# Uradni list L 230/2020

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 230 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6317. julij 2020 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 230

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6317. julij 2020

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/1044 z dne 8. maja 2020 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z vrednostmi za potenciale globalnega segrevanja in smernicami za evidence in v zvezi s sistemom evidenc Unije ter razveljavitvi Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 666/2014 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2020/1045 z dne 13. julija 2020 o zaprtju ribolova na navadnega tuna v Atlantskem oceanu vzhodno od 45° zahodne zemljepisne dolžine in v Sredozemskem morju s plovili, ki plujejo pod zastavo Grčije | 7 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2020/1046 z dne 13. julija 2020 o zaprtju ribolova na navadnega tuna pri posebnih otočjih za plovila za mali ribolov, ki plujejo pod zastavo Grčije | 9 |
| | | SKLEPI |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/1047 z dne 15. julija 2020 o dovolitvi Portugalski, da izda dovoljenja za biocidne proizvode, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, za zaščito kulturne dediščine | 12 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/1048 z dne 15. julija 2020 o dovoljenju Avstriji, da izda dovoljenja za biocidne proizvode, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, za zaščito kulturne dediščine
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 4724) | 15 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/1049 z dne 15. julija 2020 o dovolitvi Franciji, da izda dovoljenja za biocidne proizvode, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, za zaščito kulturne dediščine
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 4715) | 18 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/1050 z dne 15. julija 2020 o dovolitvi Španiji, da izda dovoljenja za biocidne proizvode, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, za zaščito kulturne dediščine | 21 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/1051 z dne 16. julija 2020 o zaključku ponovne preiskave za ugotavljanje absorpcije v zvezi z uvozom nekaterih izdelkov iz litega železa s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 24 |
| | | PRIPOROČILA |
| | * | Priporočilo Sveta (EU) 2020/1052 z dne 16. julija 2020 o spremembi Priporočila Sveta (EU) 2020/912 o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve | 26 |
| | | NOTRANJI AKTI IN POSLOVNIKI |
| | * | Sklep upravnega odbora Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik 2 z dne 26. maja 2020 o določitvi notranjih pravil glede omejitev nekaterih pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v okviru delovanja centra FCH 2 JU | 29 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/1044 z dne 8. maja 2020 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z vrednostmi za potenciale globalnega segrevanja in smernicami za evidence in v zvezi s sistemom evidenc Unije ter razveljavitvi Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 666/2014 (
  1
  )

1

1

*

Uredba Komisije (EU) 2020/1045 z dne 13. julija 2020 o zaprtju ribolova na navadnega tuna v Atlantskem oceanu vzhodno od 45° zahodne zemljepisne dolžine in v Sredozemskem morju s plovili, ki plujejo pod zastavo Grčije

7

*

Uredba Komisije (EU) 2020/1046 z dne 13. julija 2020 o zaprtju ribolova na navadnega tuna pri posebnih otočjih za plovila za mali ribolov, ki plujejo pod zastavo Grčije

9

SKLEPI

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/1047 z dne 15. julija 2020 o dovolitvi Portugalski, da izda dovoljenja za biocidne proizvode, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, za zaščito kulturne dediščine

12

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/1048 z dne 15. julija 2020 o dovoljenju Avstriji, da izda dovoljenja za biocidne proizvode, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, za zaščito kulturne dediščine
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 4724)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 4724)

15

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/1049 z dne 15. julija 2020 o dovolitvi Franciji, da izda dovoljenja za biocidne proizvode, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, za zaščito kulturne dediščine
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 4715)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 4715)

18

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/1050 z dne 15. julija 2020 o dovolitvi Španiji, da izda dovoljenja za biocidne proizvode, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, za zaščito kulturne dediščine

21

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/1051 z dne 16. julija 2020 o zaključku ponovne preiskave za ugotavljanje absorpcije v zvezi z uvozom nekaterih izdelkov iz litega železa s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

24

PRIPOROČILA

*

Priporočilo Sveta (EU) 2020/1052 z dne 16. julija 2020 o spremembi Priporočila Sveta (EU) 2020/912 o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve

26

NOTRANJI AKTI IN POSLOVNIKI

*

Sklep upravnega odbora Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik 2 z dne 26. maja 2020 o določitvi notranjih pravil glede omejitev nekaterih pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v okviru delovanja centra FCH 2 JU

29

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Sklepa Sveta (SZVP) 2019/797 z dne 17. maja 2019 o omejevalnih ukrepih proti kibernetskim napadom, ki ogrožajo Unijo ali njene države članice ( UL L 129 I 17.5.2019 ) | 36 |
| | * | Popravek Uredbe Sveta (EU) 2019/796 z dne 17. maja 2019 o omejevalnih ukrepih proti kibernetskim napadom, ki ogrožajo Unijo ali njene države članice ( UL L 129 I 17.5.2019 ) | 37 |

Popravki

*

Popravek Sklepa Sveta (SZVP) 2019/797 z dne 17. maja 2019 o omejevalnih ukrepih proti kibernetskim napadom, ki ogrožajo Unijo ali njene države članice ( UL L 129 I 17.5.2019 )

( UL L 129 I 17.5.2019 )

36

*

Popravek Uredbe Sveta (EU) 2019/796 z dne 17. maja 2019 o omejevalnih ukrepih proti kibernetskim napadom, ki ogrožajo Unijo ali njene države članice ( UL L 129 I 17.5.2019 )

( UL L 129 I 17.5.2019 )

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 17.7.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 230/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 230/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/1044

z dne 8. maja 2020

o dopolnitvi Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z vrednostmi za potenciale globalnega segrevanja in smernicami za evidence in v zvezi s sistemom evidenc Unije ter razveljavitvi Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 666/2014

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov, spremembi uredb (ES) št. 663/2009 in (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU in 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 2009/119/ES in (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) ter zlasti členov 26(6)(b) in 37(7) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Mehanizem za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih, kot je določen z Uredbo (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) določa pravila za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih v okviru podnebne politike. Določbe navedenega mehanizma so v celoti vključene v Uredbo (EU) 2018/1999, ki razveljavlja Uredbo (EU) št. 525/2013 od 1. januarja 2021. V okviru navedenega mehanizma je treba sprejeti vrednosti za potenciale globalnega segrevanja in določiti smernice za evidence. |
| --- | --- |

(1)

Mehanizem za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih, kot je določen z Uredbo (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) določa pravila za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih v okviru podnebne politike. Določbe navedenega mehanizma so v celoti vključene v Uredbo (EU) 2018/1999, ki razveljavlja Uredbo (EU) št. 525/2013 od 1. januarja 2021. V okviru navedenega mehanizma je treba sprejeti vrednosti za potenciale globalnega segrevanja in določiti smernice za evidence.

| (2) | Kar zadeva potenciale globalnega segrevanja, je bila na 1. zasedanju konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja kot sestanka pogodbenic Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah iz leta 2015 po 21. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum) določena skupna metrika za pretvorbo toplogrednih plinov v ekvivalente CO2 za namene poročanja o evidencah toplogrednih plinov. Navedena skupna metrika temelji na vrednostih potenciala globalnega segrevanja iz petega ocenjevalnega poročila Medvladnega panela za podnebne spremembe (3). Vrednosti za potenciale globalnega segrevanja bi morale upoštevati navedeno skupno metriko. |
| --- | --- |

(2)

Kar zadeva potenciale globalnega segrevanja, je bila na 1. zasedanju konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja kot sestanka pogodbenic Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah iz leta 2015 po 21. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum) določena skupna metrika za pretvorbo toplogrednih plinov v ekvivalente CO2 za namene poročanja o evidencah toplogrednih plinov. Navedena skupna metrika temelji na vrednostih potenciala globalnega segrevanja iz petega ocenjevalnega poročila Medvladnega panela za podnebne spremembe (3). Vrednosti za potenciale globalnega segrevanja bi morale upoštevati navedeno skupno metriko.

| (3) | Smernice za evidence toplogrednih plinov bi bilo treba podrobno določiti v skladu z mednarodnim razvojem. Poleg smernic Medvladnega panela za podnebne spremembe iz leta 2006 o nacionalnih evidencah toplogrednih plinov bi morale države članice in Komisija upoštevati načine, postopke in smernice za okvir preglednosti za ukrepe in podporo iz člena 13 Pariškega sporazuma iz Priloge k Sklepu 18/CMA.1 konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, ki je imela vlogo sestanka pogodbenic Pariškega sporazuma (v nadaljnjem besedilu: sklep 18/CMA.1). Poleg tega se države članice spodbuja, da uporabijo dodatek iz leta 2013 k smernicam Medvladnega panela za podnebne spremembe iz leta 2006 za državni seznam antropogenih emisij iz virov in vseh po ponorih odstranjenih toplogrednih plinov: Mokrišča. |
| --- | --- |

(3)

Smernice za evidence toplogrednih plinov bi bilo treba podrobno določiti v skladu z mednarodnim razvojem. Poleg smernic Medvladnega panela za podnebne spremembe iz leta 2006 o nacionalnih evidencah toplogrednih plinov bi morale države članice in Komisija upoštevati načine, postopke in smernice za okvir preglednosti za ukrepe in podporo iz člena 13 Pariškega sporazuma iz Priloge k Sklepu 18/CMA.1 konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, ki je imela vlogo sestanka pogodbenic Pariškega sporazuma (v nadaljnjem besedilu: sklep 18/CMA.1). Poleg tega se države članice spodbuja, da uporabijo dodatek iz leta 2013 k smernicam Medvladnega panela za podnebne spremembe iz leta 2006 za državni seznam antropogenih emisij iz virov in vseh po ponorih odstranjenih toplogrednih plinov: Mokrišča.

| (4) | Da bi se zagotovila kakovost evidence Unije, bi bilo treba določiti nadaljnje cilje programa Unije za zagotavljanje in kontrolo kakovosti. |
| --- | --- |

(4)

Da bi se zagotovila kakovost evidence Unije, bi bilo treba določiti nadaljnje cilje programa Unije za zagotavljanje in kontrolo kakovosti.

| (5) | Za zagotovitev popolnosti evidenc Unije v smislu Sklepa 18/CMA.1 je treba določiti metodologije in podatke, ki jih Komisija uporabi pri pripravi ocen podatkov, ki manjkajo v evidenci države članice, v skladu s členom 37(5) Uredbe (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(5)

Za zagotovitev popolnosti evidenc Unije v smislu Sklepa 18/CMA.1 je treba določiti metodologije in podatke, ki jih Komisija uporabi pri pripravi ocen podatkov, ki manjkajo v evidenci države članice, v skladu s členom 37(5) Uredbe (EU) 2018/1999.

| (6) | Za zagotovitev pravočasnosti, preglednosti, točnosti, doslednosti, primerljivosti in popolnosti evidence Unije je treba določiti vsebino začetnih pregledov, opravljenih za podatke iz evidenc toplogrednih plinov, ki so jih predložile države članice. Z oceno točnosti v okviru začetnih pregledov bi bilo treba zagotoviti, da države članice sistematično ne precenjujejo ali podcenjujejo dejanskih in odstranjenih emisij v zvezi s ključnimi kategorijami Unije. Ker je poročanje o emisijah toplogrednih plinov iz virov in po ponorih odvzetih toplogrednih plinov iz sektorja rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva sestavni del poročanja o evidencah toplogrednih plinov in ker je sektor rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva vključen v podnebni cilj za leto 2030, bi bilo poleg tega treba začetne preglede v tem sektorju uskladiti s tistimi, ki se izvajajo v drugih sektorjih. V sektorju rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva je mogoče sporočene podatke o dejavnostih rabe in spremembe rabe zemljišč primerjati z informacijami iz programov in raziskav Unije in držav članic, kot sta Copernicus in statistično raziskovanje rabe in pokrovnosti tal (LUCAS). |
| --- | --- |

(6)

Za zagotovitev pravočasnosti, preglednosti, točnosti, doslednosti, primerljivosti in popolnosti evidence Unije je treba določiti vsebino začetnih pregledov, opravljenih za podatke iz evidenc toplogrednih plinov, ki so jih predložile države članice. Z oceno točnosti v okviru začetnih pregledov bi bilo treba zagotoviti, da države članice sistematično ne precenjujejo ali podcenjujejo dejanskih in odstranjenih emisij v zvezi s ključnimi kategorijami Unije. Ker je poročanje o emisijah toplogrednih plinov iz virov in po ponorih odvzetih toplogrednih plinov iz sektorja rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva sestavni del poročanja o evidencah toplogrednih plinov in ker je sektor rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva vključen v podnebni cilj za leto 2030, bi bilo poleg tega treba začetne preglede v tem sektorju uskladiti s tistimi, ki se izvajajo v drugih sektorjih. V sektorju rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva je mogoče sporočene podatke o dejavnostih rabe in spremembe rabe zemljišč primerjati z informacijami iz programov in raziskav Unije in držav članic, kot sta Copernicus in statistično raziskovanje rabe in pokrovnosti tal (LUCAS).

| (7) | Ocene za dopolnitev manjkajočih podatkov iz nacionalnih evidenc za pripravo evidence Unije so pripravljene v skladu s smernicami za evidence toplogrednih plinov. Navedenih ocen ni mogoče določiti brez uporabe vrednosti za potencial globalnega segrevanja toplogrednih plinov. Zaradi vsebinske povezanosti pravil o potencialih globalnega segrevanja, smernicah za evidence in sistemu evidenc Unije je primerno, da se jih vključi v isto delegirano uredbo. |
| --- | --- |

(7)

Ocene za dopolnitev manjkajočih podatkov iz nacionalnih evidenc za pripravo evidence Unije so pripravljene v skladu s smernicami za evidence toplogrednih plinov. Navedenih ocen ni mogoče določiti brez uporabe vrednosti za potencial globalnega segrevanja toplogrednih plinov. Zaradi vsebinske povezanosti pravil o potencialih globalnega segrevanja, smernicah za evidence in sistemu evidenc Unije je primerno, da se jih vključi v isto delegirano uredbo.

| (8) | Da se zagotovi skladnost z datumom začetka uporabe ustreznih določb Uredbe (EU) 2018/1999, bi se morala ta uredba uporabljati od 1. januarja 2021. |
| --- | --- |

(8)

Da se zagotovi skladnost z datumom začetka uporabe ustreznih določb Uredbe (EU) 2018/1999, bi se morala ta uredba uporabljati od 1. januarja 2021.

| (9) | V skladu s členoma 57 in 58 Uredbe (EU) 2018/1999 se Uredba (EU) št. 525/2013 razveljavi z učinkom od 1. januarja 2021, z izjemo člena 7 navedene uredbe, ki se uporablja za poročila, ki vsebujejo podatke za leta 2018, 2019 in 2020. Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 666/2014 (4) bi bilo zato treba razveljaviti od 1. januarja 2021, vendar bi se morala člena 6 in 7 še naprej uporabljati za poročila s podatki, ki se zahtevajo za leti 2019 in 2020 — |
| --- | --- |

(9)

V skladu s členoma 57 in 58 Uredbe (EU) 2018/1999 se Uredba (EU) št. 525/2013 razveljavi z učinkom od 1. januarja 2021, z izjemo člena 7 navedene uredbe, ki se uporablja za poročila, ki vsebujejo podatke za leta 2018, 2019 in 2020. Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 666/2014 (4) bi bilo zato treba razveljaviti od 1. januarja 2021, vendar bi se morala člena 6 in 7 še naprej uporabljati za poročila s podatki, ki se zahtevajo za leti 2019 in 2020 —

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Področje uporabe

Ta uredba se uporablja za poročila, ki jih predložijo države članice in ki vsebujejo podatke, ki se zahtevajo od leta 2021 naprej.

Člen 2

Potenciali globalnega segrevanja

Države članice in Komisija uporabljajo potenciale globalnega segrevanja iz Priloge I k tej uredbi za namene določanja podatkov o evidencah toplogrednih plinov in poročanja o njih v skladu s členom 26(3), (4) in (5) Uredbe (EU) 2018/1999.

Člen 3

Smernice za evidence toplogrednih plinov

Države članice in Komisija določijo evidence toplogrednih plinov iz člena 26(3), (4) in (5) Uredbe (EU) 2018/1999 v skladu:

| (a) | s smernicami Medvladnega panela za podnebne spremembe iz leta 2006 za državne sezname antropogenih emisij iz virov in vseh po ponorih odstranjenih toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

(a)

s smernicami Medvladnega panela za podnebne spremembe iz leta 2006 za državne sezname antropogenih emisij iz virov in vseh po ponorih odstranjenih toplogrednih plinov;

| (b) | z načini, postopki in smernicami za okvir preglednosti za ukrepe in podporo iz člena 13 Pariškega sporazuma, določenimi v Prilogi k Sklepu 18/CMA.1 konference pogodbenic UNFCCC kot sestanka pogodbenic Pariškega sporazuma (Sklep 18/CMA.1). |
| --- | --- |

(b)

z načini, postopki in smernicami za okvir preglednosti za ukrepe in podporo iz člena 13 Pariškega sporazuma, določenimi v Prilogi k Sklepu 18/CMA.1 konference pogodbenic UNFCCC kot sestanka pogodbenic Pariškega sporazuma (Sklep 18/CMA.1).

Člen 4

Cilji programa za zagotavljanje in kontrolo kakovosti

1.   Komisija upravlja in vzdržuje sistem evidenc Unije o toplogrednih plinih in si na podlagi naslednjih ciljev programa zagotavljanja in kontrole kakovosti prizadeva za njegovo stalno izboljševanje:

| (a) | da je evidenca Unije o toplogrednih plinih popolna, po potrebi z uporabo postopka iz člena 37(5) Uredbe (EU) 2018/1999 po posvetovanju z zadevno državo članico; |
| --- | --- |

(a)

da je evidenca Unije o toplogrednih plinih popolna, po potrebi z uporabo postopka iz člena 37(5) Uredbe (EU) 2018/1999 po posvetovanju z zadevno državo članico;

| (b) | da sistem evidenc Unije o toplogrednih plinih zagotavlja pregledno združevanje emisij toplogrednih plinov držav članic po virih in ponorih odvzetih emisij ter daje pregled metodoloških opisov ključnih kategorij Unije in na pregleden način odraža prispevek emisij držav članic iz virov in po ponorih odvzetih emisij k evidenci Unije o toplogrednih plinih; |
| --- | --- |

(b)

da sistem evidenc Unije o toplogrednih plinih zagotavlja pregledno združevanje emisij toplogrednih plinov držav članic po virih in ponorih odvzetih emisij ter daje pregled metodoloških opisov ključnih kategorij Unije in na pregleden način odraža prispevek emisij držav članic iz virov in po ponorih odvzetih emisij k evidenci Unije o toplogrednih plinih;

| (c) | da je za leto poročanja celota emisij toplogrednih plinov Unije iz virov in po ponorih odvzetih emisij enaka vsoti emisij toplogrednih plinov držav članic iz virov in po ponorih odstranjenih emisij v skladu s členom 26(3), (4) in (5) Uredbe (EU) 2018/1999 za zadevno leto; |
| --- | --- |

(c)

da je za leto poročanja celota emisij toplogrednih plinov Unije iz virov in po ponorih odvzetih emisij enaka vsoti emisij toplogrednih plinov držav članic iz virov in po ponorih odstranjenih emisij v skladu s členom 26(3), (4) in (5) Uredbe (EU) 2018/1999 za zadevno leto;

| (d) | da evidenca Unije o toplogrednih plinih vključuje dosledno časovno vrsto emisij po virih in odstranitvah po ponorih za vsa leta poročanja. |
| --- | --- |

(d)

da evidenca Unije o toplogrednih plinih vključuje dosledno časovno vrsto emisij po virih in odstranitvah po ponorih za vsa leta poročanja.

2.   Komisija in države članice po potrebi izboljšajo primerljivost nacionalnih evidenc toplogrednih plinov tako, da si prizadevajo za sinergijski učinek metod, podatkov o dejavnosti, oznak zapisov in dodelitve emisij toplogrednih plinov iz virov in po ponorih odstranjenih toplogrednih plinov s strani držav članic, kadar je ustrezno.

