.

4.3.2.   Attiecīgo valstu izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa

Attiecīgo valstu izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa

| (206) | Komisija noteica importa no:KTR un Krievijas apjomu Savienībā, pamatojoties uz datiem no Comext datubāzes (Eurostat), un importa tirgus daļu, salīdzinot šos importa apjomus ar patēriņu Savienībā, kas norādīts 1. tabulā. |
| --- | --- |

(206)

Komisija noteica importa no:KTR un Krievijas apjomu Savienībā, pamatojoties uz datiem no Comext datubāzes (Eurostat), un importa tirgus daļu, salīdzinot šos importa apjomus ar patēriņu Savienībā, kas norādīts 1. tabulā.

Comext

Eurostat

| (207) | Pārskatāmā izstrādājuma importa apjoms no attiecīgajām valstīm Savienības tirgū attiecīgajā periodā ir samazinājies par 17 %. Tomēr importa apjoms no ĶTR 2018. gadā un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā palielinājās vairāk nekā četrkārt, turpretī imports no Krievijas attiecīgajā periodā samazinājās vairāk nekā par pusi, lai gan laikā no 2016. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam ir vērojams pieaugums.

  2. tabula


  Savienības importa apjoms (tonnas) | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no ĶTR | 614 | 305 | 235 | 2 719 | 2 804 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 50 | 38 | 443 | 457 |
| Importa apjoms no Krievijas | 6 006 | 318 | 1 409 | 2 653 | 2 722 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 5 | 23 | 44 | 45 |
| Attiecīgās valstis | 6 620 | 623 | 1 644 | 5 372 | 5 526 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 9 | 25 | 81 | 83 |
| Avots: Eurostat, ar korekciju atbilstīgi 75 % silīcija saturam (). |

(207)

Pārskatāmā izstrādājuma importa apjoms no attiecīgajām valstīm Savienības tirgū attiecīgajā periodā ir samazinājies par 17 %. Tomēr importa apjoms no ĶTR 2018. gadā un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā palielinājās vairāk nekā četrkārt, turpretī imports no Krievijas attiecīgajā periodā samazinājās vairāk nekā par pusi, lai gan laikā no 2016. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam ir vērojams pieaugums.

2. tabula

2. tabula

Savienības importa apjoms (tonnas)

Savienības importa apjoms (tonnas)

2015

2016

2017

2018

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Importa apjoms no ĶTR

614

305

235

2 719

2 804

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

50

50

38

38

443

443

457

457

Importa apjoms no Krievijas

6 006

318

1 409

2 653

2 722

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

5

5

23

23

44

44

45

45

Attiecīgās valstis

6 620

623

1 644

5 372

5 526

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

9

9

25

25

81

81

83

83

Avots: Eurostat, ar korekciju atbilstīgi 75 % silīcija saturam ().

Avots: Eurostat

| (208) | Tirgus daļai importam par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm bija tendence samazināties, un tā visā attiecīgajā periodā saglabājās zemāka par 1 %. Tādēļ attiecīgajā periodā imports no ĶTR un Krievijas turpināja ienākt Savienības tirgū, lai arī ierobežotā apjomā.

  3. tabula


  Savienības tirgus daļa (%) | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ĶTR | 0,1 % | 0,1 % | 0,0 % | 0,4 % | 0,4 % |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 65 | 41 | 429 | 464 |
| Krievija | 0,8 % | 0,1 % | 0,2 % | 0,3 % | 0,4 % |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 7 | 25 | 43 | 46 |
| Attiecīgās valstis | 0,9 % | 0,1 % | 0,2 % | 0,7 % | 0,7 % |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 12 | 27 | 79 | 85 |
| Avots: Eurostat, Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem. |

(208)

Tirgus daļai importam par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm bija tendence samazināties, un tā visā attiecīgajā periodā saglabājās zemāka par 1 %. Tādēļ attiecīgajā periodā imports no ĶTR un Krievijas turpināja ienākt Savienības tirgū, lai arī ierobežotā apjomā.

3. tabula

Savienības tirgus daļa (%)

Savienības tirgus daļa (%)

2015

2016

2017

2018

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

ĶTR

0,1 %

0,1 %

0,0 %

0,4 %

0,4 %

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

65

65

41

41

429

429

464

464

Krievija

0,8 %

0,1 %

0,2 %

0,3 %

0,4 %

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

7

7

25

25

43

43

46

46

Attiecīgās valstis

0,9 %

0,1 %

0,2 %

0,7 %

0,7 %

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

12

12

27

27

79

79

85

85

Avots: Eurostat, Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots: Eurostat

4.3.3.   Importa no attiecīgajām valstīm cenas un cenu starpība

Importa no attiecīgajām valstīm cenas un cenu starpība

| (209) | Komisija noteica importa cenas, pamatojoties uz datiem no Comext datubāzes (Eurostat). |
| --- | --- |

(209)

Komisija noteica importa cenas, pamatojoties uz datiem no Comext datubāzes (Eurostat).

Comext

Eurostat

| (210) | Vidējās pārskatāmā izstrādājuma importa no ĶTR cenas 2017. gadā strauji pieauga, savukārt 2018. gadā samazinājās par 74 procentpunktiem. Kopumā Ķīnas cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 6 %. Attiecībā uz Krieviju tendence bija pretēja un tika novērots zemāks cenu līmenis 2016. un 2017. gadā, savukārt attiecīgajā periodā tās palielinājās par 9 %.

  4. tabula


  Importa cenas (EUR/tonna) | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa cena (ĶTR) | 1 319 | 1 317 | 2 086 | 1 109 | 1 234 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 100 | 158 | 84 | 94 |
| Importa cena (Krievija) | 1 113 | 764 | 770 | 1 175 | 1 211 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 69 | 69 | 106 | 109 |
| Avots: Eurostat, ar korekciju atbilstīgi 75 % silīcija saturam (). |

(210)

Vidējās pārskatāmā izstrādājuma importa no ĶTR cenas 2017. gadā strauji pieauga, savukārt 2018. gadā samazinājās par 74 procentpunktiem. Kopumā Ķīnas cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 6 %. Attiecībā uz Krieviju tendence bija pretēja un tika novērots zemāks cenu līmenis 2016. un 2017. gadā, savukārt attiecīgajā periodā tās palielinājās par 9 %.

4. tabula

4. tabula

Importa cenas (EUR/tonna)

Importa cenas (EUR/tonna)

2015

2016

2017

2018

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Importa cena (ĶTR)

1 319

1 317

2 086

1 109

1 234

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

100

100

158

158

84

84

94

94

Importa cena (Krievija)

1 113

764

770

1 175

1 211

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

69

69

69

69

106

106

109

109

Avots: Eurostat, ar korekciju atbilstīgi 75 % silīcija saturam ().

Avots: Eurostat

| (211) | Cenu samazinājumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Komisija noteica, salīdzinot: |
| --- | --- |

(211)

Cenu samazinājumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Komisija noteica, salīdzinot:

| (212) | pārskatāmā izstrādājuma vidējo svērtos pārdošanas cenu, ko atlasītajiem Savienības ražotājiem Savienības tirgū maksājuši nesaistīti pircēji (koriģētas ražotāja cenu līmenī), un |
| --- | --- |

(212)

pārskatāmā izstrādājuma vidējo svērtos pārdošanas cenu, ko atlasītajiem Savienības ražotājiem Savienības tirgū maksājuši nesaistīti pircēji (koriģētas ražotāja cenu līmenī), un

| (213) | importa cenu datus no Eurostat par pārskatāmo izstrādājumu no ĶTR un Krievijas CIF līmenī (koriģētus izkrautu preču līmenī, ietverot parasto muitas nodokli un pēcimportēšanas izmaksas). |
| --- | --- |

(213)

importa cenu datus no Eurostat par pārskatāmo izstrādājumu no ĶTR un Krievijas CIF līmenī (koriģētus izkrautu preču līmenī, ietverot parasto muitas nodokli un pēcimportēšanas izmaksas).

CIF

| (214) | Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no Savienības ražošanas nozares vidējās cenas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(214)

Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no Savienības ražošanas nozares vidējās cenas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

| (215) | Salīdzinājums parādīja, ka Krievijas izcelsmes importa vidējais cenu samazinājums pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības tirgū bija 1,0 %. |
| --- | --- |

(215)

Salīdzinājums parādīja, ka Krievijas izcelsmes importa vidējais cenu samazinājums pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības tirgū bija 1,0 %.

| (216) | Imports no ĶTR nesamazināja Savienības tirgus cenas, jo tā cena bija par 0,4 % augstāka. Tomēr, kas attiecas uz Ķīnas eksporta cenām uz citām trešām valstīm (95), šīs cenas samazina Savienības tirgus cenas par 1,7 %. |
| --- | --- |

(216)

Imports no ĶTR nesamazināja Savienības tirgus cenas, jo tā cena bija par 0,4 % augstāka. Tomēr, kas attiecas uz Ķīnas eksporta cenām uz citām trešām valstīm (95), šīs cenas samazina Savienības tirgus cenas par 1,7 %.

95

| (217) | Ja pasākumus vairs nepiemērotu, Savienības tirgus kļūtu pievilcīgs kā Krievijas, tā Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, jo cenu līmenis Savienībā ir augstāks nekā citās valstīs, uz kurām tie eksportē. Šis pievilcīgums mudinātu Krievijas un Ķīnas uzņēmējus turpināt dempinga praksi Savienības tirgū un (vismaz daļēji) izmantot neizmantoto jaudu piegādēm uz Savienības tirgu. Šāda importa pieaugums jau pats par sevi liktu Savienības cenām pazemināties. Turklāt, kā liecina Krievijas eksporta uz Savienību un Ķīnas eksporta uz citām trešām valstīm cenas, šāds imports varētu pazemināt Savienības ražošanas nozares cenas. |
| --- | --- |

(217)

Ja pasākumus vairs nepiemērotu, Savienības tirgus kļūtu pievilcīgs kā Krievijas, tā Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, jo cenu līmenis Savienībā ir augstāks nekā citās valstīs, uz kurām tie eksportē. Šis pievilcīgums mudinātu Krievijas un Ķīnas uzņēmējus turpināt dempinga praksi Savienības tirgū un (vismaz daļēji) izmantot neizmantoto jaudu piegādēm uz Savienības tirgu. Šāda importa pieaugums jau pats par sevi liktu Savienības cenām pazemināties. Turklāt, kā liecina Krievijas eksporta uz Savienību un Ķīnas eksporta uz citām trešām valstīm cenas, šāds imports varētu pazemināt Savienības ražošanas nozares cenas.

| (218) | Imports no Krievijas un Ķīnas sava apjoma dēļ radītu būtisku spiedienu uz Savienības ražošanas nozares cenām. Visticamāk, lai konkrētu ar lielāku attiecīgo valstu lētāka importa apjomu, Savienības ražošanas nozarei būtu jāsamierinās ar tirgus daļas zaudēšanu un/vai tai nāktos pazemināt cenas, lai censtos saglabāt savu tirgus daļu. |
| --- | --- |

(218)

Imports no Krievijas un Ķīnas sava apjoma dēļ radītu būtisku spiedienu uz Savienības ražošanas nozares cenām. Visticamāk, lai konkrētu ar lielāku attiecīgo valstu lētāka importa apjomu, Savienības ražošanas nozarei būtu jāsamierinās ar tirgus daļas zaudēšanu un/vai tai nāktos pazemināt cenas, lai censtos saglabāt savu tirgus daļu.

| (219) | Tādēļ Komisija secināja, ka, ja pasākumus vairs nepiemērotu, imports no Krievijas un ĶTR, visticamāk, pazeminātu Savienības ražošanas nozares cenas vai sava apjoma un dempinga cenu dēļ izraisītu cenas nospiešanu Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(219)

Tādēļ Komisija secināja, ka, ja pasākumus vairs nepiemērotu, imports no Krievijas un ĶTR, visticamāk, pazeminātu Savienības ražošanas nozares cenas vai sava apjoma un dempinga cenu dēļ izraisītu cenas nospiešanu Savienības tirgū.

4.4.   Imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR un Krieviju

Imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR un Krieviju

| (220) | Viens no eksportētājiem apgalvoja, ka imports no attiecīgajām valstīm ir ticis aizstāts ar importu no Norvēģijas, Malaizijas, Ēģiptes un Brazīlijas. |
| --- | --- |

(220)

Viens no eksportētājiem apgalvoja, ka imports no attiecīgajām valstīm ir ticis aizstāts ar importu no Norvēģijas, Malaizijas, Ēģiptes un Brazīlijas.

| (221) | Ferosilīcija imports no trešām valstīm, kas nav ĶTR un Krievija, galvenokārt tika veikts no Norvēģijas, kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā veidoja 39 % no importa no pārējām valstīm, izņemot attiecīgās valstis. Malaizijas, Ēģiptes un Brazīlijas importa apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija attiecīgi 11 %, 5 % un 7 % no kopējā importa. Tomēr eksportētājs nav iesniedzis nekādus pierādījumus, ka šis imports Savienības tirgū būtu noticis par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(221)

Ferosilīcija imports no trešām valstīm, kas nav ĶTR un Krievija, galvenokārt tika veikts no Norvēģijas, kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā veidoja 39 % no importa no pārējām valstīm, izņemot attiecīgās valstis. Malaizijas, Ēģiptes un Brazīlijas importa apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija attiecīgi 11 %, 5 % un 7 % no kopējā importa. Tomēr eksportētājs nav iesniedzis nekādus pierādījumus, ka šis imports Savienības tirgū būtu noticis par dempinga cenām.

| (222) | Tā kā importa no trešām valstīm tirgus daļa attiecīgajā periodā saglabājās stabila un tikai nedaudz īslaicīgi samazinājās 2016. un 2017. gadā, eksportētāja apgalvojums attiecībā uz periodu nav pamatots.

  5. tabula


  Imports no citām trešām valstīm un tā tirgus daļa | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no Norvēģijas (t) | 204 913 | 144 649 | 127 832 | 208 628 | 205 858 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 71 | 62 | 102 | 100 |
| Tirgus daļa (Norvēģija) | 27,2 % | 25,0 % | 18,2 % | 26,9 % | 27,8 % |
| Importa apjoms no Malaizijas (tonnas) | 21 393 | 12 311 | 44 252 | 53 037 | 57 413 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 58 | 207 | 248 | 268 |
| Tirgus daļa (Malaizija) | 2,8 % | 2,1 % | 6,3 % | 6,8 % | 7,8 % |
| Importa apjoms no Ēģiptes (t) | 26 398 | 25 127 | 39 836 | 28 269 | 24 277 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 95 | 151 | 107 | 92 |
| Tirgus daļa (Ēģipte) | 3,5 % | 4,3 % | 5,7 % | 3,6 % | 3,3 % |
| Importa apjoms no Brazīlijas (tonnas) | 6 772 | 13 813 | 15 129 | 35 731 | 34 974 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 204 | 223 | 528 | 516 |
| Brazīlijas tirgus daļa | 0,9 % | 2,4 % | 2,2 % | 4,6 % | 4,7 % |
| Importa apjoms no citām trešām valstīm (t) | 278 791 | 180 972 | 265 243 | 233 305 | 207 218 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 65 | 95 | 84 | 74 |
| Tirgus daļa (citas valstis) | 37,1 % | 31,3 % | 37,9 % | 30,1 % | 28,0 % |
| Kopējā trešo valstu tirgus daļa Savienībā (izņemot ĶTR un Krieviju) | 71,6 % | 65,1 % | 70,3 % | 72,0 % | 71,6 % |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 91 | 98 | 101 | 100 |
| Avots: Eurostat, ar korekciju atbilstīgi 75 % silīcija saturam. |

(222)

Tā kā importa no trešām valstīm tirgus daļa attiecīgajā periodā saglabājās stabila un tikai nedaudz īslaicīgi samazinājās 2016. un 2017. gadā, eksportētāja apgalvojums attiecībā uz periodu nav pamatots.

5. tabula

5. tabula

Imports no citām trešām valstīm un tā tirgus daļa

Imports no citām trešām valstīm un tā tirgus daļa

2015

2016

2017

2018

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Importa apjoms no Norvēģijas (t)

204 913

144 649

127 832

208 628

205 858

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

71

71

62

62

102

102

100

100

Tirgus daļa (Norvēģija)

27,2 %

25,0 %

18,2 %

26,9 %

27,8 %

Importa apjoms no Malaizijas (tonnas)

21 393

12 311

44 252

53 037

57 413

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

58

58

207

207

248

248

268

268

Tirgus daļa (Malaizija)

2,8 %

2,1 %

6,3 %

6,8 %

7,8 %

Importa apjoms no Ēģiptes (t)

26 398

25 127

39 836

28 269

24 277

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

95

95

151

151

107

107

92

92

Tirgus daļa (Ēģipte)

3,5 %

4,3 %

5,7 %

3,6 %

3,3 %

Importa apjoms no Brazīlijas (tonnas)

6 772

13 813

15 129

35 731

34 974

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

204

204

223

223

528

528

516

516

Brazīlijas tirgus daļa

0,9 %

2,4 %

2,2 %

4,6 %

4,7 %

Importa apjoms no citām trešām valstīm (t)

278 791

180 972

265 243

233 305

207 218

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

65

65

95

95

84

84

74

74

Tirgus daļa (citas valstis)

37,1 %

31,3 %

37,9 %

30,1 %

28,0 %

Kopējā trešo valstu tirgus daļa Savienībā (izņemot ĶTR un Krieviju)

71,6 %

65,1 %

70,3 %

72,0 %

71,6 %

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

91

91

98

98

101

101

100

100

Avots: Eurostat, ar korekciju atbilstīgi 75 % silīcija saturam.

Avots: Eurostat

4.5.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.5.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (223) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika novērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(223)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika novērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

| (224) | Kā minēts 10. apsvērumā, lai novērtētu Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, tika izmantota atlase. |
| --- | --- |

(224)

Kā minēts 10. apsvērumā, lai novērtētu Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, tika izmantota atlase.

| (225) | Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Makroekonomiskos rādītājus Komisija novērtēja, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares iesniegtajiem datiem un pārbaudītām izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(225)

Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Makroekonomiskos rādītājus Komisija novērtēja, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares iesniegtajiem datiem un pārbaudītām izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem.

| (226) | Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, balstoties uz datiem atlasīto Savienības ražotāju sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(226)

Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, balstoties uz datiem atlasīto Savienības ražotāju sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem.

| (227) | Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. |
| --- | --- |

(227)

Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

| (228) | Makroekonomiskie rādītāji ir ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga. |
| --- | --- |

(228)

Makroekonomiskie rādītāji ir ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga.

| (229) | Mikroekonomiskie rādītāji ir vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu. |
| --- | --- |

(229)

Mikroekonomiskie rādītāji ir vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

4.5.2.   Makroekonomiskie rādītāji

Makroekonomiskie rādītāji

4.5.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (230) | Lai gan 2016. gadā ražošanas apjoms samazinājās, attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms pieauga par 3 %.

  6. tabula


  Ražošana Savienībā | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (tonnas) | 234 694 | 212 803 | 231 614 | 234 691 | 241 609 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 91 | 99 | 100 | 103 |
| Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

(230)

Lai gan 2016. gadā ražošanas apjoms samazinājās, attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms pieauga par 3 %.