3.   Cilji programov za zagotavljanje in kontrolo kakovosti evidenc Unije dopolnjujejo cilje programov za zagotavljanje in kontrolo kakovosti, ki jih izvajajo države članice.

4.   Države članice zagotovijo kakovost podatkov o dejavnostih, emisijskih faktorjev in drugih parametrov, ki jih uporabljajo za svoje državne sezname antropogenih emisij iz virov in vseh po ponorih odstranjenih toplogrednih plinov.

Člen 5

Zapolnjevanje vrzeli pri podatkih

1.   Ocene Komisije za dopolnitev podatkov evidenc, ki jih predloži država članica, kot je določeno v členu 37(5) Uredbe (EU) 2018/1999, temeljijo na naslednjih metodologijah in podatkih:

| (a) | kadar je država članica v prejšnjem letu poročanja predložila dosledno časovno vrsto ocen za ustrezno kategorijo vira in:






  (i) | kadar je navedena država članica v skladu s členom 26(2) Uredbe (EU) 2018/1999 predložila okvirno evidenco toplogrednih plinov za leto X – 1, ki vključuje manjkajočo oceno, ocena Komisije temelji na podatkih iz navedene okvirne evidence toplogrednih plinov; |
| --- | --- | --- |

(a)

kadar je država članica v prejšnjem letu poročanja predložila dosledno časovno vrsto ocen za ustrezno kategorijo vira in:

(i)

kadar je navedena država članica v skladu s členom 26(2) Uredbe (EU) 2018/1999 predložila okvirno evidenco toplogrednih plinov za leto X – 1, ki vključuje manjkajočo oceno, ocena Komisije temelji na podatkih iz navedene okvirne evidence toplogrednih plinov;

| (ii) | kadar navedena država članica ni predložila okvirne evidence toplogrednih plinov za leto X – 1 v skladu s členom 26(2) Uredbe (EU) 2018/1999, vendar je Unija okvirno ocenila emisije toplogrednih plinov za leto X – 1 za navedeno državo članico v skladu s členom 26(2) Uredbe (EU) 2018/1999, ocena Komisije temelji na podatkih iz navedene okvirne evidence toplogrednih plinov, ki jo je ocenila Unija; |
| --- | --- |

(ii)

kadar navedena država članica ni predložila okvirne evidence toplogrednih plinov za leto X – 1 v skladu s členom 26(2) Uredbe (EU) 2018/1999, vendar je Unija okvirno ocenila emisije toplogrednih plinov za leto X – 1 za navedeno državo članico v skladu s členom 26(2) Uredbe (EU) 2018/1999, ocena Komisije temelji na podatkih iz navedene okvirne evidence toplogrednih plinov, ki jo je ocenila Unija;

| (iii) | kadar uporaba podatkov iz okvirne evidence toplogrednih plinov države članice ni mogoča, ali lahko povzroči zelo netočno oceno, za manjkajoče ocene v energetskem sektorju, ocena Komisije temelji na podatkih o statistiki energetike, pridobljenih v skladu z Uredbo (ES) št. 1099/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (5); |
| --- | --- |

(iii)

kadar uporaba podatkov iz okvirne evidence toplogrednih plinov države članice ni mogoča, ali lahko povzroči zelo netočno oceno, za manjkajoče ocene v energetskem sektorju, ocena Komisije temelji na podatkih o statistiki energetike, pridobljenih v skladu z Uredbo (ES) št. 1099/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (5);

| (iv) | kadar uporaba podatkov iz okvirne evidence toplogrednih plinov ni mogoča ali lahko povzroči zelo netočno oceno, za manjkajoče ocene v neenergetskih sektorjih, ocena Komisije temelji na metodologijah ocenjevanja, ki so skladne s tehničnimi nasveti za zapolnjevanje vrzeli pri podatkih v oddelku 2.2.3 smernic Medvladnega panela za podnebne spremembe iz leta 2006 za državni seznam antropogenih emisij iz virov in vseh po ponorih odstranjenih toplogrednih plinov (zvezek 1), pri čemer se, kadar je ustrezno, uporabi evropsko statistiko; |
| --- | --- |

(iv)

kadar uporaba podatkov iz okvirne evidence toplogrednih plinov ni mogoča ali lahko povzroči zelo netočno oceno, za manjkajoče ocene v neenergetskih sektorjih, ocena Komisije temelji na metodologijah ocenjevanja, ki so skladne s tehničnimi nasveti za zapolnjevanje vrzeli pri podatkih v oddelku 2.2.3 smernic Medvladnega panela za podnebne spremembe iz leta 2006 za državni seznam antropogenih emisij iz virov in vseh po ponorih odstranjenih toplogrednih plinov (zvezek 1), pri čemer se, kadar je ustrezno, uporabi evropsko statistiko;

| (b) | na metodi, ki jo skupina tehničnih izvedencev za pregled uporabi pri izračunu tehničnega popravka, kadar je bila ocena emisije toplogrednih plinov iz virov ali po ponorih odstranjenih toplogrednih plinov za ustrezno kategorijo predmet tehničnih popravkov v skladu s členom 38(2)(d) Uredbe (EU) 2018/1999 v zadnjem pregledu pred predložitvijo in zadevna država članica ni predložila revidirane ocene; |
| --- | --- |

(b)

na metodi, ki jo skupina tehničnih izvedencev za pregled uporabi pri izračunu tehničnega popravka, kadar je bila ocena emisije toplogrednih plinov iz virov ali po ponorih odstranjenih toplogrednih plinov za ustrezno kategorijo predmet tehničnih popravkov v skladu s členom 38(2)(d) Uredbe (EU) 2018/1999 v zadnjem pregledu pred predložitvijo in zadevna država članica ni predložila revidirane ocene;

| (c) | na ocenjevalnih metodologijah, ki so skladne s tehničnimi nasveti za zapolnjevanje vrzeli pri podatkih v oddelku 2.2.3 smernic Medvladnega panela za podnebne spremembe za državni seznam antropogenih emisij iz virov in vseh po ponorih odstranjenih toplogrednih plinov iz leta 2006 (zvezek 1), kadar ni na voljo dosledna časovna vrsta sporočenih ocen za ustrezno kategorijo vira. |
| --- | --- |

(c)

na ocenjevalnih metodologijah, ki so skladne s tehničnimi nasveti za zapolnjevanje vrzeli pri podatkih v oddelku 2.2.3 smernic Medvladnega panela za podnebne spremembe za državni seznam antropogenih emisij iz virov in vseh po ponorih odstranjenih toplogrednih plinov iz leta 2006 (zvezek 1), kadar ni na voljo dosledna časovna vrsta sporočenih ocen za ustrezno kategorijo vira.

2.   Komisija pripravi ocene iz odstavka 1 ob posvetovanju z zadevno državo članico in v tesnem sodelovanju z njo do 31. marca v letu poročanja.

3.   Zadevna država članica uporabi ocene iz odstavka 1 za predložitev državnih seznamov sekretariatu Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja v skladu s členom 26(4) Uredbe (EU) 2018/1999.

Člen 6

Začetni pregledi

Začetni pregledi, ki jih izvede Komisija v skladu s členom 37(4) Uredbe (EU) 2018/1999, lahko vključujejo:

| (a) | oceno, ali je država članica sporočila vse kategorije, ki se zahtevajo v okviru načinov, postopkov in smernic za okvir preglednosti za ukrepe in podporo iz člena 13 Pariškega sporazuma, določene v Prilogi k Sklepu 18/CMA.1, in vse toplogredne pline iz Priloge V k Uredbi (EU) 2018/1999; |
| --- | --- |

(a)

oceno, ali je država članica sporočila vse kategorije, ki se zahtevajo v okviru načinov, postopkov in smernic za okvir preglednosti za ukrepe in podporo iz člena 13 Pariškega sporazuma, določene v Prilogi k Sklepu 18/CMA.1, in vse toplogredne pline iz Priloge V k Uredbi (EU) 2018/1999;

| (b) | oceno, ali so časovne vrste podatkov o emisijah toplogrednih plinov iz virov in po ponorih odstranjenih toplogrednih plinov skladne; |
| --- | --- |

(b)

oceno, ali so časovne vrste podatkov o emisijah toplogrednih plinov iz virov in po ponorih odstranjenih toplogrednih plinov skladne;

| (c) | oceno, ali so implicitni emisijski faktorji po državah članicah primerljivi, in sicer ob upoštevanju privzetih emisijskih faktorjev Medvladnega panela za podnebne spremembe za različne nacionalne okoliščine; |
| --- | --- |

(c)

oceno, ali so implicitni emisijski faktorji po državah članicah primerljivi, in sicer ob upoštevanju privzetih emisijskih faktorjev Medvladnega panela za podnebne spremembe za različne nacionalne okoliščine;

| (d) | oceno uporabe oznak zapisov „ni ocenjeno“, kadar obstajajo metodologije stopnje 1 Medvladnega panela za podnebne spremembe in kadar uporaba oznake zapisa ni upravičena v skladu s točko 32 Priloge k Sklepu 18/CMA.1; |
| --- | --- |

(d)

oceno uporabe oznak zapisov „ni ocenjeno“, kadar obstajajo metodologije stopnje 1 Medvladnega panela za podnebne spremembe in kadar uporaba oznake zapisa ni upravičena v skladu s točko 32 Priloge k Sklepu 18/CMA.1;

| (e) | analizo ponovnih izračunov, izvedenih za predložitev evidenc toplogrednih plinov, vključno s tem, ali ponovni izračuni temeljijo na metodoloških spremembah; |
| --- | --- |

(e)

analizo ponovnih izračunov, izvedenih za predložitev evidenc toplogrednih plinov, vključno s tem, ali ponovni izračuni temeljijo na metodoloških spremembah;

| (f) | primerjavo preverjenih emisij toplogrednih plinov, sporočenih v okviru sistema Evropske unije za trgovanje z emisijami, s sporočenimi emisijami toplogrednih plinov v skladu s členom 26(3) Uredbe (EU) 2018/1999; |
| --- | --- |

(f)

primerjavo preverjenih emisij toplogrednih plinov, sporočenih v okviru sistema Evropske unije za trgovanje z emisijami, s sporočenimi emisijami toplogrednih plinov v skladu s členom 26(3) Uredbe (EU) 2018/1999;

| (g) | primerjavo rezultatov referenčnega pristopa Eurostata z referenčnim pristopom držav članic; |
| --- | --- |

(g)

primerjavo rezultatov referenčnega pristopa Eurostata z referenčnim pristopom držav članic;

| (h) | primerjavo rezultatov sektorskega pristopa Eurostata s sektorskim pristopom držav članic; |
| --- | --- |

(h)

primerjavo rezultatov sektorskega pristopa Eurostata s sektorskim pristopom držav članic;

| (i) | oceno, ali je država članica izvedla točke iz prejšnjih začetnih in drugih pregledov ter priporočil iz pregledov Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja; |
| --- | --- |

(i)

oceno, ali je država članica izvedla točke iz prejšnjih začetnih in drugih pregledov ter priporočil iz pregledov Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja;

| (j) | oceno točnosti emisij držav članic iz virov in po ponorih odstranjenih toplogrednih plinov v povezavi s ključnimi kategorijami Unije; |
| --- | --- |

(j)

oceno točnosti emisij držav članic iz virov in po ponorih odstranjenih toplogrednih plinov v povezavi s ključnimi kategorijami Unije;

| (k) | oceno preglednosti in popolnosti metodoloških opisov, ki so jih države članice sporočile za ključne kategorije Unije; |
| --- | --- |

(k)

oceno preglednosti in popolnosti metodoloških opisov, ki so jih države članice sporočile za ključne kategorije Unije;

| (l) | oceno spremljanja in poročanja o emisijah toplogrednih plinov iz virov in po ponorih odstranjenih toplogrednih plinov v sektorju rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva v skladu z delom 3 Priloge V k Uredbi (EU) 2018/1999, vključno z dodelitvijo ključnih kategorij, uporabljeno metodologijo po stopnjah in primerjavo sporočenih podatkov o dejavnosti v zvezi z rabo zemljišč in spremembo rabe zemljišč z informacijami iz programov in raziskav Unije ter držav članic. |
| --- | --- |

(l)

oceno spremljanja in poročanja o emisijah toplogrednih plinov iz virov in po ponorih odstranjenih toplogrednih plinov v sektorju rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva v skladu z delom 3 Priloge V k Uredbi (EU) 2018/1999, vključno z dodelitvijo ključnih kategorij, uporabljeno metodologijo po stopnjah in primerjavo sporočenih podatkov o dejavnosti v zvezi z rabo zemljišč in spremembo rabe zemljišč z informacijami iz programov in raziskav Unije ter držav članic.

Člen 7

Razveljavitev

Delegirana uredba (EU) št. 666/2014 se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2021 ob upoštevanju prehodne določbe iz člena 8 te uredbe.

Člen 8

Prehodna določba

Z odstopanjem od člena 7 te uredbe se člena 6 in 7 Delegirane uredbe (EU) št. 666/2014 še naprej uporabljata za poročila, ki vsebujejo podatke, ki se zahtevajo za leti 2019 in 2020.

Člen 9

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. januarja 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 8. maja 2020

Za Komisijo

Predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 328, 21.12.2018, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter za sporočanje drugih informacij v zvezi s podnebnimi spremembami na nacionalni ravni in ravni Unije ter o razveljavitvi Sklepa št. 280/2004/ES (UL L 165, 18.6.2013, str. 13).

2

(3)  Stolpec „stoletni potencial globalnega segrevanja“ v tabeli 8.A.1 Dodatka 8.A poročila „
  Climate Change 2013: The Physical Science Basis
  “ (Podnebne spremembe v letu 2013: fizikalno-znanstvena podlaga). Prispevek delovne skupine I k petemu ocenjevalnemu poročilu Medvladnega panela za podnebne spremembe, str. 731, na voljo na: https://www.ipcc.ch/assessment-report/ar5/.

3

Climate Change 2013: The Physical Science Basis

(4)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 666/2014 z dne 12. marca 2014 o določitvi vsebinskih zahtev glede sistema evidenc Unije ter upoštevanju sprememb potencialov globalnega segrevanja in mednarodno dogovorjenih smernic o evidencah v skladu z Uredbo (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 179, 19.6.2014, str. 26).

4

(5)  Uredba (ES) št. 1099/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o statistiki energetike (UL L 304, 14.11.2008, str. 1).

5

---

PRILOGA

POTENCIALI GLOBALNEGA SEGREVANJA

| Kratica, splošno ime ali kemijsko ime | Potencial globalnega segrevanja |
| --- | --- |
| ogljikov dioksid (CO2) | 1 |
| metan (CH4) | 28 |
| dušikov oksid (N2O) | 265 |
| žveplov heksafluorid (SF6) | 23 500 |
| dušikov trifluorid (NF3) | 16 100 |
| Delno halogenirani fluoroogljikovodiki (HFC): |
| HFC-23 CHF3 | 12 400 |
| HFC-32 CH2F2 | 677 |
| HFC-41 CH3F | 116 |
| HFC-125 CHF2CF3 | 3 170 |
| HFC-134 CHF2CHF2 | 1 120 |
| HFC-134a CH2FCF3 | 1 300 |
| HFC-143 CH2FCHF2 | 328 |
| HFC-143a CH3CF3 | 4 800 |
| HFC-152 CH2FCH2F | 16 |
| HFC-152a CH3CHF2 | 138 |
| HFC-161 CH3CH2F | 4 |
| HFC-227ea CF3CHFCF3 | 3 350 |
| HFC-236cb CF3CF2CH2F | 1 210 |
| HFC-236ea CF3CHFCHF2 | 1 330 |
| HFC-236fa CF3CH2CF3 | 8 060 |
| HFC-245fa CHF2CH2CF3 | 858 |
| HFC-245ca CH2FCF2CHF2 | 716 |
| HFC-365mfc CH3CF2CH2CF3 | 804 |
| HFC-43-10mee CF3CHFCHFCF2CF3 or (C5H2F10) | 1 650 |
| Perfluorirani ogljikovodiki (PFC): |
| PFC-14, perfluorometan, CF4 | 6 630 |
| PFC-116, perfluoroetan, C2F6 | 11 100 |
| PFC-218, perfluoropropan, C3F8 | 8 900 |
| PFC-318, perfluorociklobutan, c-C4F8 | 9 540 |
| perfluorociklopropan c-C3F6 | 9 200 |
| PFC-3-1-10, perfluorobutan, C4F10 | 9 200 |
| PFC-4-1-12, perfluoropentan, C5F12 | 8 550 |
| PFC-5-1-14, perfluoroheksan, C6F14 | 7 910 |
| PFC-9-1-18, C10F18 | 7 190 |

Kratica, splošno ime ali kemijsko ime

Potencial globalnega segrevanja

ogljikov dioksid (CO2)

1

metan (CH4)

28

dušikov oksid (N2O)

265

žveplov heksafluorid (SF6)

23 500

dušikov trifluorid (NF3)

16 100

Delno halogenirani fluoroogljikovodiki (HFC):

HFC-23 CHF3

12 400

HFC-32 CH2F2

677

HFC-41 CH3F

116

HFC-125 CHF2CF3

3 170

HFC-134 CHF2CHF2

1 120

HFC-134a CH2FCF3

1 300

HFC-143 CH2FCHF2

328

HFC-143a CH3CF3

4 800

HFC-152 CH2FCH2F

16

HFC-152a CH3CHF2

138

HFC-161 CH3CH2F

4

HFC-227ea CF3CHFCF3

3 350

HFC-236cb CF3CF2CH2F

1 210

HFC-236ea CF3CHFCHF2

1 330

HFC-236fa CF3CH2CF3

8 060

HFC-245fa CHF2CH2CF3

858

HFC-245ca CH2FCF2CHF2

716

HFC-365mfc CH3CF2CH2CF3

804

HFC-43-10mee CF3CHFCHFCF2CF3 or (C5H2F10)

1 650

Perfluorirani ogljikovodiki (PFC):

PFC-14, perfluorometan, CF4

6 630

PFC-116, perfluoroetan, C2F6

11 100

PFC-218, perfluoropropan, C3F8

8 900

PFC-318, perfluorociklobutan, c-C4F8

9 540

perfluorociklopropan c-C3F6

9 200

PFC-3-1-10, perfluorobutan, C4F10

9 200

PFC-4-1-12, perfluoropentan, C5F12

8 550

PFC-5-1-14, perfluoroheksan, C6F14

7 910

PFC-9-1-18, C10F18

7 190

---

| 17.7.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 230/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 230/7

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/1045

z dne 13. julija 2020

o zaprtju ribolova na navadnega tuna v Atlantskem oceanu vzhodno od 45° zahodne zemljepisne dolžine in v Sredozemskem morju s plovili, ki plujejo pod zastavo Grčije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Unije za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) 2020/123 (2) določa kvote za leto 2020. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) 2020/123 (2) določa kvote za leto 2020.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža navadnega tuna v Atlantskem oceanu vzhodno od 45° zahodne zemljepisne dolžine in v Sredozemskem morju s plovili, ki plujejo pod zastavo Grčije ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2020. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža navadnega tuna v Atlantskem oceanu vzhodno od 45° zahodne zemljepisne dolžine in v Sredozemskem morju s plovili, ki plujejo pod zastavo Grčije ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2020.

| (3) | Zato je za navedeni stalež treba prepovedati nekatere ribolovne dejavnosti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je za navedeni stalež treba prepovedati nekatere ribolovne dejavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota, dodeljena Grčiji za stalež navadnega tuna v Atlantskem oceanu vzhodno od 45° zahodne zemljepisne dolžine in v Sredozemskem morju za leto 2020 in navedena v Prilogi, velja za izčrpano od datuma iz Priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolov na stalež iz člena 1 s plovili, ki plujejo pod zastavo Grčije ali so v njej registrirana, je prepovedan od datuma iz Priloge. Po navedenem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati ribe iz navedenega staleža, ki jih ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. julija 2020

Za Komisijo

V imenu predsednice

Virginijus SINKEVIČIUS

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) 2020/123 z dne 27. januarja 2020 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2020 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo za vode Unije in za ribiška plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije (UL L 25, 30.1.2020, str. 1).

2

---

PRILOGA

| Št. | 08/TQ/123 |
| --- | --- |
| Država članica | Grčija |
| Stalež | BFT/AE45WM |
| Vrsta | navadni tuni (Thunnus thynnus) |
| Cona | Atlantski ocean vzhodno od 45° zahodne zemljepisne dolžine in Sredozemsko morje |
| Datum zaprtja | 22. 6. 2020 ob 24:00 |

Št.

08/TQ/123

Država članica

Grčija

Stalež

BFT/AE45WM

Vrsta

navadni tuni (Thunnus thynnus)

Cona

Atlantski ocean vzhodno od 45° zahodne zemljepisne dolžine in Sredozemsko morje

Datum zaprtja

22. 6. 2020 ob 24:00

---

| 17.7.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 230/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 230/9

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/1046

z dne 13. julija 2020

o zaprtju ribolova na navadnega tuna pri posebnih otočjih za plovila za mali ribolov, ki plujejo pod zastavo Grčije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) 2020/123 (2) določa kvote za leto 2020. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) 2020/123 (2) določa kvote za leto 2020.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža navadnega tuna s plovili za mali ribolov, ki plujejo pod zastavo Grčije ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2020. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža navadnega tuna s plovili za mali ribolov, ki plujejo pod zastavo Grčije ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2020.

| (3) | Zato je za navedeni stalež treba prepovedati nekatere ribolovne dejavnosti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je za navedeni stalež treba prepovedati nekatere ribolovne dejavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota, dodeljena Grčiji za stalež navadnega tuna pri posebnih otočjih za leto 2020 in navedena v Prilogi, velja za izčrpano od datuma iz Priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolov na stalež iz člena 1 s plovili za mali ribolov, ki plujejo pod zastavo Grčije ali so v njej registrirana, je prepovedan od datuma iz Priloge. Po navedenem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati ribe iz navedenega staleža, ki jih ulovijo navedena plovila za mali ribolov.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. julija 2020

Za Komisijo

V imenu predsednice

Virginijus SINKEVIČIUS

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) 2020/123 z dne 27. januarja 2020 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2020 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo za vode Unije in za ribiška plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije (UL L 25, 30.1.2020, str. 1).

2

---

PRILOGA

| Št. | 07/TQ/123 |
| --- | --- |
| Država članica | Grčija (plovila za mali ribolov) |
| Stalež | BFT/AVARCH |
| Vrsta | navadni tuni (Thunnus thynnus) |
| Cona | posebna otočja v Grčiji (Jonski otoki), Španiji (Kanarski otoki) in na Portugalskem (Azori in Madeira) |
| Datum zaprtja | 17.6.2020 ob 24.00 |

Št.

07/TQ/123

Država članica

Grčija (plovila za mali ribolov)

Stalež

BFT/AVARCH

Vrsta

navadni tuni (Thunnus thynnus)

Cona

posebna otočja v Grčiji (Jonski otoki), Španiji (Kanarski otoki) in na Portugalskem (Azori in Madeira)

Datum zaprtja

17.6.2020 ob 24.00

---

SKLEPI

| 17.7.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 230/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 230/12

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2020/1047

z dne 15. julija 2020

o dovolitvi Portugalski, da izda dovoljenja za biocidne proizvode, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, za zaščito kulturne dediščine

(Besedilo v portugalskem jeziku je edino verodostojno)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (1) ter zlasti člena 55(3) Uredbe,

po posvetovanju s Stalnim odborom za biocidne proizvode,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Uredbi (EU) št. 528/2012 vsebuje aktivne snovi z ugodnejšimi lastnostmi za okolje ali zdravje ljudi ali živali. Proizvodi, ki vsebujejo te aktivne snovi, se zato lahko dovolijo po poenostavljenem postopku. Dušik je vključen v Prilogo I k Uredbi (EU) št. 528/2012, pri čemer velja omejitev, da se uporablja v omejenih količinah v posodah za takojšnjo uporabo. |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Uredbi (EU) št. 528/2012 vsebuje aktivne snovi z ugodnejšimi lastnostmi za okolje ali zdravje ljudi ali živali. Proizvodi, ki vsebujejo te aktivne snovi, se zato lahko dovolijo po poenostavljenem postopku. Dušik je vključen v Prilogo I k Uredbi (EU) št. 528/2012, pri čemer velja omejitev, da se uporablja v omejenih količinah v posodah za takojšnjo uporabo.

| (2) | V skladu s členom 86 Uredbe (EU) št. 528/2012 je dušik odobren kot aktivna snov za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 18 (insekticidih) (2). Biocidni proizvodi, ki so sestavljeni iz dušika, kakor je odobren, so dovoljeni v več državah članicah, vključno s Portugalsko, in se dobavljajo v plinskih jeklenkah (3). |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 86 Uredbe (EU) št. 528/2012 je dušik odobren kot aktivna snov za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 18 (insekticidih) (2). Biocidni proizvodi, ki so sestavljeni iz dušika, kakor je odobren, so dovoljeni v več državah članicah, vključno s Portugalsko, in se dobavljajo v plinskih jeklenkah (3).

| (3) | Dušik se lahko pridobi tudi iz zunanjega zraka na kraju samem. Dušik, pridobljen na kraju samem, trenutno ni odobren za uporabo v Uniji in ni niti uvrščen na seznam v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 528/2012 niti na seznam aktivnih snovi, vključenih v program pregledovanja obstoječih aktivnih snovi v biocidnih proizvodih, v Prilogi II k Delegirani uredbi Komisije (EU) št. 1062/2014 (4). |
| --- | --- |

(3)

Dušik se lahko pridobi tudi iz zunanjega zraka na kraju samem. Dušik, pridobljen na kraju samem, trenutno ni odobren za uporabo v Uniji in ni niti uvrščen na seznam v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 528/2012 niti na seznam aktivnih snovi, vključenih v program pregledovanja obstoječih aktivnih snovi v biocidnih proizvodih, v Prilogi II k Delegirani uredbi Komisije (EU) št. 1062/2014 (4).

| (4) | Portugalska je 11. februarja 2020 v skladu s členom 55(3) Uredbe (EU) št. 528/2012 Komisiji predložila vlogo za odstopanje od člena 19(1)(a) navedene uredbe, v kateri je zaprosila, da se ji dovoli, da izda dovoljenja za biocidne proizvode, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega iz zunanjega zraka na kraju samem, za zaščito kulturne dediščine (v nadaljnjem besedilu: vloga). |
| --- | --- |

(4)

Portugalska je 11. februarja 2020 v skladu s členom 55(3) Uredbe (EU) št. 528/2012 Komisiji predložila vlogo za odstopanje od člena 19(1)(a) navedene uredbe, v kateri je zaprosila, da se ji dovoli, da izda dovoljenja za biocidne proizvode, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega iz zunanjega zraka na kraju samem, za zaščito kulturne dediščine (v nadaljnjem besedilu: vloga).

| (5) | Kulturno dediščino lahko poškodujejo najrazličnejši škodljivi organizmi, od žuželk do mikroorganizmov. Prisotnost navedenih organizmov lahko povzroči izgubo same kulturne dobrine, predstavlja pa tudi tveganje za širjenje navedenih škodljivih organizmov na druge predmete v bližini. Brez ustreznega tretiranja bi na predmetih lahko nastala nepopravljiva škoda, ki bi resno ogrozila kulturno dediščino. |
| --- | --- |

(5)

Kulturno dediščino lahko poškodujejo najrazličnejši škodljivi organizmi, od žuželk do mikroorganizmov. Prisotnost navedenih organizmov lahko povzroči izgubo same kulturne dobrine, predstavlja pa tudi tveganje za širjenje navedenih škodljivih organizmov na druge predmete v bližini. Brez ustreznega tretiranja bi na predmetih lahko nastala nepopravljiva škoda, ki bi resno ogrozila kulturno dediščino.

| (6) | Dušik, pridobljen na kraju samem, se uporablja za ustvarjanje kontrolirane atmosfere z zelo nizko koncentracijo kisika (anoksija) v trajno ali začasno zapečatenih šotorih ali komorah za tretiranje, namenjenih obvladovanju škodljivih organizmov na predmetih kulturne dediščine. Dušik se loči od zunanjega zraka in dovede v šotor ali komoro za tretiranje, kjer se vsebnost dušika v atmosferi poveča na približno 99 %, kisika pa posledično skoraj ni več. Vlažnost dušika, ki se dovede v prostor za tretiranje, je odvisna od potreb tretiranega predmeta. V pogojih, ki nastanejo v šotoru ali komori za tretiranje, škodljivi organizmi ne morejo preživeti. |
| --- | --- |

(6)

Dušik, pridobljen na kraju samem, se uporablja za ustvarjanje kontrolirane atmosfere z zelo nizko koncentracijo kisika (anoksija) v trajno ali začasno zapečatenih šotorih ali komorah za tretiranje, namenjenih obvladovanju škodljivih organizmov na predmetih kulturne dediščine. Dušik se loči od zunanjega zraka in dovede v šotor ali komoro za tretiranje, kjer se vsebnost dušika v atmosferi poveča na približno 99 %, kisika pa posledično skoraj ni več. Vlažnost dušika, ki se dovede v prostor za tretiranje, je odvisna od potreb tretiranega predmeta. V pogojih, ki nastanejo v šotoru ali komori za tretiranje, škodljivi organizmi ne morejo preživeti.

| (7) | Kot je navedeno v vlogi, je razvoj tehnike ustvarjanja anoksije z dušikom za tretiranje predmetov kulturne dediščine v zadnjih desetletjih omogočil, da so kulturne ustanove (muzeji, arhivi, knjižnice, konservatorski in restavratorski centri itd.) začele opuščati prej uporabljene zelo strupene snovi. |
| --- | --- |

(7)

Kot je navedeno v vlogi, je razvoj tehnike ustvarjanja anoksije z dušikom za tretiranje predmetov kulturne dediščine v zadnjih desetletjih omogočil, da so kulturne ustanove (muzeji, arhivi, knjižnice, konservatorski in restavratorski centri itd.) začele opuščati prej uporabljene zelo strupene snovi.

| (8) | Glede na informacije, ki jih je predložila Portugalska, se zdi, da je uporaba dušika, pridobljenega na kraju samem, edina učinkovita tehnika za obvladovanje škodljivih organizmov, ki se lahko uporablja za vse vrste materialov in kombinacij materialov, prisotnih v kulturnih ustanovah, ne da bi spremenila makroskopske in molekularne značilnosti predmetov. Ta tehnika se lahko uporablja za tretiranje posebej občutljivih materialov, kot so etnografska dediščina, mumije in sodobna umetnost, z namenom njihovega ohranjanja. |
| --- | --- |

(8)

Glede na informacije, ki jih je predložila Portugalska, se zdi, da je uporaba dušika, pridobljenega na kraju samem, edina učinkovita tehnika za obvladovanje škodljivih organizmov, ki se lahko uporablja za vse vrste materialov in kombinacij materialov, prisotnih v kulturnih ustanovah, ne da bi spremenila makroskopske in molekularne značilnosti predmetov. Ta tehnika se lahko uporablja za tretiranje posebej občutljivih materialov, kot so etnografska dediščina, mumije in sodobna umetnost, z namenom njihovega ohranjanja.

| (9) | Metoda anoksije ali spremenjene ali kontrolirane atmosfere je navedena v standardu EN 16790:2016 „Ohranjanje kulturne dediščine – Integrirano zatiranje škodljivcev (IPM) za zaščito kulturne dediščine“, dušik pa je v tem standardu opisan kot „najpogosteje uporabljen“ za ustvarjanje anoksije. |
| --- | --- |

(9)

Metoda anoksije ali spremenjene ali kontrolirane atmosfere je navedena v standardu EN 16790:2016 „Ohranjanje kulturne dediščine – Integrirano zatiranje škodljivcev (IPM) za zaščito kulturne dediščine“, dušik pa je v tem standardu opisan kot „najpogosteje uporabljen“ za ustvarjanje anoksije.

| (10) | Na voljo so tudi druge tehnike za obvladovanje škodljivih organizmov, kot so sevanje gama, tehnike toplotnih šokov (visoke ali nizke temperature), mikrovalovi. Poleg tega se lahko v ta namen uporabijo druge aktivne snovi. Vendar ima po navedbah Portugalske vsaka od teh tehnik omejitve glede materialov, za katere se lahko uporablja. |
| --- | --- |

(10)

Na voljo so tudi druge tehnike za obvladovanje škodljivih organizmov, kot so sevanje gama, tehnike toplotnih šokov (visoke ali nizke temperature), mikrovalovi. Poleg tega se lahko v ta namen uporabijo druge aktivne snovi. Vendar ima po navedbah Portugalske vsaka od teh tehnik omejitve glede materialov, za katere se lahko uporablja.

| (11) | Kot je navedeno v vlogi, se druge aktivne snovi zaradi njihovega profila nevarnosti v kulturnih ustanovah skoraj ne uporabljajo več. Po tretiranju s temi snovmi se lahko ostanki na tretiranih predmetih postopno sprostijo v okolje, kar predstavlja tveganje za zdravje ljudi. To je zlasti pomembno za kulturne ustanove, ki so odprte za obiskovalce. |
| --- | --- |

(11)

Kot je navedeno v vlogi, se druge aktivne snovi zaradi njihovega profila nevarnosti v kulturnih ustanovah skoraj ne uporabljajo več. Po tretiranju s temi snovmi se lahko ostanki na tretiranih predmetih postopno sprostijo v okolje, kar predstavlja tveganje za zdravje ljudi. To je zlasti pomembno za kulturne ustanove, ki so odprte za obiskovalce.

| (12) | Glede na informacije, ki jih je predložila Portugalska, imajo postopki toplotnega šoka (zamrzovanje ali toplotno tretiranje) neželene učinke na več materialov. Zvišanje ali znižanje temperature lahko povzroči nepopravljivo škodo na predmetih kulturne dediščine, zlasti na organskih sestavinah. Postopki termičnega tretiranja običajno niso primerni za tretiranje slik, večbarvnih predmetov z voščenimi, oljnimi ali beljakovinskimi barvami, saj se lahko med tretiranjem temperaturno odvisne lastnosti materialov spremenijo in nepopravljivo poškodujejo predmete. Poleg tega lahko visoke temperature povzročijo mehčanje lepila pri lepljenih predmetih in krčenje materialov, kot sta usnje in pergament. |
| --- | --- |

(12)

Glede na informacije, ki jih je predložila Portugalska, imajo postopki toplotnega šoka (zamrzovanje ali toplotno tretiranje) neželene učinke na več materialov. Zvišanje ali znižanje temperature lahko povzroči nepopravljivo škodo na predmetih kulturne dediščine, zlasti na organskih sestavinah. Postopki termičnega tretiranja običajno niso primerni za tretiranje slik, večbarvnih predmetov z voščenimi, oljnimi ali beljakovinskimi barvami, saj se lahko med tretiranjem temperaturno odvisne lastnosti materialov spremenijo in nepopravljivo poškodujejo predmete. Poleg tega lahko visoke temperature povzročijo mehčanje lepila pri lepljenih predmetih in krčenje materialov, kot sta usnje in pergament.

| (13) | Glede na informacije v vlogi uporaba dušika iz jeklenk ni ustrezna alternativa za kulturne ustanove zaradi praktičnih pomanjkljivosti. Zaradi omejenih količin v jeklenkah so potrebni pogost prevoz in ločeni prostori za skladiščenje. Poleg tega bi bila obremenitev tal zaradi teže potrebne količine jeklenk v nekaterih zgodovinskih muzejskih zgradbah prevelika. Prav tako pa bi zaradi tretiranja z dušikom iz jeklenk imele kulturne ustanove visoke stroške. |
| --- | --- |

(13)

Glede na informacije v vlogi uporaba dušika iz jeklenk ni ustrezna alternativa za kulturne ustanove zaradi praktičnih pomanjkljivosti. Zaradi omejenih količin v jeklenkah so potrebni pogost prevoz in ločeni prostori za skladiščenje. Poleg tega bi bila obremenitev tal zaradi teže potrebne količine jeklenk v nekaterih zgodovinskih muzejskih zgradbah prevelika. Prav tako pa bi zaradi tretiranja z dušikom iz jeklenk imele kulturne ustanove visoke stroške.

| (14) | Glede na informacije v vlogi so številne kulturne ustanove v zadnjih desetletjih vlagale v izgradnjo komor za tretiranje in nakup generatorjev dušika. Zaradi svoje vsestranskosti in primernosti za tretiranje vseh materialov se pri ohranjanju kulturne dediščine zelo pogosto uporablja anoksija, ustvarjena z dušikom, pridobljenim na kraju samem. |
| --- | --- |

(14)

Glede na informacije v vlogi so številne kulturne ustanove v zadnjih desetletjih vlagale v izgradnjo komor za tretiranje in nakup generatorjev dušika. Zaradi svoje vsestranskosti in primernosti za tretiranje vseh materialov se pri ohranjanju kulturne dediščine zelo pogosto uporablja anoksija, ustvarjena z dušikom, pridobljenim na kraju samem.

| (15) | Zahteve za kulturne ustanove glede uporabe več tehnik za obvladovanje škodljivih organizmov, ki so primerne za posamezne materiale in predmete, namesto uporabe ene same tehnike, ki se že uporablja in je primerna za vse materiale, bi pomenile dodatne stroške za kulturne ustanove ter tako otežile doseganje njihovega cilja opustitve uporabe nevarnejših aktivnih snovi v okviru integriranega varstva pred škodljivimi organizmi. |
| --- | --- |

(15)

Zahteve za kulturne ustanove glede uporabe več tehnik za obvladovanje škodljivih organizmov, ki so primerne za posamezne materiale in predmete, namesto uporabe ene same tehnike, ki se že uporablja in je primerna za vse materiale, bi pomenile dodatne stroške za kulturne ustanove ter tako otežile doseganje njihovega cilja opustitve uporabe nevarnejših aktivnih snovi v okviru integriranega varstva pred škodljivimi organizmi.

| (16) | Razprave v zvezi z morebitnim odstopanjem v skladu s členom 55(3) Uredbe (EU) št. 528/2012 za dušik, pridobljen na kraju samem, so potekale leta 2019 na več sestankih (5) strokovne skupine Komisije, ki jo sestavljajo pristojni organi za biocidne proizvode. |
| --- | --- |

(16)

Razprave v zvezi z morebitnim odstopanjem v skladu s členom 55(3) Uredbe (EU) št. 528/2012 za dušik, pridobljen na kraju samem, so potekale leta 2019 na več sestankih (5) strokovne skupine Komisije, ki jo sestavljajo pristojni organi za biocidne proizvode.

| (17) | Poleg tega je Evropska agencija za kemikalije na zahtevo Komisije po prvi, podobni vlogi Avstrije za odstopanje za proizvode, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, opravila javno posvetovanje o tej vlogi, s čimer je vsem zainteresiranim stranem omogočila, da predložijo svoja stališča. Velika večina od 1 487 prejetih pripomb je bila naklonjena odstopanju. Veliko zainteresiranih strani je navedlo pomanjkljivosti alternativnih tehnik, ki so na voljo: termično tretiranje lahko poškoduje nekatere materiale; pri uporabi drugih aktivnih snovi na artefaktih ostanejo strupeni ostanki, ki se postopoma sproščajo v okolje; uporaba dušika v jeklenkah ne omogoča nadzora nad relativno vlažnostjo v prostoru za tretiranje, ki je potreben za tretiranje nekaterih materialov. |
| --- | --- |

(17)