6. tabula

6. tabula

Ražošana Savienībā

Ražošana Savienībā

2015

2016

2017

2018

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Ražošanas apjoms (tonnas)

234 694

212 803

231 614

234 691

241 609

Indekss (2015. gads = 100)

100

91

99

100

103

Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (231) | Ražošanas jauda attiecīgajā periodā saglabājās stabila.

  7. tabula


  Savienības ražošanas jauda | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jauda (tonnās) | 300 050 | 286 050 | 296 508 | 301 918 | 303 329 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 95 | 99 | 101 | 101 |
| Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

(231)

Ražošanas jauda attiecīgajā periodā saglabājās stabila.

7. tabula

7. tabula

Savienības ražošanas jauda

Savienības ražošanas jauda

2015

2016

2017

2018

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Jauda (tonnās)

300 050

286 050

296 508

301 918

303 329

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

95

95

99

99

101

101

101

101

Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (232) | Jaudas izmantojumam bija tāda pati tendence kā ražošanai – tas attiecīgajā periodā palielinājās par 2 % (līdz 80 %).

  8. tabula


  Savienības jaudas izmantojums | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jaudas izmantojums (%) | 78 % | 74 % | 78 % | 78 % | 80 % |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 95 | 100 | 99 | 102 |
| Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

(232)

Jaudas izmantojumam bija tāda pati tendence kā ražošanai – tas attiecīgajā periodā palielinājās par 2 % (līdz 80 %).

8. tabula

8. tabula

Savienības jaudas izmantojums

Savienības jaudas izmantojums

2015

2016

2017

2018

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Jaudas izmantojums (%)

78 %

74 %

78 %

78 %

80 %

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

95

95

100

100

99

99

102

102

Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

4.5.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (233) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem attiecīgajā periodā saglabājās stabilas, bet pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nedaudz pazeminājās par 1 %.

  9. tabula


  Pārdošanas apjomi Savienībā | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjomi Savienībā | 207 224 | 201 399 | 206 574 | 212 012 | 204 878 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 97 | 100 | 102 | 99 |
| Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

(233)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem attiecīgajā periodā saglabājās stabilas, bet pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nedaudz pazeminājās par 1 %.

9. tabula

9. tabula

Pārdošanas apjomi Savienībā

Pārdošanas apjomi Savienībā

2015

2016

2017

2018

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Pārdošanas apjomi Savienībā

207 224

201 399

206 574

212 012

204 878

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

97

97

100

100

102

102

99

99

Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (234) | Savienības ražošanas nozares tirgus daļa 2016. gadā strauji pieauga, taču pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saglabājās stabila, salīdzinot ar attiecīgā perioda sākumu –27,7 %.

  10. tabula


  Savienības tirgus daļa | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eiropas Savienības ražošanas nozares tirgus daļa (%) | 27,6 % | 34,8 % | 29,5 % | 27,3 % | 27,7 % |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 126 | 107 | 99 | 100 |
| Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

(234)

Savienības ražošanas nozares tirgus daļa 2016. gadā strauji pieauga, taču pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saglabājās stabila, salīdzinot ar attiecīgā perioda sākumu –27,7 %.

10. tabula

10. tabula

Savienības tirgus daļa

Savienības tirgus daļa

2015

2016

2017

2018

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Eiropas Savienības ražošanas nozares tirgus daļa (%)

27,6 %

34,8 %

29,5 %

27,3 %

27,7 %

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

126

126

107

107

99

99

100

100

Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

4.5.2.3.   Izaugsme

Izaugsme

| (235) | Laikā no 2015. gadam līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam Savienības patēriņš nedaudz samazinājās par 2 %, savukārt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 1 %. Tādēļ tās tirgus daļa saglabājās nemainīga. |
| --- | --- |

(235)

Laikā no 2015. gadam līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam Savienības patēriņš nedaudz samazinājās par 2 %, savukārt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 1 %. Tādēļ tās tirgus daļa saglabājās nemainīga.

4.5.2.4.   Nodarbinātība un ražīgums

Nodarbinātība un ražīgums

| (236) | Savienības ražošanas nozares nodarbinātības līmenis no 2015. līdz 2018. gadam samazinājās par 12 %, bet tad pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pieauga par 6 procentpunktiem. Kopumā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares nodarbinātība samazinājās par 6 %. Pēkšņais nodarbinātības līmeņa pieaugums pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir izskaidrojams tādējādi, ka viens no Eiropas ražotājiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pilnībā atvēlēja vienu ražotni pārskatāmajam izstrādājumam, līdz ar to tam novirzot visu darbaspēku.

  11. tabula


  Nodarbinātība | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbinātība (PSE) | 842 | 760 | 743 | 738 | 795 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 90 | 88 | 88 | 94 |
| Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

(236)

Savienības ražošanas nozares nodarbinātības līmenis no 2015. līdz 2018. gadam samazinājās par 12 %, bet tad pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pieauga par 6 procentpunktiem. Kopumā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares nodarbinātība samazinājās par 6 %. Pēkšņais nodarbinātības līmeņa pieaugums pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir izskaidrojams tādējādi, ka viens no Eiropas ražotājiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pilnībā atvēlēja vienu ražotni pārskatāmajam izstrādājumam, līdz ar to tam novirzot visu darbaspēku.

11. tabula

11. tabula

Nodarbinātība

Nodarbinātība

2015

2016

2017

2018

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Nodarbinātība (PSE)

842

760

743

738

795

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

90

90

88

88

88

88

94

94

Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (237) | Savienības ražošanas nozares darbaspēka darba ražīgums, ko mēra kā izlaidi (tonnās) uz pilnslodzes ekvivalentu (PSE) gadā, attiecīgajā periodā palielinājās par 9 % no sākotnējā līmeņa – 279 tonnas uz PSE.

  12. tabula


  Ražīgums Savienībā | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražīgums (t/PSE) | 279 | 280 | 312 | 318 | 304 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 100 | 112 | 114 | 109 |
| Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

(237)

Savienības ražošanas nozares darbaspēka darba ražīgums, ko mēra kā izlaidi (tonnās) uz pilnslodzes ekvivalentu (PSE) gadā, attiecīgajā periodā palielinājās par 9 % no sākotnējā līmeņa – 279 tonnas uz PSE.

12. tabula

12. tabula

Ražīgums Savienībā

Ražīgums Savienībā

2015

2016

2017

2018

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Ražīgums (t/PSE)

279

280

312

318

304

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

100

100

112

112

114

114

109

109

Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

4.5.2.5.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (238) | Izmeklēšanā ir konstatēts, ka gan ĶTR, gan Krievijas dempings turpinājās, un ka dempinga starpība, kā pamatots 155. un 162. apsvērumā, pārsniedz de minimis līmeni. |
| --- | --- |

(238)

Izmeklēšanā ir konstatēts, ka gan ĶTR, gan Krievijas dempings turpinājās, un ka dempinga starpība, kā pamatots 155. un 162. apsvērumā, pārsniedz de minimis līmeni.

de minimis

| (239) | Tomēr pārskatāmā izstrādājuma imports no attiecīgajām valstīm pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saglabājās ierobežots –0,7 %. |
| --- | --- |

(239)

Tomēr pārskatāmā izstrādājuma imports no attiecīgajām valstīm pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saglabājās ierobežots –0,7 %.

4.5.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

Mikroekonomiskie rādītāji

4.5.3.1.   Cenas un tās ietekmējoši faktori

Cenas un tās ietekmējoši faktori

| (240) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas par vienību nesaistītiem pircējiem attiecīgajā periodā paaugstinājās par 15 %, sasniedzot 1 338 EUR par tonnu. Ražošanas izmaksas palielinājās par 20 % un sasniedza 1 250 EUR par tonnu, kas izskaidroja pārdošanas cenas pieaugumu.

  13. tabula


  Vienības cena un vienības izmaksas Savienības tirgū | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vienības cena Savienībā nesaistītiem klientiem (EUR/tonna) | 1 163 | 905 | 1 197 | 1 414 | 1 338 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 78 | 103 | 122 | 115 |
| Vienības ražošanas izmaksas (EUR/tonna) | 1 042 | 928 | 1 056 | 1 215 | 1 250 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 89 | 101 | 117 | 120 |
| Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

(240)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas par vienību nesaistītiem pircējiem attiecīgajā periodā paaugstinājās par 15 %, sasniedzot 1 338 EUR par tonnu. Ražošanas izmaksas palielinājās par 20 % un sasniedza 1 250 EUR par tonnu, kas izskaidroja pārdošanas cenas pieaugumu.

13. tabula

13. tabula

Vienības cena un vienības izmaksas Savienības tirgū

Vienības cena un vienības izmaksas Savienības tirgū

2015

2016

2017

2018

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Vienības cena Savienībā nesaistītiem klientiem (EUR/tonna)

1 163

905

1 197

1 414

1 338

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

78

78

103

103

122

122

115

115

Vienības ražošanas izmaksas (EUR/tonna)

1 042

928

1 056

1 215

1 250

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

89

89

101

101

117

117

120

120

Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

4.5.3.2.   Darbaspēka izmaksas

Darbaspēka izmaksas

| (241) | No 2015. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto palielinājās par 41 %, ņemot vērā kopējo darbaspēka izmaksu pieaugumu un zemāku nodarbinātību (PSE) tajā pašā periodā.

  14. tabula


  Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbaspēka izmaksas (EUR/PSE) | 30 078 | 28 043 | 35 183 | 40 753 | 42 269 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 93 | 117 | 135 | 141 |
| Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.
  PSE ir pilnslodzes ekvivalents. |

(241)

No 2015. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto palielinājās par 41 %, ņemot vērā kopējo darbaspēka izmaksu pieaugumu un zemāku nodarbinātību (PSE) tajā pašā periodā.

14. tabula

14. tabula

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto

2015

2016

2017

2018

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Darbaspēka izmaksas (EUR/PSE)

30 078

28 043

35 183

40 753

42 269

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

93

93

117

117

135

135

141

141

Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

PSE ir pilnslodzes ekvivalents.

4.5.3.3.   Krājumi

Krājumi

| (242) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares krājumi perioda beigās ir samazinājušies. Tie 2016. gadā strauji samazinājās par 59 %, bet pārējā attiecīgajā periodā palielinājās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saglabājoties par 31 % zemāki nekā attiecīgā perioda sākumā.

  15. tabula


  Krājumi | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Noslēguma krājumi (tonnas) | 36 846 | 14 975 | 15 968 | 22 625 | 25 495 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 41 | 43 | 61 | 69 |
| Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

(242)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares krājumi perioda beigās ir samazinājušies. Tie 2016. gadā strauji samazinājās par 59 %, bet pārējā attiecīgajā periodā palielinājās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saglabājoties par 31 % zemāki nekā attiecīgā perioda sākumā.

15. tabula

15. tabula

Krājumi

Krājumi

2015

2016

2017

2018

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Noslēguma krājumi (tonnas)

36 846

14 975

15 968

22 625

25 495

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

41

41

43

43

61

61

69

69

Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

4.5.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (243) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas rentabilitāte, to izsakot procentos no neto pārdošanas apjoma, samazinājās no 10,7 % peļņas 2015. gadā līdz 7,4 % pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā. |
| --- | --- |

(243)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas rentabilitāte, to izsakot procentos no neto pārdošanas apjoma, samazinājās no 10,7 % peļņas 2015. gadā līdz 7,4 % pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā.

| (244) | Ienākums no ieguldījumiem, ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības, kopumā atbilda rentabilitātes tendencei. Tā samazinājās no 93,2 % 2015. gadā līdz 54,9 % pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā, tādējādi attiecīgajā periodā samazinoties par 41 %. |
| --- | --- |

(244)

Ienākums no ieguldījumiem, ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības, kopumā atbilda rentabilitātes tendencei. Tā samazinājās no 93,2 % 2015. gadā līdz 54,9 % pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā, tādējādi attiecīgajā periodā samazinoties par 41 %.

| (245) | Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību. Neto naudas plūsma no pamatdarbības atbilda rentabilitātes tendencei. Tā 2015. gadā bija aptuveni 25 miljoni EUR, bet pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās līdz aptuveni 23 miljoniem EUR (proti, samazinoties par 8 %).

  16. tabula


  Ienesīgums un ienākums no ieguldījumiem | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitāte Savienībā (% no neto pārdošanas apjoma) | 10,7 % | –2,2 % | 10,9 % | 13,5 % | 7,4 % |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | – 21 | 102 | 126 | 69 |
| INI (peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības) | 93,2 % | –16,8 % | 59,4 % | 83,3 % | 54,9 % |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | -18 | 64 | 89 | 59 |
| Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

(245)

Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību. Neto naudas plūsma no pamatdarbības atbilda rentabilitātes tendencei. Tā 2015. gadā bija aptuveni 25 miljoni EUR, bet pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās līdz aptuveni 23 miljoniem EUR (proti, samazinoties par 8 %).

16. tabula

16. tabula

Ienesīgums un ienākums no ieguldījumiem

Ienesīgums un ienākums no ieguldījumiem

2015

2016

2017

2018

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Rentabilitāte Savienībā (% no neto pārdošanas apjoma)

10,7 %

–2,2 %

10,9 %

13,5 %

7,4 %

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

– 21

– 21

102

102

126

126

69

69

INI (peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības)

93,2 %

–16,8 %

59,4 %

83,3 %

54,9 %

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

-18

-18

64

64

89

89

59

59

Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

17. tabula

17. tabula

Naudas plūsma

Naudas plūsma

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naudas plūsma (EUR) | 24 809 939 | 10 679 967 | 27 923 572 | 35 928 315 | 22 945 093 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 43 | 113 | 145 | 92 |
| Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

2015

2016

2017

2018

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Naudas plūsma (EUR)

24 809 939

10 679 967

27 923 572

35 928 315

22 945 093

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

43

43

113

113

145

145

92

92

Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (246) | Savienības ražošanas nozares ikgadējie ieguldījumi līdzīgā izstrādājuma ražošanā attiecīgajā periodā svārstījās, taču samazinājās no aptuveni 11 miljoniem EUR 2015. gadā līdz aptuveni 8 miljoniem EUR pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, t. i., tie samazinājās par 25 %.

  18. tabula


  Ieguldījumi | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto ieguldījumi (EUR) | 10 955 734 | 3 836 877 | 10 911 592 | 6 226 775 | 8 227 422 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 35 | 100 | 57 | 75 |
| Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

(246)

Savienības ražošanas nozares ikgadējie ieguldījumi līdzīgā izstrādājuma ražošanā attiecīgajā periodā svārstījās, taču samazinājās no aptuveni 11 miljoniem EUR 2015. gadā līdz aptuveni 8 miljoniem EUR pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, t. i., tie samazinājās par 25 %.

18. tabula

18. tabula

Ieguldījumi

Ieguldījumi

2015

2016

2017

2018

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Neto ieguldījumi (EUR)

10 955 734

3 836 877

10 911 592

6 226 775

8 227 422

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

35

35

100

100

57

57

75

75

Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

4.6.   Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē

Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē

| (247) | Izmeklēšana liecināja, ka izstrādājumu imports par zemām dempinga cenām no attiecīgajām valstīm pēc iepriekšējās pārskatīšanas izmeklēšanas vēl vairāk samazinājās. Tas ļāva Savienības ražošanas nozarei panākt augstu ražošanas līmeni un noturēt stabilu ražošanas un pārdošanas apjomu un tirgus daļu, kas ļāva panākt relatīvi stabilu kopējo finansiālo situāciju. |
| --- | --- |

(247)

Izmeklēšana liecināja, ka izstrādājumu imports par zemām dempinga cenām no attiecīgajām valstīm pēc iepriekšējās pārskatīšanas izmeklēšanas vēl vairāk samazinājās. Tas ļāva Savienības ražošanas nozarei panākt augstu ražošanas līmeni un noturēt stabilu ražošanas un pārdošanas apjomu un tirgus daļu, kas ļāva panākt relatīvi stabilu kopējo finansiālo situāciju.

| (248) | Izvērtētie makroekonomiskie un mikroekonomiskie rādītāji liecina, ka antidempinga pasākumi ir sasnieguši paredzēto rezultātu, proti, novērsuši kaitējumu Savienības ražotājiem. |
| --- | --- |

(248)

Izvērtētie makroekonomiskie un mikroekonomiskie rādītāji liecina, ka antidempinga pasākumi ir sasnieguši paredzēto rezultātu, proti, novērsuši kaitējumu Savienības ražotājiem.

| (249) | Tādēļ tiek secināts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(249)

Tādēļ tiek secināts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

5.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (250) | Komisija 247. apsvērumā ir secinājusi, ka Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nav nodarīts būtisks kaitējums. Tāpēc Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu novērtēja, vai gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, varētu atkārtoties kaitējums, ko nodara imports par dempinga cenām no ĶTR un Krievijas. Pamatojoties uz iepriekš aprakstītajām tendencēm, redzams, ka antidempinga pasākumi ir sasnieguši paredzēto rezultātu, proti, novērsuši kaitējumu Savienības ražotājiem. |
| --- | --- |

(250)

Komisija 247. apsvērumā ir secinājusi, ka Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nav nodarīts būtisks kaitējums. Tāpēc Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu novērtēja, vai gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, varētu atkārtoties kaitējums, ko nodara imports par dempinga cenām no ĶTR un Krievijas. Pamatojoties uz iepriekš aprakstītajām tendencēm, redzams, ka antidempinga pasākumi ir sasnieguši paredzēto rezultātu, proti, novērsuši kaitējumu Savienības ražotājiem.

| (251) | Šajā sakarā Komisija pārbaudīja ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu attiecīgajās valstīs, Savienības tirgus pievilcīgumu un importa no attiecīgajām valstīm ietekmi uz stāvokli Savienības ražošanas nozarē gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku. |
| --- | --- |

(251)

Šajā sakarā Komisija pārbaudīja ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu attiecīgajās valstīs, Savienības tirgus pievilcīgumu un importa no attiecīgajām valstīm ietekmi uz stāvokli Savienības ražošanas nozarē gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku.