Poleg tega je Evropska agencija za kemikalije na zahtevo Komisije po prvi, podobni vlogi Avstrije za odstopanje za proizvode, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, opravila javno posvetovanje o tej vlogi, s čimer je vsem zainteresiranim stranem omogočila, da predložijo svoja stališča. Velika večina od 1 487 prejetih pripomb je bila naklonjena odstopanju. Veliko zainteresiranih strani je navedlo pomanjkljivosti alternativnih tehnik, ki so na voljo: termično tretiranje lahko poškoduje nekatere materiale; pri uporabi drugih aktivnih snovi na artefaktih ostanejo strupeni ostanki, ki se postopoma sproščajo v okolje; uporaba dušika v jeklenkah ne omogoča nadzora nad relativno vlažnostjo v prostoru za tretiranje, ki je potreben za tretiranje nekaterih materialov.

| (18) | Dve mednarodni organizaciji, ki zastopata muzeje in območja kulturne dediščine, in sicer Mednarodni muzejski svet in Mednarodni svet za spomenike in spomeniška območja, sta izrazili namero glede predložitve vloge za vključitev dušika, pridobljenega na kraju samem, v Prilogo I k Uredbi (EU) št. 528/2012, ki bi državam članicam omogočila izdajo dovoljenj za proizvode, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, ne da bi bilo potrebno odstopanje v skladu s členom 55(3) navedene uredbe. Vendar je za izvedbo ocene take vloge, vključitev snovi v Prilogo I k Uredbi (EU) št. 528/2012 in pridobitev dovoljenj za proizvode potreben čas. |
| --- | --- |

(18)

Dve mednarodni organizaciji, ki zastopata muzeje in območja kulturne dediščine, in sicer Mednarodni muzejski svet in Mednarodni svet za spomenike in spomeniška območja, sta izrazili namero glede predložitve vloge za vključitev dušika, pridobljenega na kraju samem, v Prilogo I k Uredbi (EU) št. 528/2012, ki bi državam članicam omogočila izdajo dovoljenj za proizvode, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, ne da bi bilo potrebno odstopanje v skladu s členom 55(3) navedene uredbe. Vendar je za izvedbo ocene take vloge, vključitev snovi v Prilogo I k Uredbi (EU) št. 528/2012 in pridobitev dovoljenj za proizvode potreben čas.

| (19) | Iz vloge je razvidno, da na Portugalskem ni ustreznih alternativ, saj imajo vse alternativne tehnike, ki so trenutno na voljo, bodisi pomanjkljivosti zaradi neprimernosti za tretiranje vseh materialov bodisi praktične pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

(19)

Iz vloge je razvidno, da na Portugalskem ni ustreznih alternativ, saj imajo vse alternativne tehnike, ki so trenutno na voljo, bodisi pomanjkljivosti zaradi neprimernosti za tretiranje vseh materialov bodisi praktične pomanjkljivosti.

| (20) | Na podlagi vseh navedenih argumentov je primerno zaključiti, da je dušik, pridobljen na kraju samem, bistvenega pomena za zaščito kulturne dediščine na Portugalskem in da ni na voljo ustreznih alternativ. Portugalski bi bilo zato treba dovoliti, da izda dovoljenja za dostopnost na trgu in uporabo biocidnih proizvodov, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, za zaščito kulturne dediščine. |
| --- | --- |

(20)

Na podlagi vseh navedenih argumentov je primerno zaključiti, da je dušik, pridobljen na kraju samem, bistvenega pomena za zaščito kulturne dediščine na Portugalskem in da ni na voljo ustreznih alternativ. Portugalski bi bilo zato treba dovoliti, da izda dovoljenja za dostopnost na trgu in uporabo biocidnih proizvodov, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, za zaščito kulturne dediščine.

| (21) | Za morebitno vključitev dušika, pridobljenega na kraju samem, v Prilogo I k Uredbi (EU) št. 528/2012 in naknadna dovoljenja, ki bi jih države članice izdale za proizvode, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, je potreben čas. Zato je primerno dovoliti odstopanje za obdobje, ki bi omogočilo dokončanje osnovnih postopkov – |
| --- | --- |

(21)

Za morebitno vključitev dušika, pridobljenega na kraju samem, v Prilogo I k Uredbi (EU) št. 528/2012 in naknadna dovoljenja, ki bi jih države članice izdale za proizvode, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, je potreben čas. Zato je primerno dovoliti odstopanje za obdobje, ki bi omogočilo dokončanje osnovnih postopkov –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Portugalska lahko izda dovoljenja za dostopnost na trgu in uporabo biocidnih proizvodov, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, za zaščito kulturne dediščine do 31. decembra 2024.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Portugalsko republiko.

V Bruslju, 15. julija 2020

Za Komisijo

Stela KIRIAKIDES

Članica Komisije

---

(1)  
  UL L 167, 27.6.2012, str. 1.

1

(2)  Direktiva Komisije 2009/89/ES z dne 30. julija 2009 o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev dušika kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi (UL L 199, 31.7.2009, str. 19).

2

(3)  Seznam dovoljenih proizvodov je na voljo na spletni strani: https://echa.europa.eu/fr/information-on-chemicals/biocidal-products.

3

(4)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1062/2014 z dne 4. avgusta 2014 o delovnem programu za sistematično preverjanje vseh obstoječih aktivnih snovi, ki jih vsebujejo biocidni proizvodi, iz Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 294, 10.10.2014, str. 1).

4

(5)  83., 84., 85. in 86. sestanek strokovne skupine Komisije, ki jo sestavljajo predstavniki pristojnih organov držav članic za izvajanje Uredbe (EU) št. 528/2012, ki so potekali maja, julija, septembra oz. novembra 2019. Zapisniki s sestankov so na voljo na spletni strani: https://ec.europa.eu/health/biocides/events_en#anchor0.

5

---

| 17.7.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 230/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 230/15

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2020/1048

z dne 15. julija 2020

o dovoljenju Avstriji, da izda dovoljenja za biocidne proizvode, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, za zaščito kulturne dediščine

(notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 4724)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (1) ter zlasti člena 55(3) Uredbe,

po posvetovanju s Stalnim odborom za biocidne proizvode,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Uredbi (EU) št. 528/2012 vsebuje aktivne snovi z ugodnejšimi lastnostmi za okolje ali zdravje ljudi ali živali. Proizvodi, ki vsebujejo te aktivne snovi, se zato lahko dovolijo po poenostavljenem postopku. Dušik je vključen v Prilogo I k Uredbi (EU) št. 528/2012, pri čemer velja omejitev, da se uporablja v omejenih količinah v posodah za takojšnjo uporabo. |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Uredbi (EU) št. 528/2012 vsebuje aktivne snovi z ugodnejšimi lastnostmi za okolje ali zdravje ljudi ali živali. Proizvodi, ki vsebujejo te aktivne snovi, se zato lahko dovolijo po poenostavljenem postopku. Dušik je vključen v Prilogo I k Uredbi (EU) št. 528/2012, pri čemer velja omejitev, da se uporablja v omejenih količinah v posodah za takojšnjo uporabo.

| (2) | V skladu s členom 86 Uredbe (EU) št. 528/2012 je dušik odobren kot aktivna snov za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 18 (insekticidih) (2). Biocidni proizvodi, ki so sestavljeni iz dušika, kakor je odobren, so dovoljeni v več državah članicah, vključno z Avstrijo, in se dobavljajo v plinskih jeklenkah (3). |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 86 Uredbe (EU) št. 528/2012 je dušik odobren kot aktivna snov za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 18 (insekticidih) (2). Biocidni proizvodi, ki so sestavljeni iz dušika, kakor je odobren, so dovoljeni v več državah članicah, vključno z Avstrijo, in se dobavljajo v plinskih jeklenkah (3).

| (3) | Dušik se lahko pridobi tudi iz zunanjega zraka na kraju samem. Dušik, pridobljen na kraju samem, trenutno ni odobren za uporabo v Uniji in ni niti uvrščen na seznam v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 528/2012 niti na seznam aktivnih snovi, vključenih v program pregledovanja obstoječih aktivnih snovi v biocidnih proizvodih, v Prilogi II k Delegirani uredbi Komisije (EU) št. 1062/2014 (4). |
| --- | --- |

(3)

Dušik se lahko pridobi tudi iz zunanjega zraka na kraju samem. Dušik, pridobljen na kraju samem, trenutno ni odobren za uporabo v Uniji in ni niti uvrščen na seznam v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 528/2012 niti na seznam aktivnih snovi, vključenih v program pregledovanja obstoječih aktivnih snovi v biocidnih proizvodih, v Prilogi II k Delegirani uredbi Komisije (EU) št. 1062/2014 (4).

| (4) | Avstrija je 26. junija 2019 v skladu s členom 55(3) Uredbe (EU) št. 528/2012 Komisiji predložila vlogo za odstopanje od člena 19(1)(a) navedene uredbe, v kateri je zaprosila, da se ji dovoli, da izda dovoljenja za biocidne proizvode, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega iz zunanjega zraka na kraju samem, za zaščito kulturne dediščine (v nadaljnjem besedilu: vloga). Avstrija je v dopisu z dne 3. septembra 2019 predložila dodatne informacije o uporabi dušika, pridobljenega na kraju samem, v muzejih in pomanjkanju ustreznih alternativ. |
| --- | --- |

(4)

Avstrija je 26. junija 2019 v skladu s členom 55(3) Uredbe (EU) št. 528/2012 Komisiji predložila vlogo za odstopanje od člena 19(1)(a) navedene uredbe, v kateri je zaprosila, da se ji dovoli, da izda dovoljenja za biocidne proizvode, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega iz zunanjega zraka na kraju samem, za zaščito kulturne dediščine (v nadaljnjem besedilu: vloga). Avstrija je v dopisu z dne 3. septembra 2019 predložila dodatne informacije o uporabi dušika, pridobljenega na kraju samem, v muzejih in pomanjkanju ustreznih alternativ.

| (5) | Kulturno dediščino lahko poškodujejo najrazličnejši škodljivi organizmi, od žuželk do mikroorganizmov. Prisotnost navedenih organizmov lahko povzroči izgubo same kulturne dobrine, predstavlja pa tudi tveganje za širjenje navedenih škodljivih organizmov na druge predmete v bližini. Brez ustreznega tretiranja bi na predmetih lahko nastala nepopravljiva škoda, ki bi resno ogrozila kulturno dediščino. |
| --- | --- |

(5)

Kulturno dediščino lahko poškodujejo najrazličnejši škodljivi organizmi, od žuželk do mikroorganizmov. Prisotnost navedenih organizmov lahko povzroči izgubo same kulturne dobrine, predstavlja pa tudi tveganje za širjenje navedenih škodljivih organizmov na druge predmete v bližini. Brez ustreznega tretiranja bi na predmetih lahko nastala nepopravljiva škoda, ki bi resno ogrozila kulturno dediščino.

| (6) | Dušik, pridobljen na kraju samem, se uporablja za ustvarjanje kontrolirane atmosfere z zelo nizko koncentracijo kisika (anoksija) v trajno ali začasno zapečatenih šotorih ali komorah za obvladovanje škodljivih organizmov na predmetih kulturne dediščine. Dušik se loči od zunanjega zraka in dovede v šotor ali komoro za tretiranje, kjer se vsebnost dušika v atmosferi poveča na približno 99 %, kisika pa posledično skoraj ni več. Vlažnost dušika, ki se dovede v prostor za tretiranje, je odvisna od potreb tretiranega predmeta. V pogojih, ki nastanejo v šotoru ali komori za tretiranje, škodljivi organizmi ne morejo preživeti. |
| --- | --- |

(6)

Dušik, pridobljen na kraju samem, se uporablja za ustvarjanje kontrolirane atmosfere z zelo nizko koncentracijo kisika (anoksija) v trajno ali začasno zapečatenih šotorih ali komorah za obvladovanje škodljivih organizmov na predmetih kulturne dediščine. Dušik se loči od zunanjega zraka in dovede v šotor ali komoro za tretiranje, kjer se vsebnost dušika v atmosferi poveča na približno 99 %, kisika pa posledično skoraj ni več. Vlažnost dušika, ki se dovede v prostor za tretiranje, je odvisna od potreb tretiranega predmeta. V pogojih, ki nastanejo v šotoru ali komori za tretiranje, škodljivi organizmi ne morejo preživeti.

| (7) | Glede na informacije, ki jih je predložila Avstrija, se zdi, da je uporaba dušika, pridobljenega na kraju samem, edina učinkovita tehnika za obvladovanje škodljivih organizmov, ki se lahko uporablja za vse vrste materialov in kombinacij materialov, prisotnih v muzejskih zbirkah, na razstavah in območjih kulturne dediščine, ne da bi jih poškodovala, in ki je učinkovita proti vsem znanim škodljivim organizmom za predmete kulturne dediščine na vseh stopnjah razvoja. |
| --- | --- |

(7)

Glede na informacije, ki jih je predložila Avstrija, se zdi, da je uporaba dušika, pridobljenega na kraju samem, edina učinkovita tehnika za obvladovanje škodljivih organizmov, ki se lahko uporablja za vse vrste materialov in kombinacij materialov, prisotnih v muzejskih zbirkah, na razstavah in območjih kulturne dediščine, ne da bi jih poškodovala, in ki je učinkovita proti vsem znanim škodljivim organizmom za predmete kulturne dediščine na vseh stopnjah razvoja.

| (8) | Metoda anoksije ali spremenjene ali kontrolirane atmosfere je navedena v standardu EN 16790:2016 „Ohranjanje kulturne dediščine – Integrirano zatiranje škodljivcev (IPM) za zaščito kulturne dediščine“, dušik pa je v tem standardu opisan kot „najpogosteje uporabljen“ za ustvarjanje anoksije. |
| --- | --- |

(8)

Metoda anoksije ali spremenjene ali kontrolirane atmosfere je navedena v standardu EN 16790:2016 „Ohranjanje kulturne dediščine – Integrirano zatiranje škodljivcev (IPM) za zaščito kulturne dediščine“, dušik pa je v tem standardu opisan kot „najpogosteje uporabljen“ za ustvarjanje anoksije.

| (9) | Na voljo so tudi druge tehnike za obvladovanje škodljivih organizmov, kot so tretiranje z nizko temperaturo, toplotno tretiranje in tretiranje s toplim zrakom z nadzorovano vlažnostjo. Poleg tega se lahko uporabijo tudi druge biocidne aktivne snovi. Vendar ima po mnenju Avstrije vsaka od teh tehnik omejitve, kar zadeva škodo, ki bi med tretiranjem lahko nastala na nekaterih materialih, zato se nobena od njih ne more uporabljati samostojno za tretiranje vseh vrst materialov in kombinacij materialov. |
| --- | --- |

(9)

Na voljo so tudi druge tehnike za obvladovanje škodljivih organizmov, kot so tretiranje z nizko temperaturo, toplotno tretiranje in tretiranje s toplim zrakom z nadzorovano vlažnostjo. Poleg tega se lahko uporabijo tudi druge biocidne aktivne snovi. Vendar ima po mnenju Avstrije vsaka od teh tehnik omejitve, kar zadeva škodo, ki bi med tretiranjem lahko nastala na nekaterih materialih, zato se nobena od njih ne more uporabljati samostojno za tretiranje vseh vrst materialov in kombinacij materialov.

| (10) | Glede na informacije, ki jih je predložila Avstrija, postopki termičnega tretiranja, tj. zamrzovanja ali toplotnega tretiranja, niso primerni za tretiranje več različnih vrst predmetov, kot so slike, večbarvni predmeti z voščenimi, oljnimi ali beljakovinskimi barvami, lepljeni predmeti, predmeti iz usnja ali pergamenta, fotografski materiali, novi netretirani leseni predmeti, novoobnovljeni predmeti ali predmeti z napetimi deli. Poleg tega je lahko zaradi različne toplotne prevodnosti in toplotne razteznosti različnih materialov mehanski stres, ki ga povzroča raztezanje, nevaren za krhke predmete, izdelane iz mešanih materialov. |
| --- | --- |

(10)

Glede na informacije, ki jih je predložila Avstrija, postopki termičnega tretiranja, tj. zamrzovanja ali toplotnega tretiranja, niso primerni za tretiranje več različnih vrst predmetov, kot so slike, večbarvni predmeti z voščenimi, oljnimi ali beljakovinskimi barvami, lepljeni predmeti, predmeti iz usnja ali pergamenta, fotografski materiali, novi netretirani leseni predmeti, novoobnovljeni predmeti ali predmeti z napetimi deli. Poleg tega je lahko zaradi različne toplotne prevodnosti in toplotne razteznosti različnih materialov mehanski stres, ki ga povzroča raztezanje, nevaren za krhke predmete, izdelane iz mešanih materialov.

| (11) | Iz vloge je razvidno, da uporaba biocidnih proizvodov, ki vsebujejo druge aktivne snovi, ki so na voljo na avstrijskem trgu, lahko povzroči kemične spremembe na predmetih in jih poškoduje, odvisno od občutljivosti materialov. |
| --- | --- |

(11)

Iz vloge je razvidno, da uporaba biocidnih proizvodov, ki vsebujejo druge aktivne snovi, ki so na voljo na avstrijskem trgu, lahko povzroči kemične spremembe na predmetih in jih poškoduje, odvisno od občutljivosti materialov.

| (12) | Hkrati v okviru integriranega varstva pred škodljivimi organizmi za zaščito kulturne dediščine muzeji nameravajo opustiti uporabo nevarnejših aktivnih snovi. |
| --- | --- |

(12)

Hkrati v okviru integriranega varstva pred škodljivimi organizmi za zaščito kulturne dediščine muzeji nameravajo opustiti uporabo nevarnejših aktivnih snovi.

| (13) | V skladu z informacijami iz vloge uporaba dušika iz jeklenk ni ustrezna alternativa za muzeje in območja kulturne dediščine zaradi praktičnih pomanjkljivosti. Zaradi omejenih količin v jeklenkah so potrebni pogost prevoz in ločeni prostori za skladiščenje. Poleg tega bi bila glede na informacije iz vloge obremenitev tal zaradi teže potrebne količine jeklenk v nekaterih zgodovinskih muzejskih zgradbah prevelika. |
| --- | --- |

(13)

V skladu z informacijami iz vloge uporaba dušika iz jeklenk ni ustrezna alternativa za muzeje in območja kulturne dediščine zaradi praktičnih pomanjkljivosti. Zaradi omejenih količin v jeklenkah so potrebni pogost prevoz in ločeni prostori za skladiščenje. Poleg tega bi bila glede na informacije iz vloge obremenitev tal zaradi teže potrebne količine jeklenk v nekaterih zgodovinskih muzejskih zgradbah prevelika.

| (14) | Zahteve za muzeje in območja kulturne dediščine glede uporabe več tehnik za obvladovanje škodljivih organizmov, ki so primerne za posamezne materiale in predmete, namesto uporabe ene same tehnike, ki se že uporablja in je primerna za vse materiale, bi pomenile dodatne stroške za muzeje in območja kulturne dediščine ter tako otežile doseganje njihovega cilja opustitve nevarnejših aktivnih snovi v okviru integriranega varstva pred škodljivimi organizmi. |
| --- | --- |

(14)

Zahteve za muzeje in območja kulturne dediščine glede uporabe več tehnik za obvladovanje škodljivih organizmov, ki so primerne za posamezne materiale in predmete, namesto uporabe ene same tehnike, ki se že uporablja in je primerna za vse materiale, bi pomenile dodatne stroške za muzeje in območja kulturne dediščine ter tako otežile doseganje njihovega cilja opustitve nevarnejših aktivnih snovi v okviru integriranega varstva pred škodljivimi organizmi.

| (15) | Razprave v zvezi z morebitnim odstopanjem v skladu s členom 55(3) Uredbe (EU) št. 528/2012 za dušik, pridobljen na kraju samem, so potekale na več sestankih (5) strokovne skupine Komisije, ki jo sestavljajo pristojni organi za biocidne proizvode, leta 2019. |
| --- | --- |

(15)

Razprave v zvezi z morebitnim odstopanjem v skladu s členom 55(3) Uredbe (EU) št. 528/2012 za dušik, pridobljen na kraju samem, so potekale na več sestankih (5) strokovne skupine Komisije, ki jo sestavljajo pristojni organi za biocidne proizvode, leta 2019.

| (16) | Poleg tega je Evropska agencija za kemikalije na zahtevo Komisije izvedla javno posvetovanje o vlogi, v okviru katerega so imele vse zainteresirane strani možnost predložiti svoja stališča. Velika večina 1 487 prejetih pripomb je bila naklonjena odstopanju. Veliko zainteresiranih strani je navedlo pomanjkljivosti alternativnih tehnik, ki so na voljo: termično tretiranje lahko poškoduje materiale; pri uporabi drugih aktivnih snovi na artefaktih ostanejo strupeni ostanki, ki se postopoma sproščajo v okolje; uporaba dušika v jeklenkah ne omogoča nadzora nad relativno vlažnostjo v prostoru za tretiranje, ki je potreben za tretiranje nekaterih materialov. |
| --- | --- |

(16)

Poleg tega je Evropska agencija za kemikalije na zahtevo Komisije izvedla javno posvetovanje o vlogi, v okviru katerega so imele vse zainteresirane strani možnost predložiti svoja stališča. Velika večina 1 487 prejetih pripomb je bila naklonjena odstopanju. Veliko zainteresiranih strani je navedlo pomanjkljivosti alternativnih tehnik, ki so na voljo: termično tretiranje lahko poškoduje materiale; pri uporabi drugih aktivnih snovi na artefaktih ostanejo strupeni ostanki, ki se postopoma sproščajo v okolje; uporaba dušika v jeklenkah ne omogoča nadzora nad relativno vlažnostjo v prostoru za tretiranje, ki je potreben za tretiranje nekaterih materialov.

| (17) | Dve mednarodni organizaciji, ki zastopata muzeje in območja kulturne dediščine, in sicer Mednarodni muzejski svet in Mednarodni svet za spomenike in spomeniška območja, sta izrazili namero glede predložitve vloge za vključitev dušika, pridobljenega na kraju samem, v Prilogo I k Uredbi (EU) št. 528/2012, ki bi državam članicam omogočila izdajo dovoljenj za proizvode, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, ne da bi bilo potrebno odstopanje v skladu s členom 55(3) navedene uredbe. Vendar je za izvedbo ocene take vloge, vključitev snovi v Prilogo I in pridobitev dovoljenj za proizvode potreben čas. |
| --- | --- |

(17)

Dve mednarodni organizaciji, ki zastopata muzeje in območja kulturne dediščine, in sicer Mednarodni muzejski svet in Mednarodni svet za spomenike in spomeniška območja, sta izrazili namero glede predložitve vloge za vključitev dušika, pridobljenega na kraju samem, v Prilogo I k Uredbi (EU) št. 528/2012, ki bi državam članicam omogočila izdajo dovoljenj za proizvode, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, ne da bi bilo potrebno odstopanje v skladu s členom 55(3) navedene uredbe. Vendar je za izvedbo ocene take vloge, vključitev snovi v Prilogo I in pridobitev dovoljenj za proizvode potreben čas.

| (18) | Iz vloge in dodatnih informacij, ki jih je predložila Avstrija, je razvidno, da v Avstriji trenutno ni ustreznih alternativ, saj imajo vse alternativne tehnike, ki so trenutno na voljo, bodisi pomanjkljivosti v smislu neprimernosti za tretiranje vseh materialov bodisi praktične pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

(18)

Iz vloge in dodatnih informacij, ki jih je predložila Avstrija, je razvidno, da v Avstriji trenutno ni ustreznih alternativ, saj imajo vse alternativne tehnike, ki so trenutno na voljo, bodisi pomanjkljivosti v smislu neprimernosti za tretiranje vseh materialov bodisi praktične pomanjkljivosti.

| (19) | Na podlagi vseh navedenih argumentov je primerno zaključiti, da je dušik, pridobljen na kraju samem, bistvenega pomena za zaščito kulturne dediščine v Avstriji in da ni na voljo ustreznih alternativ. Avstriji bi bilo zato treba dovoliti, da izda dovoljenja za dostopnost na trgu in uporabo biocidnih proizvodov, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, za zaščito kulturne dediščine. |
| --- | --- |

(19)

Na podlagi vseh navedenih argumentov je primerno zaključiti, da je dušik, pridobljen na kraju samem, bistvenega pomena za zaščito kulturne dediščine v Avstriji in da ni na voljo ustreznih alternativ. Avstriji bi bilo zato treba dovoliti, da izda dovoljenja za dostopnost na trgu in uporabo biocidnih proizvodov, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, za zaščito kulturne dediščine.

| (20) | Za morebitno vključitev dušika, pridobljenega na kraju samem, v Prilogo I k Uredbi (EU) št. 528/2012 in naknadna dovoljenja, ki bi jih države članice izdale za proizvode, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, je potreben čas. Zato je primerno dovoliti odstopanje za časovno obdobje, ki bi omogočilo dokončanje osnovnih postopkov – |
| --- | --- |

(20)

Za morebitno vključitev dušika, pridobljenega na kraju samem, v Prilogo I k Uredbi (EU) št. 528/2012 in naknadna dovoljenja, ki bi jih države članice izdale za proizvode, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, je potreben čas. Zato je primerno dovoliti odstopanje za časovno obdobje, ki bi omogočilo dokončanje osnovnih postopkov –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Avstrija lahko izda dovoljenja za dostopnost na trgu in uporabo biocidnih proizvodov, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, za zaščito kulturne dediščine do 31. decembra 2024.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Avstrijo.

V Bruslju, 15. julija 2020

Za Komisijo

Stela KIRIAKIDES

Članica Komisije

---

(1)  
  UL L 167, 27.6.2012, str. 1.

1

(2)  Direktiva Komisije 2009/89/ES z dne 30. julija 2009 o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev dušika kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi (UL L 199, 31.7.2009, str. 19).

2

(3)  Seznam dovoljenih proizvodov je na voljo na spletni strani: https://echa.europa.eu/fr/information-on-chemicals/biocidal-products.

3

(4)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1062/2014 z dne 4. avgusta 2014 o delovnem programu za sistematično preverjanje vseh obstoječih aktivnih snovi, ki jih vsebujejo biocidni proizvodi, iz Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 294, 10.10.2014, str. 1).

4

(5)  83., 84., 85. in 86. sestanek strokovne skupine Komisije, ki jo sestavljajo predstavniki pristojnih organov držav članic za izvajanje Uredbe (EU) št. 528/2012, ki so potekali maja, julija, septembra oz. novembra 2019. Zapisniki s sestankov so na voljo na spletni strani: https://ec.europa.eu/health/biocides/events_en#anchor0.

5

---

| 17.7.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 230/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 230/18

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2020/1049

z dne 15. julija 2020

o dovolitvi Franciji, da izda dovoljenja za biocidne proizvode, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, za zaščito kulturne dediščine

(notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 4715)

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (1) ter zlasti člena 55(3) Uredbe,

po posvetovanju s Stalnim odborom za biocidne proizvode,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Uredbi (EU) št. 528/2012 vsebuje aktivne snovi z ugodnejšimi lastnostmi za okolje ali zdravje ljudi ali živali kot nevarnejše kemikalije. Proizvodi, ki vsebujejo te aktivne snovi, se zato lahko dovolijo po poenostavljenem postopku. Dušik je vključen v Prilogo I k Uredbi (EU) št. 528/2012, pri čemer velja omejitev, da se uporablja v omejenih količinah v posodah za takojšnjo uporabo. |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Uredbi (EU) št. 528/2012 vsebuje aktivne snovi z ugodnejšimi lastnostmi za okolje ali zdravje ljudi ali živali kot nevarnejše kemikalije. Proizvodi, ki vsebujejo te aktivne snovi, se zato lahko dovolijo po poenostavljenem postopku. Dušik je vključen v Prilogo I k Uredbi (EU) št. 528/2012, pri čemer velja omejitev, da se uporablja v omejenih količinah v posodah za takojšnjo uporabo.

| (2) | V skladu s členom 86 Uredbe (EU) št. 528/2012 je dušik odobren tudi kot aktivna snov za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 18 (insekticidih) (2). Biocidni proizvodi, ki so sestavljeni iz dušika, kakor je odobren, so dovoljeni v več državah članicah, vključno s Francijo, in se dobavljajo v plinskih jeklenkah (3). |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 86 Uredbe (EU) št. 528/2012 je dušik odobren tudi kot aktivna snov za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 18 (insekticidih) (2). Biocidni proizvodi, ki so sestavljeni iz dušika, kakor je odobren, so dovoljeni v več državah članicah, vključno s Francijo, in se dobavljajo v plinskih jeklenkah (3).

| (3) | Dušik se lahko pridobi tudi iz zunanjega zraka na kraju samem. Dušik, pridobljen na kraju samem, trenutno ni odobren za uporabo v Uniji in ni niti uvrščen na seznam v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 528/2012 niti na seznam aktivnih snovi, vključenih v program pregledovanja obstoječih aktivnih snovi v biocidnih proizvodih, v Prilogi II k Delegirani uredbi Komisije (EU) št. 1062/2014 (4). |
| --- | --- |

(3)

Dušik se lahko pridobi tudi iz zunanjega zraka na kraju samem. Dušik, pridobljen na kraju samem, trenutno ni odobren za uporabo v Uniji in ni niti uvrščen na seznam v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 528/2012 niti na seznam aktivnih snovi, vključenih v program pregledovanja obstoječih aktivnih snovi v biocidnih proizvodih, v Prilogi II k Delegirani uredbi Komisije (EU) št. 1062/2014 (4).

| (4) | Francija je 14. januarja 2020 v skladu s členom 55(3) Uredbe (EU) št. 528/2012 Komisiji predložila vlogo za odstopanje od člena 19(1)(a) navedene uredbe, v kateri je zaprosila, da se ji dovoli, da izda dovoljenja za biocidne proizvode, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega iz zunanjega zraka na kraju samem, za zaščito kulturne dediščine (v nadaljnjem besedilu: vloga). |
| --- | --- |

(4)

Francija je 14. januarja 2020 v skladu s členom 55(3) Uredbe (EU) št. 528/2012 Komisiji predložila vlogo za odstopanje od člena 19(1)(a) navedene uredbe, v kateri je zaprosila, da se ji dovoli, da izda dovoljenja za biocidne proizvode, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega iz zunanjega zraka na kraju samem, za zaščito kulturne dediščine (v nadaljnjem besedilu: vloga).

| (5) | Kulturno dediščino lahko poškodujejo najrazličnejši škodljivi organizmi, od žuželk do mikroorganizmov. Prisotnost navedenih organizmov lahko povzroči izgubo same kulturne dobrine, predstavlja pa tudi tveganje za širjenje navedenih škodljivih organizmov na druge predmete v bližini. Brez ustreznega tretiranja bi na predmetih lahko nastala nepopravljiva škoda, ki bi resno ogrozila kulturno dediščino. |
| --- | --- |

(5)

Kulturno dediščino lahko poškodujejo najrazličnejši škodljivi organizmi, od žuželk do mikroorganizmov. Prisotnost navedenih organizmov lahko povzroči izgubo same kulturne dobrine, predstavlja pa tudi tveganje za širjenje navedenih škodljivih organizmov na druge predmete v bližini. Brez ustreznega tretiranja bi na predmetih lahko nastala nepopravljiva škoda, ki bi resno ogrozila kulturno dediščino.

| (6) | Dušik, pridobljen na kraju samem, se uporablja za ustvarjanje kontrolirane atmosfere z zelo nizko koncentracijo kisika (anoksija) v trajno ali začasno zapečatenih šotorih ali komorah za tretiranje, namenjenih obvladovanju škodljivih organizmov na predmetih kulturne dediščine. Dušik se loči od zunanjega zraka in dovede v šotor ali komoro za tretiranje, kjer se vsebnost dušika v atmosferi poveča na približno 99 %, kisika pa posledično skoraj ni več. Vlažnost dušika, ki se dovede v prostor za tretiranje, je odvisna od potreb tretiranega predmeta. V pogojih, ki nastanejo v šotoru ali komori za tretiranje, škodljivi organizmi ne morejo preživeti. |
| --- | --- |

(6)

Dušik, pridobljen na kraju samem, se uporablja za ustvarjanje kontrolirane atmosfere z zelo nizko koncentracijo kisika (anoksija) v trajno ali začasno zapečatenih šotorih ali komorah za tretiranje, namenjenih obvladovanju škodljivih organizmov na predmetih kulturne dediščine. Dušik se loči od zunanjega zraka in dovede v šotor ali komoro za tretiranje, kjer se vsebnost dušika v atmosferi poveča na približno 99 %, kisika pa posledično skoraj ni več. Vlažnost dušika, ki se dovede v prostor za tretiranje, je odvisna od potreb tretiranega predmeta. V pogojih, ki nastanejo v šotoru ali komori za tretiranje, škodljivi organizmi ne morejo preživeti.

| (7) | Glede na informacije, ki jih je predložila Francija, se zdi, da je uporaba dušika, pridobljenega na kraju samem, edina učinkovita tehnika za obvladovanje škodljivih organizmov, ki se lahko uporablja za vse vrste materialov in kombinacij materialov, prisotnih v muzejskih zbirkah, na razstavah in območjih kulturne dediščine, ne da bi jih poškodovala, po razumni ceni. |
| --- | --- |

(7)

Glede na informacije, ki jih je predložila Francija, se zdi, da je uporaba dušika, pridobljenega na kraju samem, edina učinkovita tehnika za obvladovanje škodljivih organizmov, ki se lahko uporablja za vse vrste materialov in kombinacij materialov, prisotnih v muzejskih zbirkah, na razstavah in območjih kulturne dediščine, ne da bi jih poškodovala, po razumni ceni.

| (8) | Metoda anoksije ali spremenjene ali kontrolirane atmosfere je navedena v standardu EN 16790:2016 „Ohranjanje kulturne dediščine – Integrirano zatiranje škodljivcev (IPM) za zaščito kulturne dediščine“, dušik pa je v tem standardu opisan kot „najpogosteje uporabljen“ za ustvarjanje anoksije. |
| --- | --- |

(8)

Metoda anoksije ali spremenjene ali kontrolirane atmosfere je navedena v standardu EN 16790:2016 „Ohranjanje kulturne dediščine – Integrirano zatiranje škodljivcev (IPM) za zaščito kulturne dediščine“, dušik pa je v tem standardu opisan kot „najpogosteje uporabljen“ za ustvarjanje anoksije.

| (9) | Na voljo so tudi druge tehnike za obvladovanje škodljivih organizmov, kot so tretiranje z nizko temperaturo, toplotno tretiranje in sevanje gama. Poleg tega se lahko uporabijo tudi druge aktivne snovi. Vendar ima po mnenju Francije vsaka od teh tehnik omejitve, kar zadeva škodo, ki bi med tretiranjem lahko nastala na nekaterih materialih, zato se nobena od njih ne more uporabljati samostojno za tretiranje vseh vrst materialov in kombinacij materialov. |
| --- | --- |

(9)

Na voljo so tudi druge tehnike za obvladovanje škodljivih organizmov, kot so tretiranje z nizko temperaturo, toplotno tretiranje in sevanje gama. Poleg tega se lahko uporabijo tudi druge aktivne snovi. Vendar ima po mnenju Francije vsaka od teh tehnik omejitve, kar zadeva škodo, ki bi med tretiranjem lahko nastala na nekaterih materialih, zato se nobena od njih ne more uporabljati samostojno za tretiranje vseh vrst materialov in kombinacij materialov.

| (10) | Glede na informacije, ki jih je predložila Francija, obstajajo dvomi o primernosti tehnike dezinfestacije z nizko temperaturo za vse zbirke likovne in dekorativne umetnosti. Pri delih iz laminiranih materialov (pobarvana, lakirana ali povoskana dela, inkrustirana dela ali dela z inkrustacijskimi nitmi) obstaja tveganje, da bi se s to tehniko ti predmeti poškodovali. Toda ko gre za ohranjanje kulturne dediščine, vključene v nacionalni inventar, se taki dvomi v skladu z nacionalnimi politikami ohranjanja, ki veljajo za institucije, ki hranijo javne zbirke, ne smejo pojavljati. |
| --- | --- |

(10)

Glede na informacije, ki jih je predložila Francija, obstajajo dvomi o primernosti tehnike dezinfestacije z nizko temperaturo za vse zbirke likovne in dekorativne umetnosti. Pri delih iz laminiranih materialov (pobarvana, lakirana ali povoskana dela, inkrustirana dela ali dela z inkrustacijskimi nitmi) obstaja tveganje, da bi se s to tehniko ti predmeti poškodovali. Toda ko gre za ohranjanje kulturne dediščine, vključene v nacionalni inventar, se taki dvomi v skladu z nacionalnimi politikami ohranjanja, ki veljajo za institucije, ki hranijo javne zbirke, ne smejo pojavljati.

| (11) | Kot je navedeno v vlogi, kulturne ustanove dezinfestacije s povišano temperaturo ne uporabljajo pogosto. Podobno kot pri dezinfestaciji z nizko temperaturo obstajajo tudi tukaj pomisleki glede vpliva toplotnega tretiranja na stratificirane materiale. Poleg tega pri toplotnem tretiranju obstajajo dodatna tveganja, povezana z izgubo lepilnih lastnosti lepil, mehčanjem elementov, ki vsebujejo vosek, in prodorom predhodno uporabljenih kemikalij na površje, kar povzroča packe na površini predmetov. |
| --- | --- |

(11)

Kot je navedeno v vlogi, kulturne ustanove dezinfestacije s povišano temperaturo ne uporabljajo pogosto. Podobno kot pri dezinfestaciji z nizko temperaturo obstajajo tudi tukaj pomisleki glede vpliva toplotnega tretiranja na stratificirane materiale. Poleg tega pri toplotnem tretiranju obstajajo dodatna tveganja, povezana z izgubo lepilnih lastnosti lepil, mehčanjem elementov, ki vsebujejo vosek, in prodorom predhodno uporabljenih kemikalij na površje, kar povzroča packe na površini predmetov.

| (12) | Glede na informacije v vlogi je za tehniko sevanja gama potrebna posebna oprema, ki izpolnjuje posebne varnostne zahteve za izvajanje tehnike, potrebna pa so tudi napredna znanja in spretnosti. Tehnika je zato draga in težko ponovljiva. Poleg tega ta tehnika ni primerna za prozorne ali prosojne materiale, ki pogosto kot odziv na sevanje gama postanejo motni ali se obarvajo. |
| --- | --- |

(12)

Glede na informacije v vlogi je za tehniko sevanja gama potrebna posebna oprema, ki izpolnjuje posebne varnostne zahteve za izvajanje tehnike, potrebna pa so tudi napredna znanja in spretnosti. Tehnika je zato draga in težko ponovljiva. Poleg tega ta tehnika ni primerna za prozorne ali prosojne materiale, ki pogosto kot odziv na sevanje gama postanejo motni ali se obarvajo.

| (13) | Iz vloge je razvidno, da pri uporabi biocidnih proizvodov, ki vsebujejo druge aktivne snovi na trgu v Franciji, ostanejo na tretiranih delih ostanki, ki se lahko sproščajo v okolje in lahko predstavljajo tveganje za zdravje ljudi. Poleg tega imajo te snovi znatne slabosti v smislu fizičnega ohranjanja del kulturne dediščine, saj lahko številne od njih povzročijo spremembe v barvi, oljnat ali lepljiv izloček, površinsko kristalizacijo ali spremembe DNK pri materialih živalskega izvora. |
| --- | --- |

(13)

Iz vloge je razvidno, da pri uporabi biocidnih proizvodov, ki vsebujejo druge aktivne snovi na trgu v Franciji, ostanejo na tretiranih delih ostanki, ki se lahko sproščajo v okolje in lahko predstavljajo tveganje za zdravje ljudi. Poleg tega imajo te snovi znatne slabosti v smislu fizičnega ohranjanja del kulturne dediščine, saj lahko številne od njih povzročijo spremembe v barvi, oljnat ali lepljiv izloček, površinsko kristalizacijo ali spremembe DNK pri materialih živalskega izvora.