5.1.   Neizmantotā ražošanas/pārstrādes jauda

Neizmantotā ražošanas/pārstrādes jauda

| (252) | Kā minēts 166. un 176. apsvērumā, gan Ķīnas, gan Krievijas eksportētājiem ir būtiska neizmantotā jauda, lai strauji palielināt eksportu. Tiek lēsts, ka to aptuvenā neizmantotā jauda ir attiecīgi 6 531 000 tonnu un 265 000 tonnu, kas aptuveni 9 reizes pārsniedz patēriņu Savienībā. |
| --- | --- |

(252)

Kā minēts 166. un 176. apsvērumā, gan Ķīnas, gan Krievijas eksportētājiem ir būtiska neizmantotā jauda, lai strauji palielināt eksportu. Tiek lēsts, ka to aptuvenā neizmantotā jauda ir attiecīgi 6 531 000 tonnu un 265 000 tonnu, kas aptuveni 9 reizes pārsniedz patēriņu Savienībā.

| (253) | Pēc informācijas izpaušanas divi Krievijas eksportētāji apgalvoja, ka, apkopojot Krievijas un Ķīnas eksportētāju neizmantoto jaudu, tiek iegūts maldinošs un novirzīts rādītājs. |
| --- | --- |

(253)

Pēc informācijas izpaušanas divi Krievijas eksportētāji apgalvoja, ka, apkopojot Krievijas un Ķīnas eksportētāju neizmantoto jaudu, tiek iegūts maldinošs un novirzīts rādītājs.

| (254) | Šie apgalvojumi neatbilst faktiem, jo Komisija neapkopoja Krievijas un Ķīnas eksportētāju neizmantoto jaudu. Novērtējums tika veikts atsevišķi ĶTR (166. apsvērums) un Krievijai (176. apsvērums), kā minēts 250. apsvērumā. Attiecībā uz Krieviju Komisija konstatēja, ka, ja pasākumi tiktu atcelti, Krievijas ražotājiem ir pietiekama neizmantotā jauda, kas tiek lēsta 265 000 tonnu apmērā, lai par dempinga cenām veiktu ferosilīcija pārmērīgu piegādi Savienības tirgum, kura patēriņš pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 740 144 tonnas. |
| --- | --- |

(254)

Šie apgalvojumi neatbilst faktiem, jo Komisija neapkopoja Krievijas un Ķīnas eksportētāju neizmantoto jaudu. Novērtējums tika veikts atsevišķi ĶTR (166. apsvērums) un Krievijai (176. apsvērums), kā minēts 250. apsvērumā. Attiecībā uz Krieviju Komisija konstatēja, ka, ja pasākumi tiktu atcelti, Krievijas ražotājiem ir pietiekama neizmantotā jauda, kas tiek lēsta 265 000 tonnu apmērā, lai par dempinga cenām veiktu ferosilīcija pārmērīgu piegādi Savienības tirgum, kura patēriņš pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 740 144 tonnas.

ja pasākumi tiktu atcelti, Krievijas ražotājiem ir pietiekama neizmantotā jauda, kas tiek lēsta 265 000 tonnu apmērā, lai par dempinga cenām veiktu ferosilīcija pārmērīgu piegādi Savienības tirgum, kura patēriņš pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 740 144 tonnas.

| (255) | Tādēļ Komisija uztur savu secinājumu, ka Krievijā pastāv ievērojama neizmantotā jauda, kas, ja pasākumi zaudētu spēku, varētu tikt izmantota, lai veiktu piegādes Savienības tirgum, un noraida minēto apgalvojumu. |
| --- | --- |

(255)

Tādēļ Komisija uztur savu secinājumu, ka Krievijā pastāv ievērojama neizmantotā jauda, kas, ja pasākumi zaudētu spēku, varētu tikt izmantota, lai veiktu piegādes Savienības tirgum, un noraida minēto apgalvojumu.

5.2.   Eiropas Savienības tirgus pievilcība

Eiropas Savienības tirgus pievilcība

| (256) | Tā kā Savienības tirgū, kā aprakstīts 171. un 191. apsvērumā, ir izdevīgākas cenas nekā trešo valstu tirgos, ir iespējams, ka tad, ja antidempinga pasākumus vairs nepiemērotu, ievērojami daudzumi, ko pašlaik eksportē uz minētajām valstīm, tiktu novirzīti uz Savienības tirgu. |
| --- | --- |

(256)

Tā kā Savienības tirgū, kā aprakstīts 171. un 191. apsvērumā, ir izdevīgākas cenas nekā trešo valstu tirgos, ir iespējams, ka tad, ja antidempinga pasākumus vairs nepiemērotu, ievērojami daudzumi, ko pašlaik eksportē uz minētajām valstīm, tiktu novirzīti uz Savienības tirgu.

| (257) | Šī iemesla dēļ, ja pasākumi nepastāvētu, Ķīnas un Krievijas ražotāji, visticamāk, palielinātu savu klātbūtni Savienības tirgū gan apjoma, gan tirgus daļas ziņā, kā arī par dempinga cenām, kas varētu samazināt Savienības ražošanas nozares cenu līmeni vai vismaz izdarīt augstāku cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām, kā paskaidrots 213.–216. apsvērumā. |
| --- | --- |

(257)

Šī iemesla dēļ, ja pasākumi nepastāvētu, Ķīnas un Krievijas ražotāji, visticamāk, palielinātu savu klātbūtni Savienības tirgū gan apjoma, gan tirgus daļas ziņā, kā arī par dempinga cenām, kas varētu samazināt Savienības ražošanas nozares cenu līmeni vai vismaz izdarīt augstāku cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām, kā paskaidrots 213.–216. apsvērumā.

| (258) | Viens eksportētājs apgalvoja, kas Savienības tirgus daļu, ko iepriekš aizņēma imports no Ķīnas un Krievijas, ir aizņēmušas citas trešās valstis, tādēļ būtu ļoti maz ticams, ka imports no attiecīgajām valstīm strauji palielinātos, ja pasākumus vairs nepiemērotu. Šis eksportētājs arī apgalvoja, ka Savienības tirgus nav tik pievilcīgs kā citu trešo valstu tirgi, kuros ir izveidotas noturīgas attiecības. |
| --- | --- |

(258)

Viens eksportētājs apgalvoja, kas Savienības tirgus daļu, ko iepriekš aizņēma imports no Ķīnas un Krievijas, ir aizņēmušas citas trešās valstis, tādēļ būtu ļoti maz ticams, ka imports no attiecīgajām valstīm strauji palielinātos, ja pasākumus vairs nepiemērotu. Šis eksportētājs arī apgalvoja, ka Savienības tirgus nav tik pievilcīgs kā citu trešo valstu tirgi, kuros ir izveidotas noturīgas attiecības.

| (259) | Tomēr izmeklēšanā ir konstatēts, ka cenas Savienības tirgū bija augstākas nekā attiecīgo valstu pārējos eksporta tirgos. Turklāt, kaut arī Ķīnas un Krievijas eksportētāju tirgus daļa Savienībā bija neliela, tie turpināja veikt dempingu. Šis apstāklis, kā arī ĶTR un Krievijas lielā neizmantotā jauda, dara ticamu iespēju, ka palielināsies to klātbūtne Savienības tirgū par dempinga cenām, tādēļ Komisija noraidīja apgalvojumus. |
| --- | --- |

(259)

Tomēr izmeklēšanā ir konstatēts, ka cenas Savienības tirgū bija augstākas nekā attiecīgo valstu pārējos eksporta tirgos. Turklāt, kaut arī Ķīnas un Krievijas eksportētāju tirgus daļa Savienībā bija neliela, tie turpināja veikt dempingu. Šis apstāklis, kā arī ĶTR un Krievijas lielā neizmantotā jauda, dara ticamu iespēju, ka palielināsies to klātbūtne Savienības tirgū par dempinga cenām, tādēļ Komisija noraidīja apgalvojumus.

5.3.   Importa no attiecīgajām valstīm ietekme uz stāvokli Savienības ražošanas nozarē gadījumā, ja pasākumus vairs nepiemērotu

Importa no attiecīgajām valstīm ietekme uz stāvokli Savienības ražošanas nozarē gadījumā, ja pasākumus vairs nepiemērotu

| (260) | Ja pasākumus vairs nepiemērotu, būtu gaidāms, ka imports no attiecīgajām valstīm pieaugtu Savienības tirgus pievilcīguma dēļ, kā izklāstīts 254.–257. apsvērumā. Šis imports, visticamāk, samazinātu Savienības ražošanas nozares cenas vai vismaz izdarītu spēcīgu spiedienu uz Savienības ražošanas nozarei kaitējumu nenodarošu cenu līmeni, kā izklāstīts 213.–217. apsvērumā. |
| --- | --- |

(260)

Ja pasākumus vairs nepiemērotu, būtu gaidāms, ka imports no attiecīgajām valstīm pieaugtu Savienības tirgus pievilcīguma dēļ, kā izklāstīts 254.–257. apsvērumā. Šis imports, visticamāk, samazinātu Savienības ražošanas nozares cenas vai vismaz izdarītu spēcīgu spiedienu uz Savienības ražošanas nozarei kaitējumu nenodarošu cenu līmeni, kā izklāstīts 213.–217. apsvērumā.

| (261) | Viens eksportētājs apgalvoja, ka patēriņš Savienībā palielināsies, jo pieaugs lejupējās tērauda nozares pieprasījums. Taču pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja pretējo. Jebkurā gadījumā, pat ja Savienības patēriņš nākotnē uzrādītu pozitīvu tendenci, tas nemazinātu kaitējuma ietekmi, ko izraisītu imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm, ja pasākumi zaudētu spēku. |
| --- | --- |

(261)

Viens eksportētājs apgalvoja, ka patēriņš Savienībā palielināsies, jo pieaugs lejupējās tērauda nozares pieprasījums. Taču pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja pretējo. Jebkurā gadījumā, pat ja Savienības patēriņš nākotnē uzrādītu pozitīvu tendenci, tas nemazinātu kaitējuma ietekmi, ko izraisītu imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm, ja pasākumi zaudētu spēku.

| (262) | Pēc informācijas izpaušanas divi Krievijas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Komisijai būtu jāievēro augstāks standarts attiecībā uz Krievijas kaitējuma atkārtošanās iespējamības pierādīšanu, jo secinājums par dempinga turpināšanos tika izdarīts, balstoties uz nenozīmīgu Krievijas importu uz Savienību. Eurostat statistikas dati liecināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienībā no Krievijas tika importētas 2 735 tonnas ferosilīcija jeb aptuveni 0,4 % no kopējā patēriņa Savienībā (96). |
| --- | --- |

(262)

Pēc informācijas izpaušanas divi Krievijas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Komisijai būtu jāievēro augstāks standarts attiecībā uz Krievijas kaitējuma atkārtošanās iespējamības pierādīšanu, jo secinājums par dempinga turpināšanos tika izdarīts, balstoties uz nenozīmīgu Krievijas importu uz Savienību. Eurostat statistikas dati liecināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienībā no Krievijas tika importētas 2 735 tonnas ferosilīcija jeb aptuveni 0,4 % no kopējā patēriņa Savienībā (96).

Eurostat

96

| (263) | Kā izklāstīts 192. apsvērumā, Komisija secināja, ka šāds importa līmenis ir pietiekami reprezentatīvs, lai pārbaudītu, vai dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir turpinājies. Komisija turklāt arī analizēja ar eksporta uz trešām valstīm saistītās tendences un secināja, ka Savienības tirgus cenu un tā lieluma dēļ ir ticams, ka eksports uz trešām valstīm tiktu novirzīts uz Savienību (191.–193. apsvērums). Līdz ar to Komisija nepiekrīt, ka tās secinājumi par kaitējuma atkārtošanās iespējamību bijuši balstīti uz nepietiekamu pierādīšanas standartu. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(263)

Kā izklāstīts 192. apsvērumā, Komisija secināja, ka šāds importa līmenis ir pietiekami reprezentatīvs, lai pārbaudītu, vai dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir turpinājies. Komisija turklāt arī analizēja ar eksporta uz trešām valstīm saistītās tendences un secināja, ka Savienības tirgus cenu un tā lieluma dēļ ir ticams, ka eksports uz trešām valstīm tiktu novirzīts uz Savienību (191.–193. apsvērums). Līdz ar to Komisija nepiekrīt, ka tās secinājumi par kaitējuma atkārtošanās iespējamību bijuši balstīti uz nepietiekamu pierādīšanas standartu. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

5.4.   Secinājums par būtiska kaitējuma atkārtošanās iespējamību

Secinājums par būtiska kaitējuma atkārtošanās iespējamību

| (264) | Lielos daudzumos ieplūstot importam no Ķīnas un Krievijas par dempinga cenām, Savienības ražošanas nozare būtu spiesta samazināt ražošanu vai savas cenas. Savienības ražošanas nozarei saistībā ar importu no Krievijas būtu jāsamazina cenas, lai konkurētu tajā pašā cenu līmenī. Neizmantotā jauda ĶTR ir tik apjomīga, ka pat neliela pārdošanas apjoma novirzīšana uz Savienību negatīvi ietekmētu Savienības ražošanas nozari, jo īpaši tādēļ, ka Ķīnas eksports uz citām valstīm ir pierādījis, ka cenas var tikt pazeminātas līdz līmenim, kas samazina Savienības ražošanas nozares cenas. Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoma vai pārdošanas cenu samazināšanās ļoti ātri novestu pie tās rentabilitātes un citu darbības rādītāju pasliktināšanās. |
| --- | --- |

(264)

Lielos daudzumos ieplūstot importam no Ķīnas un Krievijas par dempinga cenām, Savienības ražošanas nozare būtu spiesta samazināt ražošanu vai savas cenas. Savienības ražošanas nozarei saistībā ar importu no Krievijas būtu jāsamazina cenas, lai konkurētu tajā pašā cenu līmenī. Neizmantotā jauda ĶTR ir tik apjomīga, ka pat neliela pārdošanas apjoma novirzīšana uz Savienību negatīvi ietekmētu Savienības ražošanas nozari, jo īpaši tādēļ, ka Ķīnas eksports uz citām valstīm ir pierādījis, ka cenas var tikt pazeminātas līdz līmenim, kas samazina Savienības ražošanas nozares cenas. Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoma vai pārdošanas cenu samazināšanās ļoti ātri novestu pie tās rentabilitātes un citu darbības rādītāju pasliktināšanās.

| (265) | Pēc informācijas izpaušanas divi Krievijas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Eiropas ražošanas nozares stabilie vai pozitīvie darbības rādītāji attiecīgajā periodā būtiski samazina kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Arī KV pauda līdzīgas piezīmes, ka Eiropas ferosilīcija nozares stāvoklis patlaban ir labvēlīgs un stabils. |
| --- | --- |

(265)

Pēc informācijas izpaušanas divi Krievijas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Eiropas ražošanas nozares stabilie vai pozitīvie darbības rādītāji attiecīgajā periodā būtiski samazina kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Arī KV pauda līdzīgas piezīmes, ka Eiropas ferosilīcija nozares stāvoklis patlaban ir labvēlīgs un stabils.

| (266) | Komisija izmeklēšanā patiešām ir apstiprinājusi, ka Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nav nodarīts būtisks kaitējums. Tomēr ievērojamā neizmantotā jauda Krievijā apdraud Savienības ražošanas nozares stāvokli tāpēc, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, tai nāktos samazināt ražošanu vai pazemināt cenas. Pievilcīgums Savienības tirgū, kurā tiek piedāvātas izdevīgākas cenas nekā citos eksporta galamērķos, stiprina lielo iespējamību, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, Krievijas izcelsmes daudzumi varētu tikt novirzīti uz Savienību. Abi Krievijas ražotāji eksportētāji neizvirzīja argumentus, kas apgāztu šos Komisijas secinājumus. Tādēļ tas, ka Savienības ražošanas nozarei patlaban nav nodarīts būtisks kaitējums, ir nepietiekams arguments, uz kura pamata nevar izdarīt secinājumu, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, kaitējums neatkārtotos. |
| --- | --- |

(266)

Komisija izmeklēšanā patiešām ir apstiprinājusi, ka Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nav nodarīts būtisks kaitējums. Tomēr ievērojamā neizmantotā jauda Krievijā apdraud Savienības ražošanas nozares stāvokli tāpēc, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, tai nāktos samazināt ražošanu vai pazemināt cenas. Pievilcīgums Savienības tirgū, kurā tiek piedāvātas izdevīgākas cenas nekā citos eksporta galamērķos, stiprina lielo iespējamību, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, Krievijas izcelsmes daudzumi varētu tikt novirzīti uz Savienību. Abi Krievijas ražotāji eksportētāji neizvirzīja argumentus, kas apgāztu šos Komisijas secinājumus. Tādēļ tas, ka Savienības ražošanas nozarei patlaban nav nodarīts būtisks kaitējums, ir nepietiekams arguments, uz kura pamata nevar izdarīt secinājumu, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, kaitējums neatkārtotos.

| (267) | KV arī apgalvoja, ka Savienības tirgus Krievijas ražotājiem neesot pievilcīgs, jo tie kopš antidempinga pasākumu noteikšanas jau esot pārorientējušies uz trešo valstu tirgiem. Tādēļ Krievijas izcelsmes ferosilīcija importa Savienībā pieaugums esot ārkārtīgi mazticams un Krievijas ražotāji nespēšot būtiski palielināt piegādes apjomu uz Savienību, ja pasākumi tiktu atcelti. |
| --- | --- |

(267)

KV arī apgalvoja, ka Savienības tirgus Krievijas ražotājiem neesot pievilcīgs, jo tie kopš antidempinga pasākumu noteikšanas jau esot pārorientējušies uz trešo valstu tirgiem. Tādēļ Krievijas izcelsmes ferosilīcija importa Savienībā pieaugums esot ārkārtīgi mazticams un Krievijas ražotāji nespēšot būtiski palielināt piegādes apjomu uz Savienību, ja pasākumi tiktu atcelti.

| (268) | Kā izklāstīts 191.–193. apsvērumā, cenas Savienības tirgū ir augstākas un padara Savienības tirgu pievilcīgāku eksportētājiem, arī tirgus lieluma ziņā. Ņemot vērā gan cenu, gan apjomu potenciālu, salīdzinot ar citām trešām valstīm, Krievijas eksportētājiem nav iemesla nepārorientēt piegādes atpakaļ uz Savienības tirgu – pretēji tam, ko apgalvo KV, – lielāku pārdošanas apjomu un augstākas rentabilitātes meklējumos. Tādēļ Komisija paliek pie sava secinājuma, ka tad, ja pasākumus vairs nepiemērotu, Krievijas eksports, visticamāk, tiktu novirzīts uz Savienību. |
| --- | --- |

(268)

Kā izklāstīts 191.–193. apsvērumā, cenas Savienības tirgū ir augstākas un padara Savienības tirgu pievilcīgāku eksportētājiem, arī tirgus lieluma ziņā. Ņemot vērā gan cenu, gan apjomu potenciālu, salīdzinot ar citām trešām valstīm, Krievijas eksportētājiem nav iemesla nepārorientēt piegādes atpakaļ uz Savienības tirgu – pretēji tam, ko apgalvo KV, – lielāku pārdošanas apjomu un augstākas rentabilitātes meklējumos. Tādēļ Komisija paliek pie sava secinājuma, ka tad, ja pasākumus vairs nepiemērotu, Krievijas eksports, visticamāk, tiktu novirzīts uz Savienību.

| (269) | KV arī pauda bažas par faktu, ka Komisija Krievijas un ĶTR izcelsmes ferosilīcija importa ietekmi izvērtēja kumulatīvi, lai gan ferosilīcija imports no abām minētajām valstīm uzrādīja pretējas tendences. |
| --- | --- |

(269)

KV arī pauda bažas par faktu, ka Komisija Krievijas un ĶTR izcelsmes ferosilīcija importa ietekmi izvērtēja kumulatīvi, lai gan ferosilīcija imports no abām minētajām valstīm uzrādīja pretējas tendences.

| (270) | Lai gan importa plūsmas uz Savienību starp abām valstīm attiecīgajā periodā patiešām atšķīrās, KV nav sniegusi argumentus, kas izskaidrotu, kā šīs atšķirības būtu ietekmējušas konstatējumu par kaitējuma atkārtošanos, ja pasākumi tiktu atcelti. Kā jau paskaidrots, kaitējuma atkārtošanās ir uz nākotni vērsts novērtējums un, ņemot vērā Savienības tirgus pievilcīgumu un abu valstu saražotos apjomus, izmeklēšana liecina, ka pastāv kaitējuma atkārtošanās iespējamība. Kā norādīts 252. apsvērumā, Komisija jaudu un Savienības tirgus pievilcīgumu katrai valstij novērtēja atsevišķi. Vienīgi pēc tam, kad bija secinājusi, ka pastāv būtiska neizmantotā jauda un ka Savienības tirgus abu valstu eksportam bija pievilcīgs, tā secināja, ka attiecībā uz abām valstīm pastāv iespējamība, ka kaitējums atkārtosies. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(270)

Lai gan importa plūsmas uz Savienību starp abām valstīm attiecīgajā periodā patiešām atšķīrās, KV nav sniegusi argumentus, kas izskaidrotu, kā šīs atšķirības būtu ietekmējušas konstatējumu par kaitējuma atkārtošanos, ja pasākumi tiktu atcelti. Kā jau paskaidrots, kaitējuma atkārtošanās ir uz nākotni vērsts novērtējums un, ņemot vērā Savienības tirgus pievilcīgumu un abu valstu saražotos apjomus, izmeklēšana liecina, ka pastāv kaitējuma atkārtošanās iespējamība. Kā norādīts 252. apsvērumā, Komisija jaudu un Savienības tirgus pievilcīgumu katrai valstij novērtēja atsevišķi. Vienīgi pēc tam, kad bija secinājusi, ka pastāv būtiska neizmantotā jauda un ka Savienības tirgus abu valstu eksportam bija pievilcīgs, tā secināja, ka attiecībā uz abām valstīm pastāv iespējamība, ka kaitējums atkārtosies. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (271) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, var secināt, ka tad, ja pašreizējos pasākumus vairs nepiemērotu, būtisks kaitējums varētu atkārtoties. |
| --- | --- |

(271)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, var secināt, ka tad, ja pašreizējos pasākumus vairs nepiemērotu, būtisks kaitējums varētu atkārtoties.