| (14) | V zadnjih desetletjih je vse več ustanov za varstvo kulturne dediščine v okviru integriranega varstva pred škodljivimi organizmi zaradi varstva kulturne dediščine poiskalo rešitve, s katerimi bi opustile morebitno nevarne kemikalije in uporabile tehnike, kot je na primer anoksija, ki so bolj nežne do zbirk kulturne dediščine in manj škodljive za osebe, ki jih uporabljajo. |
| --- | --- |

(14)

V zadnjih desetletjih je vse več ustanov za varstvo kulturne dediščine v okviru integriranega varstva pred škodljivimi organizmi zaradi varstva kulturne dediščine poiskalo rešitve, s katerimi bi opustile morebitno nevarne kemikalije in uporabile tehnike, kot je na primer anoksija, ki so bolj nežne do zbirk kulturne dediščine in manj škodljive za osebe, ki jih uporabljajo.

| (15) | Glede na informacije v vlogi uporaba dušika iz jeklenk ni ustrezna alternativa za muzeje in območja kulturne dediščine zaradi praktičnih in ekonomskih pomanjkljivosti. Zaradi omejenih količin v jeklenkah so potrebni pogost prevoz in ločeni prostori za skladiščenje. Skladiščenje velikega števila jeklenk predstavlja varnostna tveganja zaradi prisotnosti plina pod tlakom. Pri ustvarjanju anoksije, ustvarjene z dušikom, pridobljenim na kraju samem, imajo ustanove za varstvo kulturne dediščine nižje stroške kot pri uporabi dušika v jeklenkah. Poleg začetnih naložb v komoro za tretiranje in generator dušika na kraju samem nimajo nobenih drugih stroškov. |
| --- | --- |

(15)

Glede na informacije v vlogi uporaba dušika iz jeklenk ni ustrezna alternativa za muzeje in območja kulturne dediščine zaradi praktičnih in ekonomskih pomanjkljivosti. Zaradi omejenih količin v jeklenkah so potrebni pogost prevoz in ločeni prostori za skladiščenje. Skladiščenje velikega števila jeklenk predstavlja varnostna tveganja zaradi prisotnosti plina pod tlakom. Pri ustvarjanju anoksije, ustvarjene z dušikom, pridobljenim na kraju samem, imajo ustanove za varstvo kulturne dediščine nižje stroške kot pri uporabi dušika v jeklenkah. Poleg začetnih naložb v komoro za tretiranje in generator dušika na kraju samem nimajo nobenih drugih stroškov.

| (16) | Zahteve za muzeje in območja kulturne dediščine glede uporabe več tehnik za obvladovanje škodljivih organizmov, ki so primerne za posamezne materiale in predmete, namesto uporabe ene same tehnike, ki se že uporablja in je primerna za vse materiale, bi pomenile dodatne stroške za muzeje in območja kulturne dediščine ter tako otežile doseganje njihovega cilja opustitve uporabe nevarnejših aktivnih snovi v okviru integriranega varstva pred škodljivimi organizmi. |
| --- | --- |

(16)

Zahteve za muzeje in območja kulturne dediščine glede uporabe več tehnik za obvladovanje škodljivih organizmov, ki so primerne za posamezne materiale in predmete, namesto uporabe ene same tehnike, ki se že uporablja in je primerna za vse materiale, bi pomenile dodatne stroške za muzeje in območja kulturne dediščine ter tako otežile doseganje njihovega cilja opustitve uporabe nevarnejših aktivnih snovi v okviru integriranega varstva pred škodljivimi organizmi.

| (17) | Razprave v zvezi z morebitnim odstopanjem v skladu s členom 55(3) za dušik, pridobljen na kraju samem, so potekale leta 2019 na več sestankih (5) strokovne skupine Komisije, ki jo sestavljajo pristojni organi za biocidne proizvode. |
| --- | --- |

(17)

Razprave v zvezi z morebitnim odstopanjem v skladu s členom 55(3) za dušik, pridobljen na kraju samem, so potekale leta 2019 na več sestankih (5) strokovne skupine Komisije, ki jo sestavljajo pristojni organi za biocidne proizvode.

| (18) | Poleg tega je Evropska agencija za kemikalije na zahtevo Komisije po prvi, podobni vlogi Avstrije za odstopanje za proizvode, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, opravila javno posvetovanje o tej vlogi, s čimer je vsem zainteresiranim stranem omogočila, da predložijo svoja stališča. Velika večina od 1 487 prejetih pripomb je bila naklonjena odstopanju. Veliko zainteresiranih strani je navedlo pomanjkljivosti alternativnih tehnik, ki so na voljo: termično tretiranje lahko poškoduje nekatere materiale; pri uporabi drugih aktivnih snovi na artefaktih ostanejo strupeni ostanki, ki se postopoma sproščajo v okolje; uporaba dušika v jeklenkah ne omogoča nadzora nad relativno vlažnostjo v prostoru za tretiranje, ki je potreben za tretiranje nekaterih materialov. |
| --- | --- |

(18)

Poleg tega je Evropska agencija za kemikalije na zahtevo Komisije po prvi, podobni vlogi Avstrije za odstopanje za proizvode, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, opravila javno posvetovanje o tej vlogi, s čimer je vsem zainteresiranim stranem omogočila, da predložijo svoja stališča. Velika večina od 1 487 prejetih pripomb je bila naklonjena odstopanju. Veliko zainteresiranih strani je navedlo pomanjkljivosti alternativnih tehnik, ki so na voljo: termično tretiranje lahko poškoduje nekatere materiale; pri uporabi drugih aktivnih snovi na artefaktih ostanejo strupeni ostanki, ki se postopoma sproščajo v okolje; uporaba dušika v jeklenkah ne omogoča nadzora nad relativno vlažnostjo v prostoru za tretiranje, ki je potreben za tretiranje nekaterih materialov.

| (19) | Dve mednarodni organizaciji, ki zastopata muzeje in območja kulturne dediščine, in sicer Mednarodni muzejski svet in Mednarodni svet za spomenike in spomeniška območja, sta izrazili namero glede predložitve vloge za vključitev dušika, pridobljenega na kraju samem, v Prilogo I k Uredbi (EU) št. 528/2012, ki bi državam članicam omogočila izdajo dovoljenj za proizvode, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, ne da bi bilo potrebno odstopanje v skladu s členom 55(3) navedene uredbe. Vendar je za izvedbo ocene take vloge, vključitev snovi v Prilogo I k Uredbi (EU) št. 528/2012 in pridobitev dovoljenj za proizvode potreben čas. |
| --- | --- |

(19)

Dve mednarodni organizaciji, ki zastopata muzeje in območja kulturne dediščine, in sicer Mednarodni muzejski svet in Mednarodni svet za spomenike in spomeniška območja, sta izrazili namero glede predložitve vloge za vključitev dušika, pridobljenega na kraju samem, v Prilogo I k Uredbi (EU) št. 528/2012, ki bi državam članicam omogočila izdajo dovoljenj za proizvode, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, ne da bi bilo potrebno odstopanje v skladu s členom 55(3) navedene uredbe. Vendar je za izvedbo ocene take vloge, vključitev snovi v Prilogo I k Uredbi (EU) št. 528/2012 in pridobitev dovoljenj za proizvode potreben čas.

| (20) | Iz vloge je razvidno, da v Franciji ni ustreznih alternativ, saj imajo vse alternativne tehnike, ki so trenutno na voljo, bodisi pomanjkljivosti zaradi neprimernosti za tretiranje vseh materialov bodisi praktične pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

(20)

Iz vloge je razvidno, da v Franciji ni ustreznih alternativ, saj imajo vse alternativne tehnike, ki so trenutno na voljo, bodisi pomanjkljivosti zaradi neprimernosti za tretiranje vseh materialov bodisi praktične pomanjkljivosti.

| (21) | Na podlagi vseh navedenih argumentov je primerno zaključiti, da je dušik, pridobljen na kraju samem, bistvenega pomena za zaščito kulturne dediščine v Franciji in da ni na voljo ustreznih alternativ. Franciji bi bilo zato treba dovoliti, da izda dovoljenja za dostopnost na trgu in uporabo biocidnih proizvodov, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, za zaščito kulturne dediščine. |
| --- | --- |

(21)

Na podlagi vseh navedenih argumentov je primerno zaključiti, da je dušik, pridobljen na kraju samem, bistvenega pomena za zaščito kulturne dediščine v Franciji in da ni na voljo ustreznih alternativ. Franciji bi bilo zato treba dovoliti, da izda dovoljenja za dostopnost na trgu in uporabo biocidnih proizvodov, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, za zaščito kulturne dediščine.

| (22) | Za morebitno vključitev dušika, pridobljenega na kraju samem, v Prilogo I k Uredbi (EU) št. 528/2012 in naknadna dovoljenja, ki bi jih države članice izdale za proizvode, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, je potreben čas. Zato je primerno dovoliti odstopanje za obdobje, ki bi omogočilo dokončanje osnovnih postopkov – |
| --- | --- |

(22)

Za morebitno vključitev dušika, pridobljenega na kraju samem, v Prilogo I k Uredbi (EU) št. 528/2012 in naknadna dovoljenja, ki bi jih države članice izdale za proizvode, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, je potreben čas. Zato je primerno dovoliti odstopanje za obdobje, ki bi omogočilo dokončanje osnovnih postopkov –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Francija lahko izda dovoljenja za dostopnost na trgu in uporabo biocidnih proizvodov, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, za zaščito kulturne dediščine do 31. decembra 2024.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Francosko republiko.

V Bruslju, 15. julija 2020

Za Komisijo

Stela KIRIAKIDES

Članica Komisije

---

(1)  
  UL L 167, 27.6.2012, str. 1.

1

(2)  Direktiva Komisije 2009/89/ES z dne 30. julija 2009 o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev dušika kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi (UL L 199, 31.7.2009, str. 19).

2

(3)  Seznam dovoljenih proizvodov je na voljo na spletni strani: https://echa.europa.eu/fr/information-on-chemicals/biocidal-products.

3

(4)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1062/2014 z dne 4. avgusta 2014 o delovnem programu za sistematično preverjanje vseh obstoječih aktivnih snovi, ki jih vsebujejo biocidni proizvodi, iz Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 294, 10.10.2014, str. 1).

4

(5)  83., 84., 85. in 86. sestanek predstavnikov pristojnih organov držav članic za izvajanje Uredbe (EU) št. 528/2012, ki so potekali maja, julija, septembra oz. novembra 2019. Zapisniki s sestankov so na voljo na spletni strani: https://ec.europa.eu/health/biocides/events_en#anchor0.

5

---

| 17.7.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 230/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 230/21

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2020/1050

z dne 15. julija 2020

o dovolitvi Španiji, da izda dovoljenja za biocidne proizvode, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, za zaščito kulturne dediščine

(Besedilo v španskem jeziku je edino verodostojno)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (1) ter zlasti člena 55(3) Uredbe,

po posvetovanju s Stalnim odborom za biocidne proizvode,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Uredbi (EU) št. 528/2012 vsebuje aktivne snovi z ugodnejšimi lastnostmi za okolje ali zdravje ljudi ali živali. Proizvodi, ki vsebujejo te aktivne snovi, se zato lahko dovolijo po poenostavljenem postopku. Dušik je vključen v Prilogo I k Uredbi (EU) št. 528/2012, pri čemer velja omejitev, da se uporablja v omejenih količinah v posodah za takojšnjo uporabo. |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Uredbi (EU) št. 528/2012 vsebuje aktivne snovi z ugodnejšimi lastnostmi za okolje ali zdravje ljudi ali živali. Proizvodi, ki vsebujejo te aktivne snovi, se zato lahko dovolijo po poenostavljenem postopku. Dušik je vključen v Prilogo I k Uredbi (EU) št. 528/2012, pri čemer velja omejitev, da se uporablja v omejenih količinah v posodah za takojšnjo uporabo.

| (2) | V skladu s členom 86 Uredbe (EU) št. 528/2012 je dušik odobren kot aktivna snov za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 18 (insekticidih) (2). Biocidni proizvodi, ki so sestavljeni iz dušika, kakor je odobren, so dovoljeni v več državah članicah, vključno s Španijo, in se dobavljajo v plinskih jeklenkah (3). |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 86 Uredbe (EU) št. 528/2012 je dušik odobren kot aktivna snov za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 18 (insekticidih) (2). Biocidni proizvodi, ki so sestavljeni iz dušika, kakor je odobren, so dovoljeni v več državah članicah, vključno s Španijo, in se dobavljajo v plinskih jeklenkah (3).

| (3) | Dušik se lahko pridobi tudi iz zunanjega zraka na kraju samem. Dušik, pridobljen na kraju samem, trenutno ni odobren za uporabo v Uniji in ni niti uvrščen na seznam v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 528/2012 niti na seznam aktivnih snovi, vključenih v program pregledovanja obstoječih aktivnih snovi v biocidnih proizvodih, v Prilogi II k Delegirani uredbi Komisije (EU) št. 1062/2014 (4). |
| --- | --- |

(3)

Dušik se lahko pridobi tudi iz zunanjega zraka na kraju samem. Dušik, pridobljen na kraju samem, trenutno ni odobren za uporabo v Uniji in ni niti uvrščen na seznam v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 528/2012 niti na seznam aktivnih snovi, vključenih v program pregledovanja obstoječih aktivnih snovi v biocidnih proizvodih, v Prilogi II k Delegirani uredbi Komisije (EU) št. 1062/2014 (4).

| (4) | Španija je 19. novembra 2019 v skladu s členom 55(3) Uredbe (EU) št. 528/2012 Komisiji predložila vlogo za odstopanje od člena 19(1)(a) navedene uredbe, v kateri je zaprosila, da se ji dovoli, da izda dovoljenja za biocidne proizvode, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega iz zunanjega zraka na kraju samem, za zaščito kulturne dediščine (v nadaljnjem besedilu: vloga). |
| --- | --- |

(4)

Španija je 19. novembra 2019 v skladu s členom 55(3) Uredbe (EU) št. 528/2012 Komisiji predložila vlogo za odstopanje od člena 19(1)(a) navedene uredbe, v kateri je zaprosila, da se ji dovoli, da izda dovoljenja za biocidne proizvode, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega iz zunanjega zraka na kraju samem, za zaščito kulturne dediščine (v nadaljnjem besedilu: vloga).

| (5) | Kulturno dediščino lahko poškodujejo najrazličnejši škodljivi organizmi, od žuželk do mikroorganizmov. Prisotnost navedenih organizmov lahko povzroči izgubo same kulturne dobrine, predstavlja pa tudi tveganje za širjenje navedenih škodljivih organizmov na druge predmete v bližini. Brez ustreznega tretiranja bi na predmetih lahko nastala nepopravljiva škoda, ki bi resno ogrozila kulturno dediščino. |
| --- | --- |

(5)

Kulturno dediščino lahko poškodujejo najrazličnejši škodljivi organizmi, od žuželk do mikroorganizmov. Prisotnost navedenih organizmov lahko povzroči izgubo same kulturne dobrine, predstavlja pa tudi tveganje za širjenje navedenih škodljivih organizmov na druge predmete v bližini. Brez ustreznega tretiranja bi na predmetih lahko nastala nepopravljiva škoda, ki bi resno ogrozila kulturno dediščino.

| (6) | Dušik, pridobljen na kraju samem, se uporablja za ustvarjanje kontrolirane atmosfere z zelo nizko koncentracijo kisika (anoksija) v trajno ali začasno zapečatenih šotorih ali komorah za tretiranje, namenjenih obvladovanju škodljivih organizmov na predmetih kulturne dediščine. Dušik se loči od zunanjega zraka in dovede v šotor ali komoro za tretiranje, kjer se vsebnost dušika v atmosferi poveča na približno 99 %, kisika pa posledično skoraj ni več. Vlažnost dušika, ki se dovede v prostor za tretiranje, je odvisna od potreb tretiranega predmeta. V pogojih, ki nastanejo v šotoru ali komori za tretiranje, škodljivi organizmi ne morejo preživeti. |
| --- | --- |

(6)

Dušik, pridobljen na kraju samem, se uporablja za ustvarjanje kontrolirane atmosfere z zelo nizko koncentracijo kisika (anoksija) v trajno ali začasno zapečatenih šotorih ali komorah za tretiranje, namenjenih obvladovanju škodljivih organizmov na predmetih kulturne dediščine. Dušik se loči od zunanjega zraka in dovede v šotor ali komoro za tretiranje, kjer se vsebnost dušika v atmosferi poveča na približno 99 %, kisika pa posledično skoraj ni več. Vlažnost dušika, ki se dovede v prostor za tretiranje, je odvisna od potreb tretiranega predmeta. V pogojih, ki nastanejo v šotoru ali komori za tretiranje, škodljivi organizmi ne morejo preživeti.

| (7) | Kot je navedeno v vlogi, je razvoj tehnike ustvarjanja anoksije z dušikom za tretiranje predmetov kulturne dediščine v zadnjih desetletjih omogočil, da so kulturne ustanove (muzeji, arhivi, knjižnice, konservatorski in restavratorski centri itd.) začele opuščati prej uporabljene zelo strupene snovi. |
| --- | --- |

(7)

Kot je navedeno v vlogi, je razvoj tehnike ustvarjanja anoksije z dušikom za tretiranje predmetov kulturne dediščine v zadnjih desetletjih omogočil, da so kulturne ustanove (muzeji, arhivi, knjižnice, konservatorski in restavratorski centri itd.) začele opuščati prej uporabljene zelo strupene snovi.

| (8) | Glede na informacije, ki jih je predložila Španija, se zdi, da je uporaba dušika, pridobljenega na kraju samem, edina učinkovita tehnika za obvladovanje škodljivih organizmov, ki se lahko uporablja za vse vrste materialov in kombinacij materialov, prisotnih v kulturnih ustanovah, ne da bi spremenila makroskopske in molekularne značilnosti predmetov. Ta tehnika se lahko uporablja za tretiranje posebej občutljivih materialov, kot so etnografska dediščina, mumije in sodobna umetnost, z namenom njihovega ohranjanja. |
| --- | --- |

(8)

Glede na informacije, ki jih je predložila Španija, se zdi, da je uporaba dušika, pridobljenega na kraju samem, edina učinkovita tehnika za obvladovanje škodljivih organizmov, ki se lahko uporablja za vse vrste materialov in kombinacij materialov, prisotnih v kulturnih ustanovah, ne da bi spremenila makroskopske in molekularne značilnosti predmetov. Ta tehnika se lahko uporablja za tretiranje posebej občutljivih materialov, kot so etnografska dediščina, mumije in sodobna umetnost, z namenom njihovega ohranjanja.

| (9) | Metoda anoksije ali spremenjene ali kontrolirane atmosfere je navedena v standardu EN 16790:2016 „Ohranjanje kulturne dediščine – Integrirano zatiranje škodljivcev (IPM) za zaščito kulturne dediščine“, dušik pa je v tem standardu opisan kot „najpogosteje uporabljen“ za ustvarjanje anoksije. |
| --- | --- |

(9)

Metoda anoksije ali spremenjene ali kontrolirane atmosfere je navedena v standardu EN 16790:2016 „Ohranjanje kulturne dediščine – Integrirano zatiranje škodljivcev (IPM) za zaščito kulturne dediščine“, dušik pa je v tem standardu opisan kot „najpogosteje uporabljen“ za ustvarjanje anoksije.

| (10) | Na voljo so tudi druge tehnike za obvladovanje škodljivih organizmov, kot so sevanje gama, tehnike toplotnih šokov (visoke ali nizke temperature), mikrovalovi. Poleg tega se lahko v ta namen uporabijo druge aktivne snovi. Vendar ima po navedbah Španije vsaka od teh tehnik omejitve glede materialov, za katere se lahko uporablja. |
| --- | --- |

(10)

Na voljo so tudi druge tehnike za obvladovanje škodljivih organizmov, kot so sevanje gama, tehnike toplotnih šokov (visoke ali nizke temperature), mikrovalovi. Poleg tega se lahko v ta namen uporabijo druge aktivne snovi. Vendar ima po navedbah Španije vsaka od teh tehnik omejitve glede materialov, za katere se lahko uporablja.

| (11) | Kot je navedeno v vlogi, se druge aktivne snovi zaradi njihovega profila nevarnosti v kulturnih ustanovah zelo redko uporabljajo. Po tretiranju s temi snovmi se lahko ostanki na tretiranih predmetih postopno sprostijo v okolje, kar predstavlja tveganje za zdravje ljudi. To je zlasti pomembno za kulturne ustanove, ki so odprte za obiskovalce. |
| --- | --- |

(11)

Kot je navedeno v vlogi, se druge aktivne snovi zaradi njihovega profila nevarnosti v kulturnih ustanovah zelo redko uporabljajo. Po tretiranju s temi snovmi se lahko ostanki na tretiranih predmetih postopno sprostijo v okolje, kar predstavlja tveganje za zdravje ljudi. To je zlasti pomembno za kulturne ustanove, ki so odprte za obiskovalce.

| (12) | Glede na informacije v vlogi bi uporaba sevanja gama lahko povzročila spremembe DNK v predmetih, kot so mumije ali predmeti v prirodoslovnih muzejih, vendar pa mora zaradi njihovega nadaljnjega preučevanja in analize njihov genski material ostati nepoškodovan. Poleg tega bi uporaba sevanja gama zahtevala vzpostavitev posebnih radioaktivnih objektov, opremljanje prostorov na poseben način zaradi izpolnjevanja varnostnih zahtev ter usposabljanje in spremljanje osebja, ki je izpostavljeno ionizirajočemu sevanju. Take ureditve so v kulturnih ustanovah težko izvedljive. |
| --- | --- |

(12)

Glede na informacije v vlogi bi uporaba sevanja gama lahko povzročila spremembe DNK v predmetih, kot so mumije ali predmeti v prirodoslovnih muzejih, vendar pa mora zaradi njihovega nadaljnjega preučevanja in analize njihov genski material ostati nepoškodovan. Poleg tega bi uporaba sevanja gama zahtevala vzpostavitev posebnih radioaktivnih objektov, opremljanje prostorov na poseben način zaradi izpolnjevanja varnostnih zahtev ter usposabljanje in spremljanje osebja, ki je izpostavljeno ionizirajočemu sevanju. Take ureditve so v kulturnih ustanovah težko izvedljive.

| (13) | Glede na informacije v vlogi imajo postopki toplotnega šoka (zamrzovanje ali toplotno tretiranje) neželene učinke na več materialov. Tretiranje z visoko temperaturo lahko povzroči spremembe na površini organskih materialov, mehčanje lepil in kristalizacijo lipidov. Po navedbah Španije se tretiranje z visoko temperaturo na področju ohranjanja kulturne dediščine zelo redko uporablja, saj so številni materiali v premični kulturni dediščini lipidnega ali beljakovinskega izvora (npr. oljne slike in slike v temperi, voščeni kipi). Poleg tega bi lahko zvišanje temperature povzročilo neželene kemične reakcije. Podobno bi lahko tretiranje z nizko temperaturo vplivalo na površinsko obdelavo in premaze ter povzročilo kondenzacijo v prostorih za tretiranje. |
| --- | --- |

(13)

Glede na informacije v vlogi imajo postopki toplotnega šoka (zamrzovanje ali toplotno tretiranje) neželene učinke na več materialov. Tretiranje z visoko temperaturo lahko povzroči spremembe na površini organskih materialov, mehčanje lepil in kristalizacijo lipidov. Po navedbah Španije se tretiranje z visoko temperaturo na področju ohranjanja kulturne dediščine zelo redko uporablja, saj so številni materiali v premični kulturni dediščini lipidnega ali beljakovinskega izvora (npr. oljne slike in slike v temperi, voščeni kipi). Poleg tega bi lahko zvišanje temperature povzročilo neželene kemične reakcije. Podobno bi lahko tretiranje z nizko temperaturo vplivalo na površinsko obdelavo in premaze ter povzročilo kondenzacijo v prostorih za tretiranje.

| (14) | Kot je navedeno v vlogi, lahko pri mikrovalovnem tretiranju nastaja toplota, ki povzroči mikroskopske in makroskopske spremembe v predmetih kulturne dediščine. |
| --- | --- |

(14)

Kot je navedeno v vlogi, lahko pri mikrovalovnem tretiranju nastaja toplota, ki povzroči mikroskopske in makroskopske spremembe v predmetih kulturne dediščine.

| (15) | Glede na informacije v vlogi uporaba dušika iz jeklenk ni ustrezna alternativa za kulturne ustanove zaradi praktičnih pomanjkljivosti. Zaradi omejenih količin v jeklenkah so potrebni pogost prevoz in ločeni prostori za skladiščenje. Zaradi tretiranja z dušikom iz jeklenk bi imele kulturne ustanove visoke stroške. |
| --- | --- |

(15)

Glede na informacije v vlogi uporaba dušika iz jeklenk ni ustrezna alternativa za kulturne ustanove zaradi praktičnih pomanjkljivosti. Zaradi omejenih količin v jeklenkah so potrebni pogost prevoz in ločeni prostori za skladiščenje. Zaradi tretiranja z dušikom iz jeklenk bi imele kulturne ustanove visoke stroške.

| (16) | Kot je navedeno v vlogi, so številne kulturne ustanove v zadnjih desetletjih vlagale v izgradnjo komor za tretiranje in nakup generatorjev dušika. Zaradi svoje vsestranskosti in primernosti za tretiranje vseh materialov se pri ohranjanju kulturne dediščine zelo pogosto uporablja anoksija, ustvarjena z dušikom, pridobljenim na kraju samem. |
| --- | --- |

(16)

Kot je navedeno v vlogi, so številne kulturne ustanove v zadnjih desetletjih vlagale v izgradnjo komor za tretiranje in nakup generatorjev dušika. Zaradi svoje vsestranskosti in primernosti za tretiranje vseh materialov se pri ohranjanju kulturne dediščine zelo pogosto uporablja anoksija, ustvarjena z dušikom, pridobljenim na kraju samem.

| (17) | Zahteve za kulturne ustanove glede uporabe več tehnik za obvladovanje škodljivih organizmov, ki so primerne za posamezne materiale in predmete, namesto uporabe ene same tehnike, ki se že uporablja in je primerna za vse materiale, bi pomenile dodatne stroške za kulturne ustanove ter tako otežile doseganje njihovega cilja opustitve uporabe nevarnejših aktivnih snovi v okviru integriranega varstva pred škodljivimi organizmi. Poleg tega bi opustitev objektov in opreme, ki je bila pridobljena za ustvarjanje anoksije z dušikom, pridobljenim na kraju samem, pomenila izgubo sredstev iz prejšnjih naložb. |
| --- | --- |

(17)

Zahteve za kulturne ustanove glede uporabe več tehnik za obvladovanje škodljivih organizmov, ki so primerne za posamezne materiale in predmete, namesto uporabe ene same tehnike, ki se že uporablja in je primerna za vse materiale, bi pomenile dodatne stroške za kulturne ustanove ter tako otežile doseganje njihovega cilja opustitve uporabe nevarnejših aktivnih snovi v okviru integriranega varstva pred škodljivimi organizmi. Poleg tega bi opustitev objektov in opreme, ki je bila pridobljena za ustvarjanje anoksije z dušikom, pridobljenim na kraju samem, pomenila izgubo sredstev iz prejšnjih naložb.

| (18) | Razprave v zvezi z morebitnim odstopanjem v skladu s členom 55(3) Uredbe (EU) št. 528/2012 za dušik, pridobljen na kraju samem, so potekale leta 2019 na več sestankih (5) strokovne skupine Komisije, ki jo sestavljajo pristojni organi za biocidne proizvode. |
| --- | --- |

(18)

Razprave v zvezi z morebitnim odstopanjem v skladu s členom 55(3) Uredbe (EU) št. 528/2012 za dušik, pridobljen na kraju samem, so potekale leta 2019 na več sestankih (5) strokovne skupine Komisije, ki jo sestavljajo pristojni organi za biocidne proizvode.

| (19) | Poleg tega je Evropska agencija za kemikalije na zahtevo Komisije po prvi, podobni vlogi Avstrije za odstopanje za proizvode, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, opravila javno posvetovanje o tej vlogi, s čimer je vsem zainteresiranim stranem omogočila, da predložijo svoja stališča. Velika večina od 1 487 prejetih pripomb je bila naklonjena odstopanju. Veliko zainteresiranih strani je navedlo pomanjkljivosti alternativnih tehnik, ki so na voljo: termično tretiranje lahko poškoduje nekatere materiale; pri uporabi drugih aktivnih snovi na artefaktih ostanejo strupeni ostanki, ki se postopoma sproščajo v okolje; uporaba dušika v jeklenkah ne omogoča nadzora nad relativno vlažnostjo v prostoru za tretiranje, ki je potreben za tretiranje nekaterih materialov. |
| --- | --- |

(19)

Poleg tega je Evropska agencija za kemikalije na zahtevo Komisije po prvi, podobni vlogi Avstrije za odstopanje za proizvode, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, opravila javno posvetovanje o tej vlogi, s čimer je vsem zainteresiranim stranem omogočila, da predložijo svoja stališča. Velika večina od 1 487 prejetih pripomb je bila naklonjena odstopanju. Veliko zainteresiranih strani je navedlo pomanjkljivosti alternativnih tehnik, ki so na voljo: termično tretiranje lahko poškoduje nekatere materiale; pri uporabi drugih aktivnih snovi na artefaktih ostanejo strupeni ostanki, ki se postopoma sproščajo v okolje; uporaba dušika v jeklenkah ne omogoča nadzora nad relativno vlažnostjo v prostoru za tretiranje, ki je potreben za tretiranje nekaterih materialov.

| (20) | Dve mednarodni organizaciji, ki zastopata muzeje in območja kulturne dediščine, in sicer Mednarodni muzejski svet in Mednarodni svet za spomenike in spomeniška območja, sta izrazili namero glede predložitve vloge za vključitev dušika, pridobljenega na kraju samem, v Prilogo I k Uredbi (EU) št. 528/2012, ki bi državam članicam omogočila izdajo dovoljenj za proizvode, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, ne da bi bilo potrebno odstopanje v skladu s členom 55(3) navedene uredbe. Vendar je za izvedbo ocene take vloge, vključitev snovi v Prilogo I k Uredbi (EU) št. 528/2012 in pridobitev dovoljenj za proizvode potreben čas. |
| --- | --- |

(20)

Dve mednarodni organizaciji, ki zastopata muzeje in območja kulturne dediščine, in sicer Mednarodni muzejski svet in Mednarodni svet za spomenike in spomeniška območja, sta izrazili namero glede predložitve vloge za vključitev dušika, pridobljenega na kraju samem, v Prilogo I k Uredbi (EU) št. 528/2012, ki bi državam članicam omogočila izdajo dovoljenj za proizvode, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, ne da bi bilo potrebno odstopanje v skladu s členom 55(3) navedene uredbe. Vendar je za izvedbo ocene take vloge, vključitev snovi v Prilogo I k Uredbi (EU) št. 528/2012 in pridobitev dovoljenj za proizvode potreben čas.

| (21) | Iz vloge je razvidno, da v Španiji ni ustreznih alternativ, saj imajo vse alternativne tehnike, ki so trenutno na voljo, bodisi pomanjkljivosti zaradi neprimernosti za tretiranje vseh materialov bodisi praktične pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

(21)

Iz vloge je razvidno, da v Španiji ni ustreznih alternativ, saj imajo vse alternativne tehnike, ki so trenutno na voljo, bodisi pomanjkljivosti zaradi neprimernosti za tretiranje vseh materialov bodisi praktične pomanjkljivosti.

| (22) | Na podlagi vseh navedenih argumentov je primerno zaključiti, da je dušik, pridobljen na kraju samem, bistvenega pomena za zaščito kulturne dediščine v Španiji in da ni na voljo ustreznih alternativ. Španiji bi bilo zato treba dovoliti, da izda dovoljenja za dostopnost na trgu in uporabo biocidnih proizvodov, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, za zaščito kulturne dediščine. |
| --- | --- |

(22)

Na podlagi vseh navedenih argumentov je primerno zaključiti, da je dušik, pridobljen na kraju samem, bistvenega pomena za zaščito kulturne dediščine v Španiji in da ni na voljo ustreznih alternativ. Španiji bi bilo zato treba dovoliti, da izda dovoljenja za dostopnost na trgu in uporabo biocidnih proizvodov, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, za zaščito kulturne dediščine.

| (23) | Za morebitno vključitev dušika, pridobljenega na kraju samem, v Prilogo I k Uredbi (EU) št. 528/2012 in naknadna dovoljenja, ki bi jih države članice izdale za proizvode, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, je potreben čas. Zato je primerno dovoliti odstopanje za obdobje, ki bi omogočilo dokončanje osnovnih postopkov – |
| --- | --- |

(23)

Za morebitno vključitev dušika, pridobljenega na kraju samem, v Prilogo I k Uredbi (EU) št. 528/2012 in naknadna dovoljenja, ki bi jih države članice izdale za proizvode, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, je potreben čas. Zato je primerno dovoliti odstopanje za obdobje, ki bi omogočilo dokončanje osnovnih postopkov –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Španija lahko izda dovoljenja za dostopnost na trgu in uporabo biocidnih proizvodov, ki so sestavljeni iz dušika, pridobljenega na kraju samem, za zaščito kulturne dediščine do 31. decembra 2024.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Španijo.

V Bruslju, 15. julija 2020

Za Komisijo

Stela KIRIAKIDES

Članica Komisije

---

(1)  
  UL L 167, 27.6.2012, str. 1.

1

(2)  Direktiva Komisije 2009/89/ES z dne 30. julija 2009 o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev dušika kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi (UL L 199, 31.7.2009, str. 19).

2

(3)  Seznam dovoljenih proizvodov je na voljo na spletni strani: https://echa.europa.eu/fr/information-on-chemicals/biocidal-products.

3

(4)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1062/2014 z dne 4. avgusta 2014 o delovnem programu za sistematično preverjanje vseh obstoječih aktivnih snovi, ki jih vsebujejo biocidni proizvodi, iz Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 294, 10.10.2014, str. 1).

4

(5)  83., 84., 85. in 86. sestanek strokovne skupine Komisije, ki jo sestavljajo predstavniki pristojnih organov držav članic za izvajanje Uredbe (EU) št. 528/2012, ki so potekali maja, julija, septembra oz. novembra 2019. Zapisniki s sestankov so na voljo na spletni strani: https://ec.europa.eu/health/biocides/events_en#anchor0.

5

---

| 17.7.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 230/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 230/24

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2020/1051

z dne 16. julija 2020

o zaključku ponovne preiskave za ugotavljanje absorpcije v zvezi z uvozom nekaterih izdelkov iz litega železa s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), ter zlasti členov 9(1) in 12 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Komisija je 18. decembra 2019 napovedala ponoven začetek protidampinške preiskave v zvezi z uvozom nekaterih izdelkov iz litega železa s poreklom iz Ljudske republike Kitajske z objavo obvestila o ponovnem začetku preiskave v Uradnem listu Evropske unije (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o ponovnem začetku preiskave). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 18. decembra 2019 napovedala ponoven začetek protidampinške preiskave v zvezi z uvozom nekaterih izdelkov iz litega železa s poreklom iz Ljudske republike Kitajske z objavo obvestila o ponovnem začetku preiskave v Uradnem listu Evropske unije (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o ponovnem začetku preiskave).

Uradnem listu Evropske unije

2

| (2) | Komisija je preiskavo ponovno začela na podlagi zahtevka, ki ga je vložilo osem proizvajalcev Unije (v nadaljnjem besedilu: vložniki), ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje nekaterih izdelkov iz litega železa v Uniji. Zahtevek je vseboval dokaze o tem, da so se kitajske izvozne cene nekaterih izdelkov iz litega železa po obdobju prvotne preiskave in uvedbi začasnih protidampinških dajatev znižale in da je bilo gibanje cen pri nadaljnji prodaji na trgu Unije nezadostno. Ti dokazi so zadostovali za utemeljitev ponovnega začetka preiskave. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je preiskavo ponovno začela na podlagi zahtevka, ki ga je vložilo osem proizvajalcev Unije (v nadaljnjem besedilu: vložniki), ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje nekaterih izdelkov iz litega železa v Uniji. Zahtevek je vseboval dokaze o tem, da so se kitajske izvozne cene nekaterih izdelkov iz litega železa po obdobju prvotne preiskave in uvedbi začasnih protidampinških dajatev znižale in da je bilo gibanje cen pri nadaljnji prodaji na trgu Unije nezadostno. Ti dokazi so zadostovali za utemeljitev ponovnega začetka preiskave.

| (3) | Komisija je v obvestilu o ponovnem začetku preiskave zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v ponovni preiskavi. Poleg tega je o ponovni preiskavi za ugotavljanje absorpcije posebej obvestila vložnike, znane proizvajalce izvoznike, znane uvoznike in organe Ljudske republike Kitajske ter jih povabila k sodelovanju. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je v obvestilu o ponovnem začetku preiskave zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v ponovni preiskavi. Poleg tega je o ponovni preiskavi za ugotavljanje absorpcije posebej obvestila vložnike, znane proizvajalce izvoznike, znane uvoznike in organe Ljudske republike Kitajske ter jih povabila k sodelovanju.

2.   UMIK PRITOŽBE IN ZAKLJUČEK POSTOPKA

| (4) | Vložniki so z dopisom z dne 15. maja 2020 Komisijo obvestili o umiku zahtevka. |
| --- | --- |

(4)

Vložniki so z dopisom z dne 15. maja 2020 Komisijo obvestili o umiku zahtevka.

| (5) | V skladu s členom 9(1) osnovne uredbe se postopek lahko zaključi, če je zahtevek umaknjen, razen če tak zaključek ne bi bil v interesu Unije. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 9(1) osnovne uredbe se postopek lahko zaključi, če je zahtevek umaknjen, razen če tak zaključek ne bi bil v interesu Unije.

| (6) | V ponovni preiskavi za ugotavljanje absorpcije ni bilo ugotovljeno, da zaključek postopka ne bi bil v interesu Unije. |
| --- | --- |

(6)

V ponovni preiskavi za ugotavljanje absorpcije ni bilo ugotovljeno, da zaključek postopka ne bi bil v interesu Unije.

| (7) | Komisija je zato sklenila, da bi bilo treba ponovno preiskavo za ugotavljanje absorpcije v zvezi z uvozom nekaterih izdelkov iz litega železa s poreklom iz Ljudske republike Kitajske v Unijo zaključiti brez spremembe veljavnih ukrepov. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je zato sklenila, da bi bilo treba ponovno preiskavo za ugotavljanje absorpcije v zvezi z uvozom nekaterih izdelkov iz litega železa s poreklom iz Ljudske republike Kitajske v Unijo zaključiti brez spremembe veljavnih ukrepov.

| (8) | Zainteresirane strani so bile o tem ustrezno obveščene in so imele možnost predložiti svoje pripombe. Vendar zainteresirane strani niso predložile pripomb, ki bi kazale, da zaključek ponovne preiskave za ugotavljanje absorpcije ne bi bil v interesu Unije. |
| --- | --- |

(8)

Zainteresirane strani so bile o tem ustrezno obveščene in so imele možnost predložiti svoje pripombe. Vendar zainteresirane strani niso predložile pripomb, ki bi kazale, da zaključek ponovne preiskave za ugotavljanje absorpcije ne bi bil v interesu Unije.

| (9) | Ta sklep je v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) osnovne uredbe – |
| --- | --- |

(9)

Ta sklep je v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) osnovne uredbe –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Ponovna preiskava za ugotavljanje absorpcije v zvezi z uvozom nekaterih izdelkov iz litega železa, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 7325 10 00 (oznaka TARIC 7325100031) in ex ex73259990 (oznaka TARIC 7325999080), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske se zaključi.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 16. julija 2020

Za Komisijo

Predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

1

(2)  Obvestilo o ponovnem začetku protidampinške preiskave v zvezi z uvozom nekaterih izdelkov iz litega železa s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL C 425, 18.12.2019, str. 9).