6.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

| (272) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana nebūtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(272)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana nebūtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.

6.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

Savienības ražošanas nozares intereses

| (273) | Kā minēts 262. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares stāvoklis varētu ievērojami pasliktināties, ja antidempinga pasākumus vairs nepiemērotu. Tāpēc pasākumu turpināšana labvēlīgi ietekmētu Savienības ražošanas nozari, jo Savienības ražotāji varētu saglabāt pārdošanas apjomus, tirgus daļu, rentabilitāti un kopumā labo ekonomisko stāvokli. Turpretī pasākumu neturpināšana būtiski apdraudētu Savienības ražošanas nozares dzīvotspēju, jo imports no Ķīnas un Krievijas visticamāk tiktu pārorientēts uz Savienības tirgu par dempinga cenām un būtiskos apjomos, tādējādi atkārtoti izraisot būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(273)

Kā minēts 262. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares stāvoklis varētu ievērojami pasliktināties, ja antidempinga pasākumus vairs nepiemērotu. Tāpēc pasākumu turpināšana labvēlīgi ietekmētu Savienības ražošanas nozari, jo Savienības ražotāji varētu saglabāt pārdošanas apjomus, tirgus daļu, rentabilitāti un kopumā labo ekonomisko stāvokli. Turpretī pasākumu neturpināšana būtiski apdraudētu Savienības ražošanas nozares dzīvotspēju, jo imports no Ķīnas un Krievijas visticamāk tiktu pārorientēts uz Savienības tirgu par dempinga cenām un būtiskos apjomos, tādējādi atkārtoti izraisot būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (274) | Kāds eksportētājs lūdza Komisiju pasākumus attiecībā uz Krieviju pagarināt par periodu, kas nav ilgāks par diviem gadiem, lai panāktu pienācīgu līdzsvaru starp visu Savienības ražošanas nozares ieinteresēto personu atšķirīgajām interesēm. Tomēr šis eksportētājs sīkāk nepamatoja, kā divu gadu periods nodrošinātu labāku līdzsvaru starp visu Savienības ieinteresēto personu interesēm. |
| --- | --- |

(274)

Kāds eksportētājs lūdza Komisiju pasākumus attiecībā uz Krieviju pagarināt par periodu, kas nav ilgāks par diviem gadiem, lai panāktu pienācīgu līdzsvaru starp visu Savienības ražošanas nozares ieinteresēto personu atšķirīgajām interesēm. Tomēr šis eksportētājs sīkāk nepamatoja, kā divu gadu periods nodrošinātu labāku līdzsvaru starp visu Savienības ieinteresēto personu interesēm.

| (275) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas divi Krievijas ražotāji eksportētāji atkārtoja apgalvojumu, ka esot pamatots īsāks pagarinājuma periods. |
| --- | --- |

(275)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas divi Krievijas ražotāji eksportētāji atkārtoja apgalvojumu, ka esot pamatots īsāks pagarinājuma periods.

| (276) | Komisija konstatēja, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis un būtiska kaitējuma neesība pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nebija ārkārtas apstākļi. Komisija konstatēja, ka pasākumu izbeigšana, visticamāk, izraisītu kaitējuma atkārtošanos. Tādēļ šajā lietā nav elementu, ar kuriem būtu pamatots īsāks pagarinājums Savienības interešu dēļ. |
| --- | --- |

(276)

Komisija konstatēja, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis un būtiska kaitējuma neesība pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nebija ārkārtas apstākļi. Komisija konstatēja, ka pasākumu izbeigšana, visticamāk, izraisītu kaitējuma atkārtošanos. Tādēļ šajā lietā nav elementu, ar kuriem būtu pamatots īsāks pagarinājums Savienības interešu dēļ.

6.2.   Lietotāju intereses

Lietotāju intereses

| (277) | Iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā tika secināts, ka lietotāji netiktu nesamērīgi ietekmēti, pat ja pasākumi tiktu pagarināti. |
| --- | --- |

(277)

Iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā tika secināts, ka lietotāji netiktu nesamērīgi ietekmēti, pat ja pasākumi tiktu pagarināti.

| (278) | Viens lietotājs sadarbojās šajā izmeklēšanā un iebilda pret antidempinga pasākumu atjaunošanu. Tomēr šis lietotājs norādīja, ka pārskatāmo izstrādājumu izmantoja vienīgi kā kurināmo ražošanas procesā. Tā kā pārskatāmajam izstrādājumam šī lietotāja izmaksu struktūrā bija ļoti neliela nozīme, Komisija nekonstatēja nekādus pierādījumus, kas liecinātu, ka iepriekšējās pārskatīšanas izmeklēšanas secinājumi šajā pārskatīšanas izmeklēšanā būtu jāmaina. |
| --- | --- |

(278)

Viens lietotājs sadarbojās šajā izmeklēšanā un iebilda pret antidempinga pasākumu atjaunošanu. Tomēr šis lietotājs norādīja, ka pārskatāmo izstrādājumu izmantoja vienīgi kā kurināmo ražošanas procesā. Tā kā pārskatāmajam izstrādājumam šī lietotāja izmaksu struktūrā bija ļoti neliela nozīme, Komisija nekonstatēja nekādus pierādījumus, kas liecinātu, ka iepriekšējās pārskatīšanas izmeklēšanas secinājumi šajā pārskatīšanas izmeklēšanā būtu jāmaina.

| (279) | Turklāt KV apstrīdēja Komisijas paziņojumu, ka ferosilīcija cenu pieaugums Savienības tirgū neradītu kaitējumu patērētājiem, un apgalvoja, ka antidempinga pasākumu turpināšana attiecībā uz ferosilīciju novedīšot pie sadārdzinātu un konkurētnespējīgu metalurģijas izstrādājumu ražošanas, ņemot vērā arī pārējos pret tēraudi nozari vērstos tirdzniecības aizsardzības pasākumus. KV neiesniedza nekādus pierādījumus šā apgalvojuma pamatošanai. |
| --- | --- |

(279)

Turklāt KV apstrīdēja Komisijas paziņojumu, ka ferosilīcija cenu pieaugums Savienības tirgū neradītu kaitējumu patērētājiem, un apgalvoja, ka antidempinga pasākumu turpināšana attiecībā uz ferosilīciju novedīšot pie sadārdzinātu un konkurētnespējīgu metalurģijas izstrādājumu ražošanas, ņemot vērā arī pārējos pret tēraudi nozari vērstos tirdzniecības aizsardzības pasākumus. KV neiesniedza nekādus pierādījumus šā apgalvojuma pamatošanai.

| (280) | Tā kā antidempinga pasākumi jau ir spēkā, Komisija nepiekrita, ka cenas paaugstinātos, ja pasākumi tiktu pagarināti. Turklāt antidempinga maksājumu mērķis ir panākt, lai dempinga importa cena būtu taisnīgā līmenī. Tādēļ iespējamā cenu celšanās šajā tirgū nenovestu pie sadārdzinātiem un konkurētnespējīgiem izstrādājumiem, bet gan godīgas konkurences. Tā kā nebija nekādu pierādījumu, kas liecinātu, ka šie secinājumi ir nepareizi, Komisija šo apgalvojumu noraidīja. |
| --- | --- |

(280)

Tā kā antidempinga pasākumi jau ir spēkā, Komisija nepiekrita, ka cenas paaugstinātos, ja pasākumi tiktu pagarināti. Turklāt antidempinga maksājumu mērķis ir panākt, lai dempinga importa cena būtu taisnīgā līmenī. Tādēļ iespējamā cenu celšanās šajā tirgū nenovestu pie sadārdzinātiem un konkurētnespējīgiem izstrādājumiem, bet gan godīgas konkurences. Tā kā nebija nekādu pierādījumu, kas liecinātu, ka šie secinājumi ir nepareizi, Komisija šo apgalvojumu noraidīja.

| (281) | Tādēļ Komisija secināja, ka pašlaik spēkā esošajiem pasākumiem nav bijis būtiskas negatīvas ietekmes uz lietotāju finansiālo stāvokli un ka pasākumu turpināšana tos nepamatoti neietekmētu. |
| --- | --- |

(281)

Tādēļ Komisija secināja, ka pašlaik spēkā esošajiem pasākumiem nav bijis būtiskas negatīvas ietekmes uz lietotāju finansiālo stāvokli un ka pasākumu turpināšana tos nepamatoti neietekmētu.

6.3.   Importētāju intereses

Importētāju intereses

| (282) | Visi zināmie importētāji tika informēti par pārskatīšanas sākšanu. Atsaucās četri importētāji, taču neviens no tiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neimportēja pārskatāmo izstrādājumu no attiecīgajām valstīm. |
| --- | --- |

(282)

Visi zināmie importētāji tika informēti par pārskatīšanas sākšanu. Atsaucās četri importētāji, taču neviens no tiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neimportēja pārskatāmo izstrādājumu no attiecīgajām valstīm.

| (283) | Tomēr viens importētājs iesniedza iebildumus pret antidempinga pasākumu atjaunošanu ĶTR izcelsmes importam. Šis importētājs apgalvoja, ka Ķīnas ferosilīcija cenas esot kļuvušas dārgākas par līdzīgā izstrādājuma cenām Savienībā, Savienības ražošanas nozares struktūra kopš sākotnējās izmeklēšanas esot mainījusies un ka šajā izmeklēšanā neesot jāietver ferosilīcijs ar zemu silīcija saturu, jo tas ticis izslēgts no jaunākajām antidempinga izmeklēšanām attiecībā uz ferosilīciju no trešām valstīm, izņemot attiecīgās valstis. |
| --- | --- |

(283)

Tomēr viens importētājs iesniedza iebildumus pret antidempinga pasākumu atjaunošanu ĶTR izcelsmes importam. Šis importētājs apgalvoja, ka Ķīnas ferosilīcija cenas esot kļuvušas dārgākas par līdzīgā izstrādājuma cenām Savienībā, Savienības ražošanas nozares struktūra kopš sākotnējās izmeklēšanas esot mainījusies un ka šajā izmeklēšanā neesot jāietver ferosilīcijs ar zemu silīcija saturu, jo tas ticis izslēgts no jaunākajām antidempinga izmeklēšanām attiecībā uz ferosilīciju no trešām valstīm, izņemot attiecīgās valstis.

| (284) | Importa no ĶTR cena CIF līmenī pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vidēji bija 1 234 EUR/tonna, savukārt Savienības cena –1 338 EUR/tonna. Komisija konstatēja, ka importa no ĶTR cena 2017. gada otrajā semestrī pieauga par 75,5 % un augstāko punktu sasniedza 2017. gada decembrī, kad tā bija 2 005 USD/tonna (97), jo dažas Ķīnas ražotnes bija jāslēdz ar vidi saistītu iemeslu dēļ. Valsts iestādes ar vidi saistītu iemeslu dēļ nozīmīgajā Ningxia reģionā 2017. gada beigās apturēja ferosilīcija ražošanu. Pēc ražošanas atsākšanas cenas četrus mēnešus vēlāk bija strauji pazeminājušās par 31 % (2018. gada aprīlī –1 387,5 USD/tonna), un pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigās – par 40 % (2019. gada martā –1 195 USD/tonna). Tādēļ uzņēmuma apgalvojums, ka Ķīnas ferosilīcija cenas bija augstākas nekā līdzīgajam izstrādājumam Savienībā, tika noraidīts, jo apgalvotais pieaugums bija pēkšņs, pārejošs un īslaicīgs. |
| --- | --- |

(284)

Importa no ĶTR cena CIF līmenī pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vidēji bija 1 234 EUR/tonna, savukārt Savienības cena –1 338 EUR/tonna. Komisija konstatēja, ka importa no ĶTR cena 2017. gada otrajā semestrī pieauga par 75,5 % un augstāko punktu sasniedza 2017. gada decembrī, kad tā bija 2 005 USD/tonna (97), jo dažas Ķīnas ražotnes bija jāslēdz ar vidi saistītu iemeslu dēļ. Valsts iestādes ar vidi saistītu iemeslu dēļ nozīmīgajā Ningxia reģionā 2017. gada beigās apturēja ferosilīcija ražošanu. Pēc ražošanas atsākšanas cenas četrus mēnešus vēlāk bija strauji pazeminājušās par 31 % (2018. gada aprīlī –1 387,5 USD/tonna), un pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigās – par 40 % (2019. gada martā –1 195 USD/tonna). Tādēļ uzņēmuma apgalvojums, ka Ķīnas ferosilīcija cenas bija augstākas nekā līdzīgajam izstrādājumam Savienībā, tika noraidīts, jo apgalvotais pieaugums bija pēkšņs, pārejošs un īslaicīgs.

CIF

97

Ningxia

| (285) | Saistībā ar apgalvojumu, ka Savienības ražošanas nozares struktūra kopš sākotnējās izmeklēšanas ir mainījusies, izmeklēšanā tika konstatēts, ka, pat ja Savienības ražošanas nozares struktūrā bija notikušas zināmas izmaiņas, Komisijas konstatējumi ir balstīti uz aktuālajiem datiem un attiecas uz vairāk nekā 90 % no ferosilīcija kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Turklāt importētājs pēc būtības nepamatoja, kā un kādēļ Savienības ražošanas nozares struktūra būtu ietekmējusi spēkā esošo pasākumu pastāvēšanu. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija noraidīja šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(285)

Saistībā ar apgalvojumu, ka Savienības ražošanas nozares struktūra kopš sākotnējās izmeklēšanas ir mainījusies, izmeklēšanā tika konstatēts, ka, pat ja Savienības ražošanas nozares struktūrā bija notikušas zināmas izmaiņas, Komisijas konstatējumi ir balstīti uz aktuālajiem datiem un attiecas uz vairāk nekā 90 % no ferosilīcija kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Turklāt importētājs pēc būtības nepamatoja, kā un kādēļ Savienības ražošanas nozares struktūra būtu ietekmējusi spēkā esošo pasākumu pastāvēšanu. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija noraidīja šo apgalvojumu.

| (286) | Attiecībā uz ferosilīcija ar zemu silīcija saturu iekļaušanu šajā pārskatīšanā izstrādājumu klāsts ir tāds pats kā sākotnējā pārskatīšanā. Komisija norāda, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ražo šī veida izstrādājumus. Apstāklis, ka citās antidempinga izmeklēšanās netika ietverts tieši tāds pats izstrādājums kā šajā pārskatīšanā, nemaina Komisijas konstatējumus šajā izmeklēšanā attiecībā uz pārskatāmā izstrādājuma dempinga turpināšanos un kaitējuma atkārtošanās iespējamību. |
| --- | --- |

(286)

Attiecībā uz ferosilīcija ar zemu silīcija saturu iekļaušanu šajā pārskatīšanā izstrādājumu klāsts ir tāds pats kā sākotnējā pārskatīšanā. Komisija norāda, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ražo šī veida izstrādājumus. Apstāklis, ka citās antidempinga izmeklēšanās netika ietverts tieši tāds pats izstrādājums kā šajā pārskatīšanā, nemaina Komisijas konstatējumus šajā izmeklēšanā attiecībā uz pārskatāmā izstrādājuma dempinga turpināšanos un kaitējuma atkārtošanās iespējamību.

| (287) | Iepriekšējā termiņbeigu izmeklēšanā tika atzīts, ka importētāji var viegli iepirkt izstrādājumus no dažādiem avotiem, kas patlaban pieejami tirgū, jo īpaši no Savienības ražošanas nozares un lielākajiem trešo valstu eksportētājiem, kuri izstrādājumus pārdod par cenām, kas nav dempinga cenas. Komisija šajā pārskatīšanā neatrada pierādījumus, kas būtu pretrunā ar šo secinājumu. Tādēļ tika secināts, ka pasākumu saglabāšana nebūtu nesamērīga. |
| --- | --- |

(287)

Iepriekšējā termiņbeigu izmeklēšanā tika atzīts, ka importētāji var viegli iepirkt izstrādājumus no dažādiem avotiem, kas patlaban pieejami tirgū, jo īpaši no Savienības ražošanas nozares un lielākajiem trešo valstu eksportētājiem, kuri izstrādājumus pārdod par cenām, kas nav dempinga cenas. Komisija šajā pārskatīšanā neatrada pierādījumus, kas būtu pretrunā ar šo secinājumu. Tādēļ tika secināts, ka pasākumu saglabāšana nebūtu nesamērīga.

6.4.   Secinājums par Savienības interesēm

Secinājums par Savienības interesēm

| (288) | Komisija secināja, ka nav pārliecinošu ar Savienības interesēm pamatotu iemeslu nesaglabāt spēkā esošos pasākumus attiecībā uz pārskatāmā izstrādājuma importu. Pasākumu saglabāšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs un nekaitētu Savienības lietotāju un importētāju stāvoklim. |
| --- | --- |

(288)

Komisija secināja, ka nav pārliecinošu ar Savienības interesēm pamatotu iemeslu nesaglabāt spēkā esošos pasākumus attiecībā uz pārskatāmā izstrādājuma importu. Pasākumu saglabāšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs un nekaitētu Savienības lietotāju un importētāju stāvoklim.

7.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (289) | Pamatojoties uz Komisijas secinājumiem par dempinga turpināšanos vai atkārtošanos, kaitējuma atkārtošanos un Savienības interesēm, būtu jāsaglabā antidempinga pasākumi attiecībā uz ĶTR un Krievijas izcelsmes ferosilīciju. |
| --- | --- |

(289)

Pamatojoties uz Komisijas secinājumiem par dempinga turpināšanos vai atkārtošanos, kaitējuma atkārtošanos un Savienības interesēm, būtu jāsaglabā antidempinga pasākumi attiecībā uz ĶTR un Krievijas izcelsmes ferosilīciju.

| (290) | Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi tiktu saglabāti. Tika veikta papildu galīgā informācijas izpaušana abiem Krievijas ražotājiem eksportētājiem. Visām personām arī tika dots laiks, kurā tās varēja sniegt piezīmes pēc šīs informācijas izpaušanas un pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. Iesniegtie materiāli un piezīmes tika pienācīgi ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(290)

Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi tiktu saglabāti. Tika veikta papildu galīgā informācijas izpaušana abiem Krievijas ražotājiem eksportētājiem. Visām personām arī tika dots laiks, kurā tās varēja sniegt piezīmes pēc šīs informācijas izpaušanas un pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. Iesniegtie materiāli un piezīmes tika pienācīgi ņemtas vērā.

| (291) | Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (98) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamajai procentu likmei vajadzētu būt likmei, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām, kas publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā un kas ir spēkā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā. |
| --- | --- |

(291)

Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (98) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamajai procentu likmei vajadzētu būt likmei, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām, kas publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā un kas ir spēkā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā.

98

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

| (292) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu. Komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, sniedza pozitīvu atzinumu, |
| --- | --- |

(292)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu. Komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, sniedza pozitīvu atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums tāda Ķīnas Tautas Republikas un Krievijas Federācijas izcelsmes ferosilīcija importam, ko patlaban klasificē ar KN kodiem 7202 21 00, 7202 29 10 un 7202 29 90.

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likmes, ko piemēro tālāk uzskaitīto uzņēmumu ražotā 1. punktā aprakstītā izstrādājuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas.

| Valsts | Uzņēmums | Galīgais maksājums | Taric
  papildu kods |
| --- | --- | --- | --- |
| Ķīnas Tautas Republika | Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd, Qipanjing Industry Park | 15,6 % | A829 |
| Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd, Xicha Villa | 29,0 % | A830 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 31,2 % | A999 |
| Krievijas Federācija | Bratsk Ferroalloy Plant, Bratska | 17,8 % | A835 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 22,7 % | A999 |

Valsts

Uzņēmums

Galīgais maksājums

Taric

papildu kods

Ķīnas Tautas Republika

Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd, Qipanjing Industry Park

15,6 %

A829

Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd, Xicha Villa

29,0 %

A830

Visi pārējie uzņēmumi

31,2 %

A999

Krievijas Federācija

Bratsk Ferroalloy Plant, Bratska

17,8 %

A835

Visi pārējie uzņēmumi

22,7 %

A999

3.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Regulas 1. panta 2. punktu var grozīt, lai iekļautu jaunu ražotāju eksportētāju un piešķirtu šim ražotājam atbilstošu vidējo svērto antidempinga maksājuma likmi, kas piemērojama uzņēmumiem, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti sākotnējās izmeklēšanas izlasē, ja jaunais ražotājs eksportētājs ĶTR vai Krievijā sniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus par to, ka:

| a) | tas no 2005. gada 1. oktobra līdz 2006. gada 30. septembrim (sākotnējās izmeklēšanas periods) nav eksportējis 1. panta 1. punktā aprakstīto izstrādājumu uz Savienību; |
| --- | --- |

a)

tas no 2005. gada 1. oktobra līdz 2006. gada 30. septembrim (sākotnējās izmeklēšanas periods) nav eksportējis 1. panta 1. punktā aprakstīto izstrādājumu uz Savienību;

| b) | tas nav saistīts ne ar vienu ĶTR vai Krievijas eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie antidempinga pasākumi; un |
| --- | --- |

b)

tas nav saistīts ne ar vienu ĶTR vai Krievijas eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie antidempinga pasākumi; un

| c) | tas pēc sākotnējā izmeklēšanas perioda beigām ir faktiski eksportējis uz Savienību pārskatāmo izstrādājumu vai arī ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību to ievērojamā daudzumā. |
| --- | --- |

c)

tas pēc sākotnējā izmeklēšanas perioda beigām ir faktiski eksportējis uz Savienību pārskatāmo izstrādājumu vai arī ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību to ievērojamā daudzumā.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 30. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 360/2014 (2014. gada 9. aprīlis), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Krievijas izcelsmes ferosilīcija importam (OV L 107, 10.4.2014., 13. lpp.).

2

(3)  Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (OV C 243, 11.7.2018., 8. lpp.).

3

(4)  Paziņojums par Krievijas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ferosilīcija importam piemērojamo antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu (OV C 123, 2.4.2019., 9. lpp.).

4

(5)  Komisijas dienestu darba dokuments Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations, 2017. gada 20. decembris, SWD(2017) 483 final/2.

5

Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations

(6)  
  Metal Expert LLC: https://metalexpert.com/en/index.html.

6

Metal Expert LLC

(7)  
  AlloyConsult ziņojums: www.alloyconsult.com.

7

AlloyConsult

(8)  
  Analysis of State-induced Market-Distortions in the Chinese Ferroalloys and Silicon Industries – Ferroalloy Focus (termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma 4. pielikums) – 7. nodaļa, 173. lpp.

8

Analysis of State-induced Market-Distortions in the Chinese Ferroalloys and Silicon Industries – Ferroalloy Focus

(9)  Ziņojums, 2. nodaļa, 6. un 7. lpp.

9

(10)  Turpat, 2. nodaļa, 10. lpp.

10

(11)  http://en.pkulaw.cn/display.aspx?cgid=311950&lib=law

11

(12)  Ziņojums, 2. nodaļa, 20. un 21. lpp.

12

(13)  Turpat, 3. nodaļa, 41. un 73.–74. lpp.

13

(14)  Turpat, 6. nodaļa, 120. un 121. lpp.

14

(15)  Turpat, 6. nodaļa, 122.–135. lpp.

15

(16)  Turpat, 7. nodaļa, 167. un 168. lpp.

16

(17)  Turpat, 8. nodaļa, 169. un 170. un 200. un 201. lpp.

17

(18)  Turpat, 2. nodaļa, 15. un 16. lpp.; ziņojums, 4. nodaļa, 50. lpp., 84. lpp.; ziņojums, 5. nodaļa, 108. un 109. lpp.

18

(19)  Turpat, 3. nodaļa, 22.–24. lpp., 5. nodaļa, 97.–108. lpp.

19

(20)  Turpat, 5. nodaļa, 104.–109. lpp.

20

(21)  Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums, 38. lpp., un pieprasījuma iesniedzēja lietā iesniegtie aktualizētie rādītāji.

21

(22)  Ziņojums, 5. nodaļa, 100. un 101. lpp.

22

(23)  Turpat, 2. nodaļa, 26. lpp.

23

(24)  Turpat, 2. nodaļa, 31. un 32. lpp.

24

(25)  https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU

25

(26)  
  Analysis of State-induced Market-Distortions in the Chinese Ferroalloys and Silicon Industries – Ferroalloy Focus (termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma 4. pielikums) – 2.5. nodaļa, 43. lpp.

26

Analysis of State-induced Market-Distortions in the Chinese Ferroalloys and Silicon Industries – Ferroalloy Focus

(27)  Ziņojums, 14.1.–14.3. nodaļa.

27

(28)  Turpat, 4. nodaļa, 41. un 42. lpp. un 83. lpp.

28

(29)  http://www.miit.gov.cn/n1146285/n1146352/n3054355/n3057292/n3057296/c3645437/part/3645438.doc

29

(30)  Turpat, 14. nodaļa par tēraudu, 15. nodaļa par alumīniju, 16. nodaļa par ķīmijas nozari un 12. nodaļa par izejvielām.

30

(31)  13. minerālresursu piecgades plāns, I-1. sadaļa.

31

(32)  Ķīnas Elektroenerģijas padomes tīmekļa vietne: http://www.cec.org.cn/xiangguanhangye/2017-01-13/163701.html

32

(skatīts 2017. gada 12. oktobrī).

(33)  ESAO dati par eksporta ierobežojumiem 2017. gadā: https://www.compareyourcountry.org/trade-in-raw-materials

33

(skatīts 2019. gada 8. oktobrī).

(34)  
  Analysis of State-induced Market-Distortions in the Chinese Ferroalloys and Silicon Industries – Ferroalloy Focus (termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma 4. pielikums) – 5.6. nodaļa, 153. lpp.

34

Analysis of State-induced Market-Distortions in the Chinese Ferroalloys and Silicon Industries – Ferroalloy Focus

(35)  Turpat, 4,5. nodaļa, 136. lpp.

35

(36)  Turpat, 4,5. nodaļa, 136. lpp.

36

(37)  Turpat, 4,5. nodaļa, 136. lpp.

37

(38)  Ziņojums, 6. nodaļa, 138.–149. lpp.

38

(39)  Turpat, 9. nodaļa, 216. lpp.

39

(40)  Turpat, 9. nodaļa, 213.–215. lpp.

40

(41)  Turpat, 9. nodaļa, 209.–211. lpp.

41

(42)  
  Analysis of State-induced Market-Distortions in the Chinese Ferroalloys and Silicon Industries – Ferroalloy Focus (termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma 4. pielikums) – 5.4. nodaļa.

42

Analysis of State-induced Market-Distortions in the Chinese Ferroalloys and Silicon Industries – Ferroalloy Focus

(43)  Ziņojums, 13. nodaļa, 332.–337. lpp.

43

(44)  Turpat, 13. nodaļa, 336. lpp.

44

(45)  Turpat, 13. nodaļa, 337.–341. lpp.

45

(46)  
  Analysis of State-induced Market-Distortions in the Chinese Ferroalloys and Silicon Industries – Ferroalloy Focus (termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma 4. pielikums) – 5.5. nodaļa, 157. lpp.

46

Analysis of State-induced Market-Distortions in the Chinese Ferroalloys and Silicon Industries – Ferroalloy Focus

(47)  Ziņojums, 6. nodaļa, 114.–117. lpp.

47

(48)  Turpat, 6. nodaļa, 119. lpp.

48

(49)  Turpat, 6. nodaļa, 120. lpp.

49

(50)  Turpat, 6. nodaļa, 121.–122. lpp., 126.–128. lpp. un 133.–135. lpp.

50

(51)  Turpat.

51

(52)  Ziņojums, 14. nodaļa, 362. un 363. lpp., uzskaitītas ES tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanas (kuras attiecas uz konkrētiem Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētiem plakaniem dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu un uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklātiem tērauda izstrādājumiem), kā arī tirdzniecības aizsardzības izmeklēšana, ko veikušas Austrālijas, Kanādas, Indijas un ASV iestādes.

52

(53)  Turpat, 6. nodaļa, 127. lpp., jo īpaši attiecībā uz SVF aplēsi.

53

(54)  
  Analysis of State-induced Market-Distortions in the Chinese Ferroalloys and Silicon Industries – Ferroalloy Focus (termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma 4. pielikums) – 5.3. nodaļa, 148. lpp.

54

Analysis of State-induced Market-Distortions in the Chinese Ferroalloys and Silicon Industries – Ferroalloy Focus

(55)  Turpat, 6.2.2.2. nodaļa, 166. lpp.

55

(56)  Turpat, 5,7. nodaļa, 158. lpp.

56

(57)  Turpat, 5,7. nodaļa, 153. lpp.

57

(58)  Turpat, 3.2.2. nodaļa, 89. lpp.

58

(59)  Turpat, 3.4.3. nodaļa, 116. lpp.

59

(60)  Turpat, 3.4.1. nodaļa, 112. lpp.

60

(61)  Turpat, 5,4. nodaļa, 151. lpp.

61

(62)  
  World Bank Open Data – Upper Middle Income, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

62

World Bank Open Data – Upper Middle Income

(63)  Ja nevienā valstī, kam ir līdzīgs attīstības līmenis, neražo pārskatāmo izstrādājumu, tad var aplūkot tāda izstrādājuma ražošanu, kurš ir tajā pašā vispārīgajā kategorijā un/vai sektorā, kurā ir pārskatāmais izstrādājums.

63

(64)  Datubāze Orbis, ko uztur Bureau Van Dick (https://orbis.bvdinfo.com/version-2019228/home.serv?product=OrbisNeo).

64

Orbis

Bureau Van Dick

(65)  Ja tiktu izmantots līdzīgs izstrādājums Brazīlijā (koka paletes), rezultātā tiktu iegūtas aptuveni tādas pašas izmaksas un dempinga starpība.

65

(66)  Balstoties uz Turcijas importa cenām, sk. 137. apsvērumu).

66

(67)  Sk. 139. apsvērumu.

67

(68)  Turpat.

68

(69)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/755 (2015. gada 29. aprīlis) par kopējiem noteikumiem importam no dažām trešām valstīm (OV L 123, 19.5.2015., 33. lpp.).

69

(70)  Pieejams: https://qdd.oecd.org/subject.aspx?Subject=ExportRestrictions_IndustrialRawMaterials

70

(pēdējo reizi skatīts 2020. gada 22. janvārī).

(71)  Dati par importu Brazīlijā FOB līmenī ir iekļauti GTA.

71

FOB

GTA

(72)  https://establishbrazil.com/articles/whats-real-cost-employee

72

(73)  Pieejama vietnē: https://ilostat.ilo.org/ (pēdējo reizi skatīta 2019. gada 4. jūlijā).

73

(74)  Pieejama vietnē: https://establishbrazil.com/articles/whats-real-cost-employee (pēdējo reizi skatīta 2019. gada 4. jūlijā).

74

(75)  Pieejama vietnē: http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/tarifas-aplicadas-a-clientes-atendidos-em-alta-e-media-tensao-(grupo-a) (pēdējo reizi skatīta 2019. gada 10. aprīlī).

75

(76)  Pieejama vietnē: http://www.aneel.gov.br/a-aneel (pēdējo reizi skatīta 2019. gada 10. aprīlī).

76

(77)  Pieejama vietnē: http://www.aneel.gov.br/bandeiras-tarifarias (pēdējo reizi skatīta 2019. gada 10. aprīlī).

77

(78)  Pieejama vietnē: http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/bandeira-tarifaria (pēdējo reizi skatīta 2019. gada 10. aprīlī).

78

(79)  Ferosilīcija segments 67. lappusē attiecībā uz 2018. gadu: http://www.ferbasa.com.br/default_pt.asp?idioma=0&conta=28.

79

(80)  Minētas 2017. gada pārskata 7. piezīmē “Pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas”
  (Selling, general and administrative expenses), 80. lpp., un ietver 9. piezīmē 81. lpp. minētos “Citus darbības ienākumus (izdevumus)”
  (Other operating income (expenses)) un 10. piezīmē 81. lpp. minētos “Citus finanšu ienākumus (izdevumus)”
  (Other financial income (expenses)).

80

(Selling, general and administrative expenses)

(Other operating income (expenses))

(Other financial income (expenses))

(81)  Minēts “Konsolidētajos ienākumu pārskatos” (Consolidated income statements) 2017. gada pārskatā, 45. lpp.

81

Consolidated income statements

(82)  Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma G pielikums.

82

(83)  
  Metal Expert ir neatkarīgs dzelzs un tērauda nozares cenu informācijas, ziņu, datu, analīzes un konferenču pakalpojumu sniedzējs: https://metalexpert.com/en/index.html.

83

Metal Expert

(84)  Pēc pieprasījuma iesniedzēja pasūtījuma Metal Expert sniegtā informācija.

84

Metal Expert

(85)  11. pielikuma iesniedzējs ir AlloyConsult, kas sniedz ar tirgu saistītus konsultāciju pakalpojumus ferosakausējumu nozarē.

85

AlloyConsult

(86)  Nr. t19.005064.

86

(87)  Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums – 5. nodaļa, 12. un 15. attēls, 40. un 43. lpp.

87

(88)  Turpat, 5. nodaļa, 12. attēls, 40. lpp., un pieprasījuma iesniedzēja 2019. gada 3. oktobra iesniegums (t19.005064).

88

(89)  https://asia.nikkei.com/Business/Malaysia-emerging-as-major-production-center-for-ferroalloys

89

(90)  
  Eurostat – http://comext.eurostat.ec.europa.eu/Analytical.html un norādījumi lietotājiem:https://ec.europa.eu/eurostat/web/international-trade-in-goods/data/focus-on-comext

90

Eurostat

(91)  Dati iegūti un aprēķināti no Global Trade Atlas (“
  GTA
  ”)

91

Global Trade Atlas

GTA

(92)  https://www.metalbulletin.com/events/download.ashx/document/speaker/8479/a0ID000000ZP1j5MAD/Presentation

92

(93)  11. pielikuma iesniedzējs ir AlloyConsult, kas sniedz ar tirgu saistītus konsultāciju pakalpojumus ferosakausējumu nozarē.

93

AlloyConsult

(94)  Avots: pieprasījuma iesniedzēja dati.

94

(*1)  Importa apjoms vispirms tika iegūts no Eurostat importa datubāzes attiecībā uz 3 KN kodiem, uz kuriem attiecās šī pārskatīšana, bet pēc tam KN kodi 7202 29 10 un 7202 29 90 tika koriģēti atbilstīgi KN koda 7202 21 00 silīcija saturam (75 %). Ar šiem KN kodiem klasificētā izstrādājuma importa apjoms tika apkopots un svērts, lai atspoguļotu vienu vidējo.

*1

Eurostat

(*2)  Tāpat kā importa apjoms, arī importa cenas vispirms tika iegūtas no Eurostat importa datubāzes attiecībā uz 3 KN kodiem, uz kuriem attiecās šī pārskatīšana, bet pēc tam KN kodi 7202 29 10 un 7202 29 90 tika koriģēti atbilstīgi KN koda 7202 21 00 silīcija saturam (75 %). Ar šiem trim KN kodiem klasificētās importa cenas tika apkopotas un svērtas, lai atspoguļotu vienu vidējo.

*2

Eurostat

(95)  Eksporta dati iegūti no Global Trade Atlas.

95

Global Trade Atlas

(96)  44. apsvērums

96

(97)  2017. gada jūlijā cena bija 1 142,5 USD/tonna.

97

(98)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

98

---

| 1.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 208/43 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 208/43

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/910

(2020. gada 30. jūnijs),

ar ko Īstenošanas regulas (ES) 2015/1998, (ES) 2019/103 un (ES) 2019/1583 groza attiecībā uz apzīmējumu atkārtotu piešķiršanu aviosabiedrībām, operatoriem un tiesību subjektiem, kuri veic no trešām valstīm ievestas kravas un pasta drošības kontroles, kā arī attiecībā uz dažu kiberdrošības, iepriekšējās darbības pārbaudes, sprāgstvielu atklāšanas sistēmu iekārtu standartu un sprāgstvielu palieku detektoru jomā piemērojamu regulatīvo prasību atlikšanu Covid-19 pandēmijas dēļ

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Regulu (EK) Nr. 300/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 2320/2002 (1) un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Pašreizējās Covid-19 pandēmijas postošā ietekme uz starptautisko un Eiropas civilo aviāciju būtiski ierobežo dalībvalstu un visas Eiropas Savienības spēju uzturēt ienākošo sūtījumu efektīvu un produktīvu piegādes ķēdi. Nepārtraukti un netraucēti kravu pārvadājumu pakalpojumi ir stratēģiski svarīgi Savienībai, un tiem ir būtiska nozīme pirmās nepieciešamības preču, t. sk. zāļu, medicīniskā aprīkojuma, citu vielu un preču, piegādē. |
| --- | --- |

(1)

Pašreizējās Covid-19 pandēmijas postošā ietekme uz starptautisko un Eiropas civilo aviāciju būtiski ierobežo dalībvalstu un visas Eiropas Savienības spēju uzturēt ienākošo sūtījumu efektīvu un produktīvu piegādes ķēdi. Nepārtraukti un netraucēti kravu pārvadājumu pakalpojumi ir stratēģiski svarīgi Savienībai, un tiem ir būtiska nozīme pirmās nepieciešamības preču, t. sk. zāļu, medicīniskā aprīkojuma, citu vielu un preču, piegādē.

| (2) | Saskaņā ar Savienības režīmu ienākošo gaisa kravu un pasta drošības jomā, kas noteikts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/1998 pielikuma 6.8. punktā (2), ik pēc pieciem gadiem gaisa pārvadātājiem, kas pārvadā kravu un pastu uz Eiropas Savienību, piešķirams apzīmējums “gaisa kravas vai pasta pārvadātājs, kas veic pārvadājumus uz Savienību no trešās valsts lidostas” (ACC3) un to pakalpojumu uz zemes sniedzējiem ik pēc trim gadiem piešķirams apzīmējums “trešās valsts oficiālais kravu aģents, kam ir veikts ES aviācijas drošības novērtējums” (RA3) vai “trešās valsts zināmais nosūtītājs, kam ir veikts ES aviācijas drošības novērtējums” (KC3). |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Savienības režīmu ienākošo gaisa kravu un pasta drošības jomā, kas noteikts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/1998 pielikuma 6.8. punktā (2), ik pēc pieciem gadiem gaisa pārvadātājiem, kas pārvadā kravu un pastu uz Eiropas Savienību, piešķirams apzīmējums “gaisa kravas vai pasta pārvadātājs, kas veic pārvadājumus uz Savienību no trešās valsts lidostas” (ACC3) un to pakalpojumu uz zemes sniedzējiem ik pēc trim gadiem piešķirams apzīmējums “trešās valsts oficiālais kravu aģents, kam ir veikts ES aviācijas drošības novērtējums” (RA3) vai “trešās valsts zināmais nosūtītājs, kam ir veikts ES aviācijas drošības novērtējums” (KC3).

| (3) | Ar apzīmējumu ACC3, RA3 un KC3 piešķiršanu saistītā ES aviācijas drošības novērtējuma procesa ietvaros ES aviācijas drošības vērtētājam jāapmeklē operatora telpas, lai pārliecinātos par pasākumu efektīvu īstenošanu. |
| --- | --- |

(3)

Ar apzīmējumu ACC3, RA3 un KC3 piešķiršanu saistītā ES aviācijas drošības novērtējuma procesa ietvaros ES aviācijas drošības vērtētājam jāapmeklē operatora telpas, lai pārliecinātos par pasākumu efektīvu īstenošanu.

| (4) | Pašreizējās Covid-19 pandēmijas laikā to apmeklējumu uz vietas veikšana, kas saistīti ar apzīmējumu piešķiršanu un atkārtotu piešķiršanu gaisa pārvadātājiem un kravu operatoriem trešās valstīs, ir būtiski ietekmēta un/vai kavēta tādu objektīvu iemeslu dēļ, kuri nav minēto pārvadātāju vai operatoru atbildībā vai kontrolē. |
| --- | --- |

(4)

Pašreizējās Covid-19 pandēmijas laikā to apmeklējumu uz vietas veikšana, kas saistīti ar apzīmējumu piešķiršanu un atkārtotu piešķiršanu gaisa pārvadātājiem un kravu operatoriem trešās valstīs, ir būtiski ietekmēta un/vai kavēta tādu objektīvu iemeslu dēļ, kuri nav minēto pārvadātāju vai operatoru atbildībā vai kontrolē.

| (5) | Daudziem piešķirtajiem apzīmējumiem ACC3, RA3 un KC3 termiņš beigsies nākamajos mēnešos vai jau ir beidzies bez iespējas veikt vajadzīgo pārbaudes apmeklējumu uz vietas. Bez attiecīgā Savienības statusa šādi operatori vairs nevar darboties uz Savienību nosūtīto sūtījumu drošas piegādes ķēdē, un tāpēc būtisko operāciju turpināšana šajos kritiskajos laikos nav iespējama. |
| --- | --- |

(5)

Daudziem piešķirtajiem apzīmējumiem ACC3, RA3 un KC3 termiņš beigsies nākamajos mēnešos vai jau ir beidzies bez iespējas veikt vajadzīgo pārbaudes apmeklējumu uz vietas. Bez attiecīgā Savienības statusa šādi operatori vairs nevar darboties uz Savienību nosūtīto sūtījumu drošas piegādes ķēdē, un tāpēc būtisko operāciju turpināšana šajos kritiskajos laikos nav iespējama.

| (6) | Ir nepieciešams pieņemt steidzamus pasākumus, ar kuriem izveido piemērotu juridisko pamatu, kas vajadzīgs, lai īstenotu alternatīvu un paātrinātu ES aviācijas drošības novērtējuma procesu attiecībā uz pašreizējās situācijas skartajiem uz Savienību nosūtīto sūtījumu piegādes ķēdes operatoriem. |
| --- | --- |

(6)

Ir nepieciešams pieņemt steidzamus pasākumus, ar kuriem izveido piemērotu juridisko pamatu, kas vajadzīgs, lai īstenotu alternatīvu un paātrinātu ES aviācijas drošības novērtējuma procesu attiecībā uz pašreizējās situācijas skartajiem uz Savienību nosūtīto sūtījumu piegādes ķēdes operatoriem.

| (7) | Ar Īstenošanas regulām (ES) 2019/103 (3) un (ES) 2019/1583 (4), ar kurām groza Īstenošanas regulu (ES) 2015/1998, tika ieviestas regulatīvās prasības, kas no 2020. gada 31. decembra piemērojamas attiecīgi aviācijas personāla iepriekšējās darbības pārbaudes un kiberdrošības jomā. Iestāžu un operatoru spēju sagatavoties minēto prasību savlaicīgai īstenošanai būtiski ietekmē Covid-19 pandēmijas rezultātā noteikto ierobežojumu sekas, tāpēc prasību piemērošanas diena ir jāpārceļ. |
| --- | --- |

(7)

Ar Īstenošanas regulām (ES) 2019/103 (3) un (ES) 2019/1583 (4), ar kurām groza Īstenošanas regulu (ES) 2015/1998, tika ieviestas regulatīvās prasības, kas no 2020. gada 31. decembra piemērojamas attiecīgi aviācijas personāla iepriekšējās darbības pārbaudes un kiberdrošības jomā. Iestāžu un operatoru spēju sagatavoties minēto prasību savlaicīgai īstenošanai būtiski ietekmē Covid-19 pandēmijas rezultātā noteikto ierobežojumu sekas, tāpēc prasību piemērošanas diena ir jāpārceļ.

| (8) | Īstenošanas regulas (ES) 2015/1998 pielikuma 12.4.2.2. punktā ir noteikts, ka sprāgstvielu atklāšanas sistēmu (EDS) iekārtu 2. standarts zaudē spēku 2020. gada 1. septembrī. Vairāku Savienības lidostu spēju pabeigt 3. standartam atbilstošo EDS iekārtu uzstādīšanu un aktivizēšanu būtiski ietekmē Covid-19 pandēmijas seku rezultātā noteiktie ierobežojumi, tāpēc minētais termiņš ir jāpagarina. Tā kā 3. standartam atbilstošas EDS iekārtas nodrošina augstāku veiktspēju un atklāšanas spēju, kas var palielināt drošību, Komisija un dalībvalstis joprojām ir apņēmušās bez turpmākas kavēšanās pabeigt šīs tehnoloģijas ieviešanu. |
| --- | --- |

(8)

Īstenošanas regulas (ES) 2015/1998 pielikuma 12.4.2.2. punktā ir noteikts, ka sprāgstvielu atklāšanas sistēmu (EDS) iekārtu 2. standarts zaudē spēku 2020. gada 1. septembrī. Vairāku Savienības lidostu spēju pabeigt 3. standartam atbilstošo EDS iekārtu uzstādīšanu un aktivizēšanu būtiski ietekmē Covid-19 pandēmijas seku rezultātā noteiktie ierobežojumi, tāpēc minētais termiņš ir jāpagarina. Tā kā 3. standartam atbilstošas EDS iekārtas nodrošina augstāku veiktspēju un atklāšanas spēju, kas var palielināt drošību, Komisija un dalībvalstis joprojām ir apņēmušās bez turpmākas kavēšanās pabeigt šīs tehnoloģijas ieviešanu.

| (9) | Īstenošanas regulas (ES) 2015/1998 pielikuma 12.6.3. punktā noteikts, ka pilnvarotā iestāde 12.L papildinājumam neatbilstošas sprāgstvielu palieku detektoru (ETD) iekārtas var atļaut turpināt izmantot līdz 2020. gada 1. jūlijam. Vairāku Savienības lidostu spēju pabeigt jauno ETD iekārtu ieviešanu būtiski ietekmē Covid-19 pandēmijas seku rezultātā noteiktie ierobežojumi, tāpēc, lai izvairītos no juridiskām sekām un nepakļautu aviācijas drošību liekam riskam, minētais datums ir jāpārceļ. |
| --- | --- |

(9)

Īstenošanas regulas (ES) 2015/1998 pielikuma 12.6.3. punktā noteikts, ka pilnvarotā iestāde 12.L papildinājumam neatbilstošas sprāgstvielu palieku detektoru (ETD) iekārtas var atļaut turpināt izmantot līdz 2020. gada 1. jūlijam. Vairāku Savienības lidostu spēju pabeigt jauno ETD iekārtu ieviešanu būtiski ietekmē Covid-19 pandēmijas seku rezultātā noteiktie ierobežojumi, tāpēc, lai izvairītos no juridiskām sekām un nepakļautu aviācijas drošību liekam riskam, minētais datums ir jāpārceļ.

| (10) | Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2015/1998, (ES) 2019/103 un (ES) 2019/1583 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(10)

Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2015/1998, (ES) 2019/103 un (ES) 2019/1583 būtu attiecīgi jāgroza.

| (11) | Tā kā dažu ACC3, RA3 un KC3 operatoru Savienības statusa termiņš beidzās jau pašreizējās Covid-19 pandēmijas pirmajā posmā vai periodā tieši pirms tā, kad bija jāsāk un jāveic attiecīgais ES aviācijas drošības novērtējuma process, šai regulai vajadzētu būt ar atpakaļejošu spēku, lai šādiem operatoriem, kuru statuss vairs nav spēkā, ļautu gūt labumu no šajā regulā paredzētajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(11)

Tā kā dažu ACC3, RA3 un KC3 operatoru Savienības statusa termiņš beidzās jau pašreizējās Covid-19 pandēmijas pirmajā posmā vai periodā tieši pirms tā, kad bija jāsāk un jāveic attiecīgais ES aviācijas drošības novērtējuma process, šai regulai vajadzētu būt ar atpakaļejošu spēku, lai šādiem operatoriem, kuru statuss vairs nav spēkā, ļautu gūt labumu no šajā regulā paredzētajiem pasākumiem.

| (12) | Šajā regulā paredzētie pasākumi neskar citu gaisa pārvadātāju, operatoru, tiesību subjektu vai valstu likumīgās intereses un tiesības un neierobežo to, ko tie sagaida. |
| --- | --- |

(12)

Šajā regulā paredzētie pasākumi neskar citu gaisa pārvadātāju, operatoru, tiesību subjektu vai valstu likumīgās intereses un tiesības un neierobežo to, ko tie sagaida.

| (13) | Lai dalībvalstīm nodrošinātu juridisko pamatu nekavējoties sākt alternatīvu un paātrinātu uz Savienību nosūtīto sūtījumu piegādes ķēdes operatoru novērtēšanas un nozīmēšanas procesu, kas nepieciešams, lai atsāktu kravu pārvadājumus uz Savienību, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(13)

Lai dalībvalstīm nodrošinātu juridisko pamatu nekavējoties sākt alternatīvu un paātrinātu uz Savienību nosūtīto sūtījumu piegādes ķēdes operatoru novērtēšanas un nozīmēšanas procesu, kas nepieciešams, lai atsāktu kravu pārvadājumus uz Savienību, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (14) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (EK) Nr. 300/2008 19. pantu izveidotā komiteja, |
| --- | --- |

(14)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (EK) Nr. 300/2008 19. pantu izveidotā komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) 2015/1998 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Īstenošanas regulas (ES) 2019/103 2. panta otrajā teikumā datumu “2020. gada 31. decembra” aizstāj ar datumu “2021. gada 31. decembra”.

3. pants

Īstenošanas regulas (ES) 2019/103 pielikuma 26. punkta 11.1.12. apakšpunktā datumus “2020. gada 31. decembra” un “2023. gada 30. jūnijam” aizstāj ar datumiem “2021. gada 31. decembra” un “2024. gada 30. jūnijam”.

4. pants

Īstenošanas regulas (ES) 2019/1583 2. pantā datumu “2020. gada 31. decembrī” aizstāj ar datumu “2021. gada 31. decembrī”.

5. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 30. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 97, 9.4.2008., 72. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1998 (2015. gada 5. novembris), ar ko nosaka sīki izstrādātus pasākumus kopīgu pamatstandartu īstenošanai aviācijas drošības jomā (OV L 299, 14.11.2015., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/103 (2019. gada 23. janvāris) par Īstenošanas regulas (ES) 2015/1998 grozījumiem, kas attiecas uz dažu aviācijas drošības pasākumu precizēšanu, saskaņošanu un vienkāršošanu, kā arī pastiprināšanu (OV L 21, 24.1.2019., 13. lpp.).

3

(4)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1583 (2019. gada 25. septembris), ar ko attiecībā uz kiberdrošības pasākumiem groza Īstenošanas regulu (ES) 2015/1998, ar ko nosaka sīki izstrādātus pasākumus kopīgu pamatstandartu īstenošanai aviācijas drošības jomā (OV L 246, 26.9.2019., 15. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) 2015/1998 pielikumu groza šādi:

| 1) | pievieno šādu 6.8.1.7. līdz 6.8.1.9. punktu:






  “6.8.1.7. | Ja ES aviācijas drošības novērtējumu nevar veikt tādu objektīvu iemeslu dēļ, kuri ir saistīti ar Covid-19 izraisīto pandēmijas krīzi un par kuriem gaisa pārvadātājs nav atbildīgs, pilnvarotā iestāde no 2020. gada 1. aprīļa līdz 31. decembrim var atkāpties no 6.8.2. punktā noteiktās procedūras un gaisa pārvadātājam uz laiku piešķirt ACC3 apzīmējumu. Apzīmējuma piešķiršanai piemēro šādus nosacījumus:






  a) | gaisa pārvadātājam attiecīgajā atrašanās vietā trešajā valstī ir aktīvs ACC3 statuss vai tam ir bijis ACC3 statuss un tā termiņš nav beidzies pirms 2020. gada 1. februāra; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

pievieno šādu 6.8.1.7. līdz 6.8.1.9. punktu:

“6.8.1.7.

Ja ES aviācijas drošības novērtējumu nevar veikt tādu objektīvu iemeslu dēļ, kuri ir saistīti ar Covid-19 izraisīto pandēmijas krīzi un par kuriem gaisa pārvadātājs nav atbildīgs, pilnvarotā iestāde no 2020. gada 1. aprīļa līdz 31. decembrim var atkāpties no 6.8.2. punktā noteiktās procedūras un gaisa pārvadātājam uz laiku piešķirt ACC3 apzīmējumu. Apzīmējuma piešķiršanai piemēro šādus nosacījumus:

a)

gaisa pārvadātājam attiecīgajā atrašanās vietā trešajā valstī ir aktīvs ACC3 statuss vai tam ir bijis ACC3 statuss un tā termiņš nav beidzies pirms 2020. gada 1. februāra;

| b) | gaisa pārvadātājs iesniedz jaunā statusa pieteikumu pilnvarotajai iestādei, kura norādīta 6.8.1.1. vai kura ir atbildīga par apzīmējumu, kura termiņš beidzas, un apstiprina, ka pastāv objektīvi iemesli, par kuriem gaisa pārvadātājs nav atbildīgs un kuri traucē vai kavē 6.8.2. punkta prasību izpildi; |
| --- | --- |

b)

gaisa pārvadātājs iesniedz jaunā statusa pieteikumu pilnvarotajai iestādei, kura norādīta 6.8.1.1. vai kura ir atbildīga par apzīmējumu, kura termiņš beidzas, un apstiprina, ka pastāv objektīvi iemesli, par kuriem gaisa pārvadātājs nav atbildīgs un kuri traucē vai kavē 6.8.2. punkta prasību izpildi;

| c) | gaisa pārvadātājs iesniedz savu drošības programmu, kas ir relevanta un pilnīga attiecībā uz visiem 6.G papildinājuma punktiem, vai apstiprina, ka pašreizējā programma joprojām ir aktuāla; |
| --- | --- |

c)

gaisa pārvadātājs iesniedz savu drošības programmu, kas ir relevanta un pilnīga attiecībā uz visiem 6.G papildinājuma punktiem, vai apstiprina, ka pašreizējā programma joprojām ir aktuāla;

| d) | gaisa pārvadātājs iesniedz parakstītu paziņojumu, kurā tas apstiprina apņemšanos turpināt pilnīgi un efektīvi īstenot drošības prasības, par kurām tas ieguvis spēkā esošo vai spēku zaudējušo ACC3 statusu; |
| --- | --- |

d)

gaisa pārvadātājs iesniedz parakstītu paziņojumu, kurā tas apstiprina apņemšanos turpināt pilnīgi un efektīvi īstenot drošības prasības, par kurām tas ieguvis spēkā esošo vai spēku zaudējušo ACC3 statusu;

| e) | gaisa pārvadātājam ACC3 apzīmējumu saskaņā ar šo punktu piešķir uz laikposmu, kas nepārsniedz sešus mēnešus no attiecīgi pašreizējā vai iepriekšējā spēkā esības termiņa beigu datuma; |
| --- | --- |

e)

gaisa pārvadātājam ACC3 apzīmējumu saskaņā ar šo punktu piešķir uz laikposmu, kas nepārsniedz sešus mēnešus no attiecīgi pašreizējā vai iepriekšējā spēkā esības termiņa beigu datuma;

| f) | pieteikumu, gaisa pārvadātāja drošības programmu un paziņojumu par apņemšanos iesniedz vai nu rakstiski, vai elektroniskā formā. |
| --- | --- |

f)

pieteikumu, gaisa pārvadātāja drošības programmu un paziņojumu par apņemšanos iesniedz vai nu rakstiski, vai elektroniskā formā.

| 6.8.1.8. | Attiecīgā gadījumā pilnvarotā iestāde var vienoties ar attiecīgo gaisa pārvadātāju par 6.8.2.2. punkta 2. apakšpunkta d) punktā minēto ikgadējo ES aviācijas drošības novērtējumu atlikšanu, pievienojot tos to lidostu skaitam, kas jānovērtē gaisa pārvadātāja grafika nākamajā gadā. |
| --- | --- |

6.8.1.8.

Attiecīgā gadījumā pilnvarotā iestāde var vienoties ar attiecīgo gaisa pārvadātāju par 6.8.2.2. punkta 2. apakšpunkta d) punktā minēto ikgadējo ES aviācijas drošības novērtējumu atlikšanu, pievienojot tos to lidostu skaitam, kas jānovērtē gaisa pārvadātāja grafika nākamajā gadā.

| 6.8.1.9. | Pagaidu apzīmējuma piešķiršanas periodā, kas minēts 6.8.1.7. punktā, pilnvarotā iestāde dalībvalsts lidostā vai lidostās, kur sūtījumi tiek saņemti no ACC3 atrašanās vietas, veic vismaz trīs atbilstības uzraudzības darbības attiecībā uz drošības kontrolēm, ko piemēro ACC3 vai tā piegādes ķēdē ietilpstošie RA3 un KC3. Ja ACC3 neveic tiešus lidojumus uz dalībvalsti, kas piešķir apzīmējumu, atbilstības uzraudzības darbību veikšanu koordinē ar citu dalībvalsti, uz kuru ACC3 veic lidojumus.”; |
| --- | --- |

6.8.1.9.

Pagaidu apzīmējuma piešķiršanas periodā, kas minēts 6.8.1.7. punktā, pilnvarotā iestāde dalībvalsts lidostā vai lidostās, kur sūtījumi tiek saņemti no ACC3 atrašanās vietas, veic vismaz trīs atbilstības uzraudzības darbības attiecībā uz drošības kontrolēm, ko piemēro ACC3 vai tā piegādes ķēdē ietilpstošie RA3 un KC3. Ja ACC3 neveic tiešus lidojumus uz dalībvalsti, kas piešķir apzīmējumu, atbilstības uzraudzības darbību veikšanu koordinē ar citu dalībvalsti, uz kuru ACC3 veic lidojumus.”;

| 2) | pievieno šādu 6.8.4.11. un 6.8.4.12. punktu:






  “6.8.4.11. | Ja ES aviācijas drošības novērtējumu nevar veikt tādu objektīvu iemeslu dēļ, kuri ir saistīti ar Covid-19 izraisīto pandēmijas krīzi un par kuriem trešās valsts tiesību subjekts nav atbildīgs, pilnvarotā iestāde no 2020. gada 1. aprīļa līdz 31. decembrim var atkāpties no 6.8.5. punktā noteiktās procedūras un trešās valsts tiesību subjektam uz laiku piešķirt RA3 vai KC3 apzīmējumu. Apzīmējuma piešķiršanai piemēro šādus nosacījumus:






  a) | tiesību subjektam ir aktīvs RA3 vai KC3 statuss vai tam ir bijis RA3 vai KC3 statuss un tā termiņš nav beidzies pirms 2020. gada 1. februāra; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

pievieno šādu 6.8.4.11. un 6.8.4.12. punktu:

“6.8.4.11.

Ja ES aviācijas drošības novērtējumu nevar veikt tādu objektīvu iemeslu dēļ, kuri ir saistīti ar Covid-19 izraisīto pandēmijas krīzi un par kuriem trešās valsts tiesību subjekts nav atbildīgs, pilnvarotā iestāde no 2020. gada 1. aprīļa līdz 31. decembrim var atkāpties no 6.8.5. punktā noteiktās procedūras un trešās valsts tiesību subjektam uz laiku piešķirt RA3 vai KC3 apzīmējumu. Apzīmējuma piešķiršanai piemēro šādus nosacījumus:

a)

tiesību subjektam ir aktīvs RA3 vai KC3 statuss vai tam ir bijis RA3 vai KC3 statuss un tā termiņš nav beidzies pirms 2020. gada 1. februāra;

| b) | tiesību subjekts iesniedz jaunā statusa pieteikumu pilnvarotajai iestādei, kura patlaban ir atbildīga par tam piešķirto apzīmējumu, kura termiņš beigsies vai ir beidzies, un apstiprina, ka pastāv objektīvi iemesli, par kuriem tiesību subjekts nav atbildīgs un kuri traucē vai kavē 6.8.5. punkta prasību izpildi; |
| --- | --- |

b)

tiesību subjekts iesniedz jaunā statusa pieteikumu pilnvarotajai iestādei, kura patlaban ir atbildīga par tam piešķirto apzīmējumu, kura termiņš beigsies vai ir beidzies, un apstiprina, ka pastāv objektīvi iemesli, par kuriem tiesību subjekts nav atbildīgs un kuri traucē vai kavē 6.8.5. punkta prasību izpildi;

| c) | tiesību subjekts iesniedz savu drošības programmu, kas ir relevanta un pilnīga attiecībā uz veiktajām operācijām, vai apstiprina, ka pašreizējā programma joprojām ir aktuāla; |
| --- | --- |

c)

tiesību subjekts iesniedz savu drošības programmu, kas ir relevanta un pilnīga attiecībā uz veiktajām operācijām, vai apstiprina, ka pašreizējā programma joprojām ir aktuāla;

| d) | tiesību subjekts iesniedz parakstītu paziņojumu, kurā tas apstiprina apņemšanos turpināt pilnīgi un efektīvi īstenot drošības prasības, par kurām tas ieguvis spēkā esošo vai spēku zaudējušo RA3 vai KC3 statusu; |
| --- | --- |

d)

tiesību subjekts iesniedz parakstītu paziņojumu, kurā tas apstiprina apņemšanos turpināt pilnīgi un efektīvi īstenot drošības prasības, par kurām tas ieguvis spēkā esošo vai spēku zaudējušo RA3 vai KC3 statusu;

| e) | tiesību subjektam RA3 vai KC3 apzīmējumu saskaņā ar šo punktu piešķir uz laikposmu, kas nepārsniedz sešus mēnešus no attiecīgi pašreizējā vai iepriekšējā spēkā esības termiņa beigu datuma; |
| --- | --- |

e)

tiesību subjektam RA3 vai KC3 apzīmējumu saskaņā ar šo punktu piešķir uz laikposmu, kas nepārsniedz sešus mēnešus no attiecīgi pašreizējā vai iepriekšējā spēkā esības termiņa beigu datuma;

| f) | pieteikumu, tiesību subjekta drošības programmu un paziņojumu par apņemšanos iesniedz vai nu rakstiski, vai elektroniskā formā. |
| --- | --- |

f)

pieteikumu, tiesību subjekta drošības programmu un paziņojumu par apņemšanos iesniedz vai nu rakstiski, vai elektroniskā formā.

| 6.8.4.12. | Tiesību subjekti, kuri minēti 6.8.4.8. punktā un kuru RA3 vai KC3 statusa termiņš beidzies laikposmā no 2020. gada 1. februāra līdz 2020. gada 31. martam un kuri 6.8.4.11. punktā minēto objektīvo iemeslu dēļ nevarēja piedalīties 6.8.5. punktā noteiktajā ES aviācijas drošības novērtējuma procedūrā, pēc kuras pilnvarotā iestāde saskaņā ar 6.8.4. punktu piešķir apzīmējumu, var pieteikties uz pagaidu apzīmējumu, ko Komisija piešķir ar šādiem nosacījumiem:






  a) | tiesību subjekts iesniedz Komisijai RA3 vai KC3 statusa pieteikumu un apstiprina, ka pastāv objektīvi iemesli, par kuriem tas nav atbildīgs un kuri traucē vai kavē 6.8.5. punkta prasību izpildi; |
| --- | --- | --- |

6.8.4.12.

Tiesību subjekti, kuri minēti 6.8.4.8. punktā un kuru RA3 vai KC3 statusa termiņš beidzies laikposmā no 2020. gada 1. februāra līdz 2020. gada 31. martam un kuri 6.8.4.11. punktā minēto objektīvo iemeslu dēļ nevarēja piedalīties 6.8.5. punktā noteiktajā ES aviācijas drošības novērtējuma procedūrā, pēc kuras pilnvarotā iestāde saskaņā ar 6.8.4. punktu piešķir apzīmējumu, var pieteikties uz pagaidu apzīmējumu, ko Komisija piešķir ar šādiem nosacījumiem:

a)

tiesību subjekts iesniedz Komisijai RA3 vai KC3 statusa pieteikumu un apstiprina, ka pastāv objektīvi iemesli, par kuriem tas nav atbildīgs un kuri traucē vai kavē 6.8.5. punkta prasību izpildi;

| b) | tiesību subjekts iesniedz parakstītu paziņojumu, kurā tas apstiprina gan apņemšanos turpināt pilnīgi un efektīvi īstenot drošības prasības, par kurām tas ieguvis RA3 vai KC3 statusu, kas zaudējis spēku, gan to, ka viņa drošības programma joprojām ir aktuāla; |
| --- | --- |

b)

tiesību subjekts iesniedz parakstītu paziņojumu, kurā tas apstiprina gan apņemšanos turpināt pilnīgi un efektīvi īstenot drošības prasības, par kurām tas ieguvis RA3 vai KC3 statusu, kas zaudējis spēku, gan to, ka viņa drošības programma joprojām ir aktuāla;

| c) | pieteikumu un paziņojumu par apņemšanos iesniedz vai nu rakstiski, vai elektroniskā formā; |
| --- | --- |

c)

pieteikumu un paziņojumu par apņemšanos iesniedz vai nu rakstiski, vai elektroniskā formā;

| d) | tiesību subjektam RA3 vai KC3 apzīmējumu saskaņā ar šo punktu piešķir uz laikposmu, kas nepārsniedz sešus mēnešus no iepriekšējā spēkā esības termiņa beigu datuma.”; |
| --- | --- |

d)

tiesību subjektam RA3 vai KC3 apzīmējumu saskaņā ar šo punktu piešķir uz laikposmu, kas nepārsniedz sešus mēnešus no iepriekšējā spēkā esības termiņa beigu datuma.”;

| 3) | 11.1.2. punktu aizstāj ar šādu:






  “11.1.2. | Personas, ko pieņem darbā, lai tās īstenotu pārbaudes, piekļuves kontroli un citus drošības kontroles pasākumus citur, nevis ierobežotas iekļuves drošības zonā, vai atbildētu par minēto darbību īstenošanu, ir veiksmīgi izturējušas iepriekšējās darbības pārbaudi.
  Personām, kam ir veikta pārbaude pirms stāšanās darbā, iepriekšējās darbības pārbaudi veic ne vēlāk kā 2021. gada 30. jūnijā.”; |
| --- | --- | --- |

3)

11.1.2. punktu aizstāj ar šādu:

“11.1.2.

Personas, ko pieņem darbā, lai tās īstenotu pārbaudes, piekļuves kontroli un citus drošības kontroles pasākumus citur, nevis ierobežotas iekļuves drošības zonā, vai atbildētu par minēto darbību īstenošanu, ir veiksmīgi izturējušas iepriekšējās darbības pārbaudi.

Personām, kam ir veikta pārbaude pirms stāšanās darbā, iepriekšējās darbības pārbaudi veic ne vēlāk kā 2021. gada 30. jūnijā.”;

| 4) | 12.4.2.2. punktu aizstāj ar šādu:






  “12.4.2.2. | EDS 2. standarts zaudē spēku 2021. gada 1. septembrī.”; |
| --- | --- | --- |

4)

12.4.2.2. punktu aizstāj ar šādu:

“12.4.2.2.

EDS 2. standarts zaudē spēku 2021. gada 1. septembrī.”;

| 5) | 12.4.2.4. punktu aizstāj ar šādu:






  “12.4.2.4. | Ja pilnvarotā iestāde atļauj pēc 2021. gada 1. septembra turpināt izmantot 2. standartam atbilstošas EDS, tā par to informē Komisiju.”; |
| --- | --- | --- |

5)

12.4.2.4. punktu aizstāj ar šādu:

“12.4.2.4.

Ja pilnvarotā iestāde atļauj pēc 2021. gada 1. septembra turpināt izmantot 2. standartam atbilstošas EDS, tā par to informē Komisiju.”;

| 6) | 12.4.2.6. punktu aizstāj ar šādu:






  “12.4.2.6. | Visas EDS atbilst 3. standartam vēlākais no 2021. gada 1. septembra, izņemot gadījumus, kad piemēro 12.4.2.3. punktu.”; |
| --- | --- | --- |

6)

12.4.2.6. punktu aizstāj ar šādu:

“12.4.2.6.

Visas EDS atbilst 3. standartam vēlākais no 2021. gada 1. septembra, izņemot gadījumus, kad piemēro 12.4.2.3. punktu.”;

| 7) | 12.6.3. punktu aizstāj ar šādu:






  “12.6.3. | Pilnvarotā iestāde var atļaut ne ilgāk kā līdz 2021. gada 1. jūlijam turpināt izmantot tādas ETD iekārtas, kuras nav sertificētas, lai atbilstu 12.L papildinājumam, kuras ieviestas līdz 2014. gada 1. jūlijam un kurās izmanto cieto daļiņu paraugu ņemšanu.” |
| --- | --- | --- |

7)

12.6.3. punktu aizstāj ar šādu:

“12.6.3.

Pilnvarotā iestāde var atļaut ne ilgāk kā līdz 2021. gada 1. jūlijam turpināt izmantot tādas ETD iekārtas, kuras nav sertificētas, lai atbilstu 12.L papildinājumam, kuras ieviestas līdz 2014. gada 1. jūlijam un kurās izmanto cieto daļiņu paraugu ņemšanu.”

---

| 1.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 208/48 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 208/48

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/911

(2020. gada 30. jūnijs),

ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2018/1972 par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi 57. panta 2. punktu precizē tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu raksturlielumus

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/1972 (2018. gada 11. decembris) par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi (1) un jo īpaši tās 57. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā (ES) 2018/1972 atzīts, ka tuvas darbības bezvadu piekļuves punktiem varētu būt pozitīva ietekme uz radiofrekvenču spektra izmantošanu un bezvadu sakaru attīstību Savienībā, tāpēc tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu izvietošana būtu jāveicina, izmantojot bezatļauju izvietošanas režīmu. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā (ES) 2018/1972 atzīts, ka tuvas darbības bezvadu piekļuves punktiem varētu būt pozitīva ietekme uz radiofrekvenču spektra izmantošanu un bezvadu sakaru attīstību Savienībā, tāpēc tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu izvietošana būtu jāveicina, izmantojot bezatļauju izvietošanas režīmu.

| (2) | Tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu veido dažādi elementi, piemēram, signālu apstrādes bloks, antenas sistēma, kabeļsavienojumi un korpuss. Dažos gadījumos antenas sistēmu vai tās daļas var uzstādīt atsevišķi no citiem tuvas darbības bezvadu piekļuves punkta elementiem un savienot ar tiem ar vienu vai vairākiem specializētiem kabeļiem. Šāds gadījums var būt dalītas antenas sistēmas vai dalīta radiosistēma, ko izmanto viens vai vairāki operatori. Tuvas darbības bezvadu piekļuves punkts var būt projektēts divu vai vairāku spektra lietotāju apkalpošanai. |
| --- | --- |

(2)

Tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu veido dažādi elementi, piemēram, signālu apstrādes bloks, antenas sistēma, kabeļsavienojumi un korpuss. Dažos gadījumos antenas sistēmu vai tās daļas var uzstādīt atsevišķi no citiem tuvas darbības bezvadu piekļuves punkta elementiem un savienot ar tiem ar vienu vai vairākiem specializētiem kabeļiem. Šāds gadījums var būt dalītas antenas sistēmas vai dalīta radiosistēma, ko izmanto viens vai vairāki operatori. Tuvas darbības bezvadu piekļuves punkts var būt projektēts divu vai vairāku spektra lietotāju apkalpošanai.

| (3) | Lai nodrošinātu sabiedrisku atbalstu un ilgtspējīgu izvietojumu, tuvas darbības bezvadu piekļuves punktiem, uz kuriem attiecas Direktīvas (ES) 2018/1972 57. panta 1. punkta otrā daļa, vajadzētu būt minimālai vizuālai ietekmei. Tāpēc tiem vajadzētu būt vai nu neredzamiem, vai uzmontētiem uz balsta konstrukcijām vizuāli neuzkrītošā veidā. To darbībai būtu arī jānodrošina augsts sabiedrības veselības aizsardzības līmenis, kā noteikts Padomes Ieteikumā 1999/519/EK (2) par ierobežojumiem elektromagnētisko lauku (EML) iedarbībai uz plašu sabiedrību. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu sabiedrisku atbalstu un ilgtspējīgu izvietojumu, tuvas darbības bezvadu piekļuves punktiem, uz kuriem attiecas Direktīvas (ES) 2018/1972 57. panta 1. punkta otrā daļa, vajadzētu būt minimālai vizuālai ietekmei. Tāpēc tiem vajadzētu būt vai nu neredzamiem, vai uzmontētiem uz balsta konstrukcijām vizuāli neuzkrītošā veidā. To darbībai būtu arī jānodrošina augsts sabiedrības veselības aizsardzības līmenis, kā noteikts Padomes Ieteikumā 1999/519/EK (2) par ierobežojumiem elektromagnētisko lauku (EML) iedarbībai uz plašu sabiedrību.

| (4) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/53/ES (3) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz radioiekārtu pieejamību tirgū noteikts, ka radioiekārtām, tajā skaitā tuvas darbības bezvadu piekļuves punktiem, jābūt konstruētām tā, lai nodrošinātu cilvēku veselības un drošības aizsardzību. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/53/ES (3) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz radioiekārtu pieejamību tirgū noteikts, ka radioiekārtām, tajā skaitā tuvas darbības bezvadu piekļuves punktiem, jābūt konstruētām tā, lai nodrošinātu cilvēku veselības un drošības aizsardzību.

| (5) | Tāpēc būtu jādefinē to tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu fiziskie un tehniskie raksturlielumi, uz kuriem attiecas Direktīvas (ES) 2018/1972 57. panta 1. punkta otrā daļa, nosakot šādu piekļuves punktu maksimālo tilpumu, masas ierobežojumus un maksimālo izstarošanas jaudu savienojamības nodrošināšanai lietotājiem. Maksimālajam tilpumam kā kritērijam tuvas darbības bezvadu piekļuves punkta vizuālās ietekmes ierobežošanai būtu jānodrošina konstrukcijas elastība un pielāgojamība balsta konstrukcijas fiziskajiem un tehniskajiem raksturlielumiem. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc būtu jādefinē to tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu fiziskie un tehniskie raksturlielumi, uz kuriem attiecas Direktīvas (ES) 2018/1972 57. panta 1. punkta otrā daļa, nosakot šādu piekļuves punktu maksimālo tilpumu, masas ierobežojumus un maksimālo izstarošanas jaudu savienojamības nodrošināšanai lietotājiem. Maksimālajam tilpumam kā kritērijam tuvas darbības bezvadu piekļuves punkta vizuālās ietekmes ierobežošanai būtu jānodrošina konstrukcijas elastība un pielāgojamība balsta konstrukcijas fiziskajiem un tehniskajiem raksturlielumiem.

| (6) | Komisijas pasūtītajā pētījums “Atvieglotais tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu (SAWAP) izvietošanas režīms” (4) apstiprina, ka 20 litru tilpumam vajadzētu būt pietiekamam tuvas darbības bezvadu piekļuves punkta galveno elementu ietveršanai, vienlaikus nodrošinot, ka tas ir vizuāli neuzkrītošs. Šo maksimālā tilpuma ierobežojumu būtu jāpiemēro, izvietojot tādus tuvas darbības bezvadu piekļuves punktus, kas apkalpo vienu vai vairākus spektra lietotājus, kā arī, izvietojot vairākus tādus tuvas darbības bezvadu piekļuves punktus, kuri visi atrodas uz viena infrastruktūras objekta ar nelielu virsmu, piemēram, apgaismes staba, luksofora, informācijas stenda vai autobusu pieturas, kurš savu fizisko izmēru un/vai biežās sastopamības dēļ konkrētajā vietā var radīt vizuālu traucēkli. |
| --- | --- |

(6)

Komisijas pasūtītajā pētījums “Atvieglotais tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu (SAWAP) izvietošanas režīms” (4) apstiprina, ka 20 litru tilpumam vajadzētu būt pietiekamam tuvas darbības bezvadu piekļuves punkta galveno elementu ietveršanai, vienlaikus nodrošinot, ka tas ir vizuāli neuzkrītošs. Šo maksimālā tilpuma ierobežojumu būtu jāpiemēro, izvietojot tādus tuvas darbības bezvadu piekļuves punktus, kas apkalpo vienu vai vairākus spektra lietotājus, kā arī, izvietojot vairākus tādus tuvas darbības bezvadu piekļuves punktus, kuri visi atrodas uz viena infrastruktūras objekta ar nelielu virsmu, piemēram, apgaismes staba, luksofora, informācijas stenda vai autobusu pieturas, kurš savu fizisko izmēru un/vai biežās sastopamības dēļ konkrētajā vietā var radīt vizuālu traucēkli.

| (7) | Tuvas darbības bezvadu piekļuves punktiem būtu jāatbilst Eiropas harmonizētajam standartam EN 62232: 2017 (5)“Radiofrekvences lauka intensitātes, jaudas blīvuma un īpatnējā absorbcijas ātruma (SAR) noteikšana radiosakaru bāzes staciju tuvumā, lai novērtētu iedarbību uz cilvēkiem”, kurā noteikta bāzes staciju uzstādīšanas metodika, ņemot vērā to izstarojumu jaudu, lai novērtētu cilvēku pakļaušanu elektromagnētisko lauku (EML) iedarbībai atbilstīgi Ieteikumā 1999/519/EK noteiktajām robežvērtībām. |
| --- | --- |

(7)

Tuvas darbības bezvadu piekļuves punktiem būtu jāatbilst Eiropas harmonizētajam standartam EN 62232: 2017 (5)“Radiofrekvences lauka intensitātes, jaudas blīvuma un īpatnējā absorbcijas ātruma (SAR) noteikšana radiosakaru bāzes staciju tuvumā, lai novērtētu iedarbību uz cilvēkiem”, kurā noteikta bāzes staciju uzstādīšanas metodika, ņemot vērā to izstarojumu jaudu, lai novērtētu cilvēku pakļaušanu elektromagnētisko lauku (EML) iedarbībai atbilstīgi Ieteikumā 1999/519/EK noteiktajām robežvērtībām.

| (8) | Šo standartu piemēro visu veidu bāzes stacijām, ko iedala piecās uzstādīšanas klasēs atbilstoši to ekvivalentās izotropiski izstarotās jaudas (EIRP) dažādajām robežvērtībām, proti, daži milivati (E0 klase), 2 vati (E2 klase), 10 vati (E10 klase), 100 vati (E100 klase) un virs 100 vatiem (E+ klase). Ņemot vērā uzstādīšanas drošības attālumus, kas jāievēro saskaņā ar minēto standartu, un tā kā Direktīvā (ES) 2018/1972 noteikts, ka tuvas darbības bezvadu piekļuves punktiem jābūt mazjaudas iekārtām, šī regula būtu jāpiemēro tikai E0, E2 un E10 uzstādīšanas klašu iekārtām. Standarta EN 62232:2017 6.2.4. punkta 2. tabulā noteikts, ka E10 klases antenas zemākajai izstarojošajai daļai jāatrodas vismaz 2,2 metrus virs plašai sabiedrībai paredzētiem gājēju ceļiem, lai nodrošinātu vismaz 20 cm attālumu starp galveno antenas staru kūli un 2 m gara cilvēka ķermeni (6). |
| --- | --- |

(8)

Šo standartu piemēro visu veidu bāzes stacijām, ko iedala piecās uzstādīšanas klasēs atbilstoši to ekvivalentās izotropiski izstarotās jaudas (EIRP) dažādajām robežvērtībām, proti, daži milivati (E0 klase), 2 vati (E2 klase), 10 vati (E10 klase), 100 vati (E100 klase) un virs 100 vatiem (E+ klase). Ņemot vērā uzstādīšanas drošības attālumus, kas jāievēro saskaņā ar minēto standartu, un tā kā Direktīvā (ES) 2018/1972 noteikts, ka tuvas darbības bezvadu piekļuves punktiem jābūt mazjaudas iekārtām, šī regula būtu jāpiemēro tikai E0, E2 un E10 uzstādīšanas klašu iekārtām. Standarta EN 62232:2017 6.2.4. punkta 2. tabulā noteikts, ka E10 klases antenas zemākajai izstarojošajai daļai jāatrodas vismaz 2,2 metrus virs plašai sabiedrībai paredzētiem gājēju ceļiem, lai nodrošinātu vismaz 20 cm attālumu starp galveno antenas staru kūli un 2 m gara cilvēka ķermeni (6).

| (9) | Estētisku iemeslu dēļ tādu E10 klases tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu, kuru tilpums varētu būt maksimāli pieļaujamie 20 litri, uzstādīšana telpās būtu jāierobežo, uzstādot tos tikai plašās iekštelpās, kur griestu augstums ir vismaz 4 metri, piemēram, muzejos, stadionos, konferenču centros, lidostās, metro/transporta stacijās, dzelzceļa stacijās vai tirdzniecības centros. |
| --- | --- |

(9)

Estētisku iemeslu dēļ tādu E10 klases tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu, kuru tilpums varētu būt maksimāli pieļaujamie 20 litri, uzstādīšana telpās būtu jāierobežo, uzstādot tos tikai plašās iekštelpās, kur griestu augstums ir vismaz 4 metri, piemēram, muzejos, stadionos, konferenču centros, lidostās, metro/transporta stacijās, dzelzceļa stacijās vai tirdzniecības centros.

| (10) | Tuvas darbības bezvadu piekļuves punkta masai un tā formai nevajadzētu radīt vajadzību pastiprināt izmantoto balsta konstrukciju. |
| --- | --- |

(10)

Tuvas darbības bezvadu piekļuves punkta masai un tā formai nevajadzētu radīt vajadzību pastiprināt izmantoto balsta konstrukciju.

| (11) | Ir paredzēta attiecīgo standartu turpmāka izstrāde, tāpēc, ja ar tiem paredzēts aptvert tādus tuvas darbības bezvadu piekļuves punktus, kuros izmanto aktīvās antenu sistēmas, šādiem piekļuves punktiem šajā posmā nebūtu jāpiemēro bezatļauju izvietošanas režīms. |
| --- | --- |

(11)

Ir paredzēta attiecīgo standartu turpmāka izstrāde, tāpēc, ja ar tiem paredzēts aptvert tādus tuvas darbības bezvadu piekļuves punktus, kuros izmanto aktīvās antenu sistēmas, šādiem piekļuves punktiem šajā posmā nebūtu jāpiemēro bezatļauju izvietošanas režīms.

| (12) | Lai kompetentās iestādes varētu veikt uzraudzību un novērošanu, jo īpaši gadījumos, kad ir kopvietotas vairākas antenu sistēmas, visiem operatoriem, kas ir izvietojuši tuvas darbības bezvadu piekļuves punktus, kuri atbilst šajā regulā noteiktajiem raksturlielumiem, būtu savlaicīgi jāiesniedz kompetentajai iestādei paziņojums par šādu piekļuves punktu uzstādīšanu un atrašanās vietām. |
| --- | --- |

(12)

Lai kompetentās iestādes varētu veikt uzraudzību un novērošanu, jo īpaši gadījumos, kad ir kopvietotas vairākas antenu sistēmas, visiem operatoriem, kas ir izvietojuši tuvas darbības bezvadu piekļuves punktus, kuri atbilst šajā regulā noteiktajiem raksturlielumiem, būtu savlaicīgi jāiesniedz kompetentajai iestādei paziņojums par šādu piekļuves punktu uzstādīšanu un atrašanās vietām.

| (13) | Šī regula neskar dalībvalstu pilnvaras noteikt EML summāros līmeņus, ko rada tādu tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu kopvietošana vai apvienošana vienuviet, uz kuriem attiecas Direktīvas (ES) 2018/1972 57. panta 1. punkta otrā daļa, un nodrošināt atbilstību piemērojamām summārajām iedarbības robežvērtībām saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, šajā nolūkā izmantojot līdzekļus, kas nav individuālas atļaujas. |
| --- | --- |

(13)

Šī regula neskar dalībvalstu pilnvaras noteikt EML summāros līmeņus, ko rada tādu tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu kopvietošana vai apvienošana vienuviet, uz kuriem attiecas Direktīvas (ES) 2018/1972 57. panta 1. punkta otrā daļa, un nodrošināt atbilstību piemērojamām summārajām iedarbības robežvērtībām saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, šajā nolūkā izmantojot līdzekļus, kas nav individuālas atļaujas.

| (14) | Šīs regulas īstenošana būtu regulāri jāuzrauga, lai vajadzības gadījumā atvieglotu tās pārskatīšanu, ņemot vērā valstu praksi un standartizācijas attīstību, jo īpaši attiecībā uz aktīvo antenu sistēmu iekļaušanu. |
| --- | --- |

(14)

Šīs regulas īstenošana būtu regulāri jāuzrauga, lai vajadzības gadījumā atvieglotu tās pārskatīšanu, ņemot vērā valstu praksi un standartizācijas attīstību, jo īpaši attiecībā uz aktīvo antenu sistēmu iekļaušanu.

| (15) | Šī regula neskar valstu pasākumus attiecībā uz drošību, komunālajiem pakalpojumiem un privātīpašuma respektēšanu, tajā skaitā īpašnieku tiesības lemt par sava īpašuma lietošanu. |
| --- | --- |

(15)

Šī regula neskar valstu pasākumus attiecībā uz drošību, komunālajiem pakalpojumiem un privātīpašuma respektēšanu, tajā skaitā īpašnieku tiesības lemt par sava īpašuma lietošanu.

| (16) | Šī regula neskar mazāk ierobežojošu režīmu piemērošanu valsts līmenī tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu izvietošanai, lai veicinātu tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu samērīgu blīvumu un izvietošanas vizuālo neuzkrītamību. |
| --- | --- |

(16)

Šī regula neskar mazāk ierobežojošu režīmu piemērošanu valsts līmenī tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu izvietošanai, lai veicinātu tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu samērīgu blīvumu un izvietošanas vizuālo neuzkrītamību.

| (17) | Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Sakaru komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(17)

Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Sakaru komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo regulu nosaka Direktīvas (ES) 2018/1972 57. panta 1. punktā minēto tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu fiziskos un tehniskos raksturlielumus.

Šo regulu nepiemēro tuvas darbības bezvadu piekļuves punktiem ar aktīvās antenas sistēmu.

2. pants

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “ekvivalentā izotropiski izstarotā jauda (EIRP)” ir antenai pievadītās jaudas un antenas pastiprinājuma dotajā virzienā reizinājums attiecībā pret izotropisku antenu; |
| --- | --- |

1)

“ekvivalentā izotropiski izstarotā jauda (EIRP)” ir antenai pievadītās jaudas un antenas pastiprinājuma dotajā virzienā reizinājums attiecībā pret izotropisku antenu;

| 2) | “antenas sistēma” ir tuvas darbības bezvadu piekļuves punkta aparatūras daļa, kas izstaro enerģiju radiofrekvencē, lai galalietotājiem nodrošinātu bezvadu savienojamību; |
| --- | --- |

2)

“antenas sistēma” ir tuvas darbības bezvadu piekļuves punkta aparatūras daļa, kas izstaro enerģiju radiofrekvencē, lai galalietotājiem nodrošinātu bezvadu savienojamību;

| 3) | “aktīvās antenas sistēma (AAS)” ir tāda tuvas darbības bezvadu piekļuves punkta antenas sistēma, kur amplitūda un/vai fāze starp antenas elementiem tiek nepārtraukti koriģēta, mainot antenas izstarojuma vērsumu atkarībā īslaicīgām izmaiņām radiovidē. Šajā definīcijā nav ietverta kūļa veidošana ilgākā laikā, piemēram, pastāvīgs antenas slīpuma elektriskais leņķis. Ar AAS aprīkotā tuvas darbības bezvadu piekļuves punktā AAS ir tuvas darbības bezvadu piekļuves punkta sastāvdaļa; |
| --- | --- |

3)

“aktīvās antenas sistēma (AAS)” ir tāda tuvas darbības bezvadu piekļuves punkta antenas sistēma, kur amplitūda un/vai fāze starp antenas elementiem tiek nepārtraukti koriģēta, mainot antenas izstarojuma vērsumu atkarībā īslaicīgām izmaiņām radiovidē. Šajā definīcijā nav ietverta kūļa veidošana ilgākā laikā, piemēram, pastāvīgs antenas slīpuma elektriskais leņķis. Ar AAS aprīkotā tuvas darbības bezvadu piekļuves punktā AAS ir tuvas darbības bezvadu piekļuves punkta sastāvdaļa;

| 4) | “telpas” ir jebkāda tāda telpa, tajā skaitā transportlīdzekļi, kam ir griesti vai jumts vai jebkāda stacionāra vai pārvietojama konstrukcija vai ierīce, kas var nosegt visu šo telpu, un kura, izņemot durvis, logus un ejas, ir pastāvīgi vai uz laiku norobežota ar sienām vai sānu norobežojumiem neatkarīgi no jumtam, sienām vai sānu norobežojumiem izmantotā materiāla veida un neatkarīgi no tā, vai šāda konstrukcija ir pastāvīga vai pagaidu; |
| --- | --- |

4)

“telpas” ir jebkāda tāda telpa, tajā skaitā transportlīdzekļi, kam ir griesti vai jumts vai jebkāda stacionāra vai pārvietojama konstrukcija vai ierīce, kas var nosegt visu šo telpu, un kura, izņemot durvis, logus un ejas, ir pastāvīgi vai uz laiku norobežota ar sienām vai sānu norobežojumiem neatkarīgi no jumtam, sienām vai sānu norobežojumiem izmantotā materiāla veida un neatkarīgi no tā, vai šāda konstrukcija ir pastāvīga vai pagaidu;

| 5) | “ārpus telpām” ir jebkāda vieta, kas neatrodas telpās. |
| --- | --- |

5)

“ārpus telpām” ir jebkāda vieta, kas neatrodas telpās.

3. pants

1.   Direktīvas (ES) 2018/1972 57. panta 1. punkta otrajā daļā minētie tuvas darbības bezvadu piekļuves punkti ir pilnīgi un droši integrēti to balsta konstrukcijā un tādējādi ir neredzami plašai sabiedrībai vai atbilst šīs regulas pielikuma A punkta nosacījumiem un atbilst šīs regulas pielikuma B punktā noteiktajām Eiropas standarta prasībām.

2.   Šīs regulas 1. punkts neskar dalībvalstu pilnvaras noteikt EML summāros līmeņus, ko rada tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu kopvietošana vai apvienošana vienuviet, un nodrošināt atbilstību piemērojamajām summārajām EML iedarbības robežvērtībām saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, šajā nolūkā izmantojot līdzekļus, kas nav individuālas atļaujas.

3.   Operatori, kas ir izvietojuši tuvas darbības bezvadu piekļuves punktus, kuri atbilst 1. punktā noteiktajām prasībām, paziņo kompetentajām iestādēm par šādu piekļuves punktu uzstādīšanu un atrašanās vietām.

4. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2020. gada 21. decembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 30. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 321, 17.12.2018., 36. lpp.

1

(2)  Padomes Ieteikums 1999/519/EK (1999. gada 12. jūlijs) par ierobežojumiem plašas sabiedrības pakļaušanai elektromagnētisko lauku iedarbībai (0 Hz līdz 300 GHz) (OV L 199, 30.7.1999., 59. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/53/ES (2014. gada 16. aprīlis) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz radioiekārtu pieejamību tirgū un ar ko atceļ Direktīvu 1999/5/EK (OV L 153, 22.5.2014., 62. lpp.).

3

(4)  Smart 2018/0017, https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/463e2d3d-1d8f-11ea-95ab-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-112125706

4

(5)  Attiecas uz frekvenču diapazonu 110 MHz – 100 GHz.

5

(6)  EN 62232:2017 C.4 pielikums.

6

---

PIELIKUMS

A.   3. panta 1. punktā minētie nosacījumi

| 1. | Vienu vai vairākus spektra lietotājus apkalpojoša tuvas darbības bezvadu piekļuves punkta redzamās daļas kopējais tilpums nepārsniedz 20 litrus. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Redzamo daļu kopējais tilpums nepārsniedz 20 litrus tādiem vairākiem atsevišķiem tuvas darbības bezvadu piekļuves punktiem, kuri visi atrodas uz viena infrastruktūras objekta ar nelielu virsmu, piemēram, apgaismes staba, luksofora, informācijas stenda vai autobusu pieturas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ja tuvas darbības bezvadu piekļuves punkta antenas sistēma un citi elementi, piemēram, radiofrekvenču bloks, digitālais procesors, atmiņas bloks, dzeses sistēma, barošanas avots, kabeļsavienojumi, atvilces elementi vai zemējuma un stiprinājuma elementi, ir uzstādīti atsevišķi, visas to daļas, kas pārsniedz 20 litru tilpuma robežvērtību, padara neredzamas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tuvas darbības bezvadu piekļuves punkta vizuālie raksturlielumi ir tādi, kas nodrošina vizuālu konsekvenci ar balsta konstrukciju, tā lielums ir proporcionāls balsta konstrukcijas kopējam lielumam, tā forma ir pieskaņota, krāsas neitrālas, kabeļi ieslēpti un tas kopā ar citiem tuvas darbības bezvadu piekļuves punktiem, kas jau uzstādīti piegulošās teritorijās, nerada vizuālu traucēkli. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tuvas darbības bezvadu piekļuves punkta masa un forma nerada vajadzību pastiprināt balsta konstrukciju. |
| --- | --- |

5.

B.   Regulas 3. panta 1. punktā minētā Eiropas standarta prasības

| 1. | Izvietošanu veic atbilstoši uzstādīšanas klasēm E0, E2 un E10, kas noteiktas Eiropas standarta EN 62232: 2017 “Radiofrekvences lauka intensitātes, jaudas blīvuma un īpatnējā absorbcijas ātruma (SAR) noteikšana radiosakaru bāzes staciju tuvumā, lai novērtētu iedarbību uz cilvēkiem” 6.2.4. punkta 2. tabulā. |
| --- | --- |

1.

| 2. | E10 uzstādīšanas klases tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu izvieto tikai ārpus telpām vai iekštelpās, kur griestu augstums ir vismaz 4 m. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ja viena vai vairāku tuvas darbības bezvadu piekļuves punktu vairākas antenu sistēmas (vai to daļas) ir kopvietotas, kritērijus attiecībā uz EIRP 1. punktā minētajā atsaucē piemēro visu kopvietoto antenu sistēmu (vai to daļu) EIRP summai. |
| --- | --- |

3.

---