2

---

PRIPOROČILA

| 17.7.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 230/26 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 230/26

---

PRIPOROČILO SVETA (EU) 2020/1052

z dne 16. julija 2020

o spremembi Priporočila Sveta (EU) 2020/912 o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 77(2)(b) in (e) ter prvega in drugega stavka člena 292 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 30. junija 2020 sprejel Priporočilo o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve (1) (v nadaljnjem besedilu: Priporočilo Sveta). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 30. junija 2020 sprejel Priporočilo o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve (1) (v nadaljnjem besedilu: Priporočilo Sveta).

| (2) | V Priporočilu Sveta je določeno, da bi morale države članice 1. julija 2020 začeti usklajeno in postopoma odpravljati začasno omejitev nenujnih potovanj v EU za rezidente tretjih držav iz Priloge I k Priporočilu Sveta. Svet bi moral vsaka dva tedna pregledati in po potrebi posodobiti seznam tretjih držav iz Priloge I po tesnem posvetovanju s Komisijo ter ustreznimi agencijami in službami EU ter po splošni oceni na podlagi metodologije, meril in informacij iz Priporočila Sveta. |
| --- | --- |

(2)

V Priporočilu Sveta je določeno, da bi morale države članice 1. julija 2020 začeti usklajeno in postopoma odpravljati začasno omejitev nenujnih potovanj v EU za rezidente tretjih držav iz Priloge I k Priporočilu Sveta. Svet bi moral vsaka dva tedna pregledati in po potrebi posodobiti seznam tretjih držav iz Priloge I po tesnem posvetovanju s Komisijo ter ustreznimi agencijami in službami EU ter po splošni oceni na podlagi metodologije, meril in informacij iz Priporočila Sveta.

| (3) | Vse od takrat so v Svetu, v tesnem posvetovanju s Komisijo ter ustreznimi agencijami in službami EU, potekale razprave o pregledu seznama tretjih držav iz Priloge I k Priporočilu Sveta ter o uporabi meril in metodologije iz Priporočila Sveta. Na podlagi teh razprav bi bilo treba spremeniti seznam tretjih držav iz Priloge I. Predvsem bi bilo treba s seznama črtati Srbijo in Črno goro. |
| --- | --- |

(3)

Vse od takrat so v Svetu, v tesnem posvetovanju s Komisijo ter ustreznimi agencijami in službami EU, potekale razprave o pregledu seznama tretjih držav iz Priloge I k Priporočilu Sveta ter o uporabi meril in metodologije iz Priporočila Sveta. Na podlagi teh razprav bi bilo treba spremeniti seznam tretjih držav iz Priloge I. Predvsem bi bilo treba s seznama črtati Srbijo in Črno goro.

| (4) | Mejni nadzor ni samo v interesu države članice, na katere zunanjih mejah se opravlja, temveč tudi v interesu vseh držav članic, ki so odpravile nadzor meje na svojih notranjih mejah. Zato bi morale države članice zagotoviti, da bodo ukrepi, sprejeti na zunanjih mejah, usklajeni, s čimer bodo zagotovile, da bo schengensko območje dobro delovalo. Države članice bi morale v ta namen po 16. juliju 2020 spet začeti usklajeno odpravljati začasno omejitev nenujnih potovanj v EU za rezidente tretjih držav iz Priloge I k Priporočilu Sveta, kot je spremenjeno s tem priporočilom. |
| --- | --- |

(4)

Mejni nadzor ni samo v interesu države članice, na katere zunanjih mejah se opravlja, temveč tudi v interesu vseh držav članic, ki so odpravile nadzor meje na svojih notranjih mejah. Zato bi morale države članice zagotoviti, da bodo ukrepi, sprejeti na zunanjih mejah, usklajeni, s čimer bodo zagotovile, da bo schengensko območje dobro delovalo. Države članice bi morale v ta namen po 16. juliju 2020 spet začeti usklajeno odpravljati začasno omejitev nenujnih potovanj v EU za rezidente tretjih držav iz Priloge I k Priporočilu Sveta, kot je spremenjeno s tem priporočilom.

| (5) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega priporočila, ki zato zanjo ni zavezujoče in se v njej ne uporablja. Ker to priporočilo nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme to priporočilo, odloči, ali bo to priporočilo uveljavila. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega priporočila, ki zato zanjo ni zavezujoče in se v njej ne uporablja. Ker to priporočilo nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme to priporočilo, odloči, ali bo to priporočilo uveljavila.

| (6) | To priporočilo predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES (2). Irska torej ne sodeluje pri sprejetju tega priporočila, ki zato zanjo ni zavezujoče in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(6)

To priporočilo predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES (2). Irska torej ne sodeluje pri sprejetju tega priporočila, ki zato zanjo ni zavezujoče in se v njej ne uporablja.

| (7) | To priporočilo za Islandijo in Norveško predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (3). |
| --- | --- |

(7)

To priporočilo za Islandijo in Norveško predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (3).

| (8) | To priporočilo za Švico predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (4) v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (5). |
| --- | --- |

(8)

To priporočilo za Švico predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (4) v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (5).

| (9) | To priporočilo za Lihtenštajn predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (6) v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU (7) – |
| --- | --- |

(9)

To priporočilo za Lihtenštajn predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (6) v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU (7) –

SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

Priporočilo Sveta (EU) 2020/912 o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve se spremeni:

| (1) | Prvi odstavek točke 1 Priporočila Sveta se nadomesti z naslednjim:






  „1. | Države članice bi morale po 16. juliju 2020 začeti usklajeno in postopoma odpravljati začasno omejitev nenujnih potovanj v EU za rezidente tretjih držav iz Priloge I.“ |
| --- | --- | --- |

(1)

Prvi odstavek točke 1 Priporočila Sveta se nadomesti z naslednjim:

„1.

Države članice bi morale po 16. juliju 2020 začeti usklajeno in postopoma odpravljati začasno omejitev nenujnih potovanj v EU za rezidente tretjih držav iz Priloge I.“

| (2) | Priloga I k Priporočilu se nadomesti z naslednjim:


  „PRILOGA I
  Tretje države, na rezidente katerih ne bi smela vplivati začasna omejitev nenujnih potovanj v EU na zunanjih mejah






  1. | ALŽIRIJA |
| --- | --- | --- |

(2)

Priloga I k Priporočilu se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA I

Tretje države, na rezidente katerih ne bi smela vplivati začasna omejitev nenujnih potovanj v EU na zunanjih mejah

1.

ALŽIRIJA

| 2. | AVSTRALIJA |
| --- | --- |

2.

AVSTRALIJA

| 3. | KANADA |
| --- | --- |

3.

KANADA

| 4. | GRUZIJA |
| --- | --- |

4.

GRUZIJA

| 5. | JAPONSKA |
| --- | --- |

5.

JAPONSKA

| 6. | MAROKO |
| --- | --- |

6.

MAROKO

| 7. | NOVA ZELANDIJA |
| --- | --- |

7.

NOVA ZELANDIJA

| 8. | RUANDA |
| --- | --- |

8.

RUANDA

| 9. | JUŽNA KOREJA |
| --- | --- |

9.

JUŽNA KOREJA

| 10. | TAJSKA |
| --- | --- |

10.

TAJSKA

| 11. | TUNIZIJA |
| --- | --- |

11.

TUNIZIJA

| 12. | URUGVAJ |
| --- | --- |

12.

URUGVAJ

| 13. | KITAJSKA (*1) |
| --- | --- |

13.

KITAJSKA (*1)

(*1)  s pridržkom potrditve vzajemnosti."

*1

V Bruslju, 16. julija 2020

Za Svet

Predsednik

M. ROTH

---

(1)  
  UL L 208 I, 1.7.2020, str. 1.

1

(2)  Sklep Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 64, 7.3.2002, str. 20).

2

(3)  
  UL L 176, 10.7.1999, str. 36.

3

(4)  
  UL L 53, 27.2.2008, str. 52.

4

(5)  Sklep Sveta 2008/146/ES z dne 28. januarja 2008 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda v imenu Evropske skupnosti (UL L 53, 27.2.2008, str. 1).

5

(6)  
  UL L 160, 18.6.2011, str. 21.

6

(7)  Sklep Sveta 2011/350/EU z dne 7. marca 2011 o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, v zvezi z odpravo kontrol na notranjih mejah in prostim gibanjem oseb, v imenu Evropske unije (UL L 160, 18.6.2011, str. 19).

7

---

NOTRANJI AKTI IN POSLOVNIKI

| 17.7.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 230/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 230/29

---

SKLEP UPRAVNEGA ODBORA SKUPNEGA PODJETJA ZA GORIVNE CELICE IN VODIK 2

z dne 26. maja 2020

o določitvi notranjih pravil glede omejitev nekaterih pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v okviru delovanja centra FCH 2 JU

UPRAVNI ODBOR „SKUPNEGA PODJETJA ZA GORIVNE CELICE IN VODIK 2“ (v nadaljnjem besedilu: Skupno podjetje FCH 2 ali: Skupno podjetje) je –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (1) ter zlasti člena 25 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Uredba Sveta (EU) št. 559/2014 z dne 6. maja 2014 o Skupnem podjetju za gorivne celice in vodik 2 (2) in zlasti člena 7(3)(r),

ob upoštevanju smernic Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o členu 25 nove uredbe in notranjih pravilih,

po posvetovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov dne 12. novembra 2019, v skladu s členom 41 (2) Uredbe (EU) 2018/1725,

ob upoštevanju priporočil Evropskega nadzornika za varstvo podatkov z dne 18. decembra 2019,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Skupno podjetje FCH 2 svoje dejavnosti izvaja v skladu z Uredbo (EU) št. 559/2014. |
| --- | --- |

(1)

Skupno podjetje FCH 2 svoje dejavnosti izvaja v skladu z Uredbo (EU) št. 559/2014.

| (2) | V skladu s členom 25(1) Uredbe (EU) 2018/1725 bi morale omejitve pri uporabi členov 14 do 22, 35 in 36 ter člena 4 navedene uredbe, če njegove določbe ustrezajo pravicam in obveznostim iz členov 14 do 22, temeljiti na notranjih pravilih, ki jih sprejme Skupno podjetje, kadar ne temeljijo na pravnih aktih, sprejetih na podlagi Pogodb. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 25(1) Uredbe (EU) 2018/1725 bi morale omejitve pri uporabi členov 14 do 22, 35 in 36 ter člena 4 navedene uredbe, če njegove določbe ustrezajo pravicam in obveznostim iz členov 14 do 22, temeljiti na notranjih pravilih, ki jih sprejme Skupno podjetje, kadar ne temeljijo na pravnih aktih, sprejetih na podlagi Pogodb.

| (3) | Ta notranja pravila, vključno z določbami o oceni potrebnosti in sorazmernosti omejitve, se ne bi smela uporabljati, kadar pravni akt, sprejet na podlagi Pogodb, določa omejitev pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. |
| --- | --- |

(3)

Ta notranja pravila, vključno z določbami o oceni potrebnosti in sorazmernosti omejitve, se ne bi smela uporabljati, kadar pravni akt, sprejet na podlagi Pogodb, določa omejitev pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki.

| (4) | Če Skupno podjetje FCH2 opravlja svoje naloge v zvezi s pravicami posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725, prouči, ali velja katera od izjem iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Če Skupno podjetje FCH2 opravlja svoje naloge v zvezi s pravicami posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725, prouči, ali velja katera od izjem iz navedene uredbe.

| (5) | Skupno podjetje FCH 2 lahko v okviru svojega upravnega delovanja izvaja upravne poizvedbe, disciplinske postopke, predhodne dejavnosti, povezane s primeri morebitnih nepravilnosti, ki se prijavijo uradu OLAF, obdeluje primere prijavljanja nepravilnosti, (uradne in neuradne) postopke v zvezi z nadlegovanjem, notranje in zunanje pritožbe, opravlja notranje revizije, izvaja preiskave, ki jih opravi pooblaščena oseba za varstvo podatkov v skladu s členom 45(2) Uredbe (EU) 2018/1725, in preiskave v zvezi z notranjo (informacijsko-tehnološko) varnostjo. |
| --- | --- |

(5)

Skupno podjetje FCH 2 lahko v okviru svojega upravnega delovanja izvaja upravne poizvedbe, disciplinske postopke, predhodne dejavnosti, povezane s primeri morebitnih nepravilnosti, ki se prijavijo uradu OLAF, obdeluje primere prijavljanja nepravilnosti, (uradne in neuradne) postopke v zvezi z nadlegovanjem, notranje in zunanje pritožbe, opravlja notranje revizije, izvaja preiskave, ki jih opravi pooblaščena oseba za varstvo podatkov v skladu s členom 45(2) Uredbe (EU) 2018/1725, in preiskave v zvezi z notranjo (informacijsko-tehnološko) varnostjo.

| (6) | Skupno podjetje FCH 2 obdeluje več vrst osebnih podatkov, vključno z zanesljivimi podatki („objektivni“ podatki, kot so identifikacijski podatki, kontaktni podatki, podatki o poklicni dejavnosti, upravni podatki, podatki, prejeti iz posebnih virov, podatki o elektronski komunikaciji in podatki o prometu) in nezanesljivimi podatki („subjektivni“ podatki, povezani s primerom, kot so utemeljitev, vedenjski podatki, ocene, podatki o učinkovitosti in vodenju ter podatki, povezani s predmetom postopka ali dejavnosti oziroma omenjeni v zvezi z njim) (3). |
| --- | --- |

(6)

Skupno podjetje FCH 2 obdeluje več vrst osebnih podatkov, vključno z zanesljivimi podatki („objektivni“ podatki, kot so identifikacijski podatki, kontaktni podatki, podatki o poklicni dejavnosti, upravni podatki, podatki, prejeti iz posebnih virov, podatki o elektronski komunikaciji in podatki o prometu) in nezanesljivimi podatki („subjektivni“ podatki, povezani s primerom, kot so utemeljitev, vedenjski podatki, ocene, podatki o učinkovitosti in vodenju ter podatki, povezani s predmetom postopka ali dejavnosti oziroma omenjeni v zvezi z njim) (3).

| (7) | Skupno podjetje FCH 2, ki ga zastopa izvršni direktor, deluje kot upravljavec podatkov ne glede na nadaljnje prenose vloge upravljavca znotraj Skupnega podjetja FCH 2, da se upoštevajo operativne pristojnosti za posebne postopke obdelave osebnih podatkov. |
| --- | --- |

(7)

Skupno podjetje FCH 2, ki ga zastopa izvršni direktor, deluje kot upravljavec podatkov ne glede na nadaljnje prenose vloge upravljavca znotraj Skupnega podjetja FCH 2, da se upoštevajo operativne pristojnosti za posebne postopke obdelave osebnih podatkov.

| (8) | Osebni podatki so varno shranjeni v elektronskem okolju ali na papirju, kar preprečuje nezakonit dostop ali prenos podatkov osebam, ki nimajo potrebe po seznanitvi z njimi. Osebni podatki, ki se obdelujejo, se hranijo le toliko časa, kolikor je potrebno in primerno za namene, za katere se podatki obdelujejo, za obdobje, določeno v obvestilih o varstvu podatkov, izjavah o varstvu osebnih podatkov ali evidencah centra Skupnega podjetja FCH 2. |
| --- | --- |

(8)

Osebni podatki so varno shranjeni v elektronskem okolju ali na papirju, kar preprečuje nezakonit dostop ali prenos podatkov osebam, ki nimajo potrebe po seznanitvi z njimi. Osebni podatki, ki se obdelujejo, se hranijo le toliko časa, kolikor je potrebno in primerno za namene, za katere se podatki obdelujejo, za obdobje, določeno v obvestilih o varstvu podatkov, izjavah o varstvu osebnih podatkov ali evidencah centra Skupnega podjetja FCH 2.

| (9) | Notranja pravila bi se morala uporabljati za vse postopke obdelave, ki jih Skupno podjetje FCH 2 izvaja pri opravljanju upravnih preiskav, disciplinskih postopkov, predhodnih dejavnosti v zvezi s primeri morebitnih nepravilnosti, ki se prijavijo uradu OLAF, postopkov v zvezi z žvižgaštvom, (uradnih in neuradnih) postopkov za primere nadlegovanja, obravnavanju notranjih in zunanjih pritožb, opravljanju notranjih revizij, preiskav s strani pooblaščene osebe za varstvo podatkov v skladu s členom 45(2) Uredbe (EU) 2018/1725 ter preiskav v zvezi z (informacijsko-tehnološko) varnostjo, ki se izvajajo interno ali z zunanjim sodelovanjem (npr. CERT-EU). |
| --- | --- |

(9)

Notranja pravila bi se morala uporabljati za vse postopke obdelave, ki jih Skupno podjetje FCH 2 izvaja pri opravljanju upravnih preiskav, disciplinskih postopkov, predhodnih dejavnosti v zvezi s primeri morebitnih nepravilnosti, ki se prijavijo uradu OLAF, postopkov v zvezi z žvižgaštvom, (uradnih in neuradnih) postopkov za primere nadlegovanja, obravnavanju notranjih in zunanjih pritožb, opravljanju notranjih revizij, preiskav s strani pooblaščene osebe za varstvo podatkov v skladu s členom 45(2) Uredbe (EU) 2018/1725 ter preiskav v zvezi z (informacijsko-tehnološko) varnostjo, ki se izvajajo interno ali z zunanjim sodelovanjem (npr. CERT-EU).

| (10) | Uporabljati bi se morala za dejanja obdelave, izvedena pred začetkom zgoraj navedenih postopkov, med njimi in med spremljanjem nadaljnjih ukrepov v zvezi z izidom teh postopkov. Vključevati bi morala tudi pomoč in sodelovanje, ki ju Skupno podjetje FCH 2 zagotavlja nacionalnim organom in mednarodnim organizacijam zunaj svojih upravnih preiskav. |
| --- | --- |

(10)

Uporabljati bi se morala za dejanja obdelave, izvedena pred začetkom zgoraj navedenih postopkov, med njimi in med spremljanjem nadaljnjih ukrepov v zvezi z izidom teh postopkov. Vključevati bi morala tudi pomoč in sodelovanje, ki ju Skupno podjetje FCH 2 zagotavlja nacionalnim organom in mednarodnim organizacijam zunaj svojih upravnih preiskav.

| (11) | Kadar se uporabljajo ta notranja pravila, mora Skupno podjetje FCH 2 predložiti utemeljitve, v katerih pojasni, zakaj so omejitve nujno potrebne in sorazmerne v demokratični družbi ter da spoštujejo bistvo temeljnih pravic in svoboščin. |
| --- | --- |

(11)

Kadar se uporabljajo ta notranja pravila, mora Skupno podjetje FCH 2 predložiti utemeljitve, v katerih pojasni, zakaj so omejitve nujno potrebne in sorazmerne v demokratični družbi ter da spoštujejo bistvo temeljnih pravic in svoboščin.

| (12) | Skupno podjetje FCH 2 mora v tem okviru v kar največjem obsegu spoštovati temeljne pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, med zgoraj navedenimi postopki, zlasti pravice v zvezi s pravico do zagotavljanja informacij, dostopa in popravka, pravico do izbrisa, omejitve obdelave, pravico do obveščanja posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, o kršitvi varstva osebnih podatkov ali do zaupnosti sporočil, kot je določeno v Uredbi (EU) 2018/1725. |
| --- | --- |

(12)

Skupno podjetje FCH 2 mora v tem okviru v kar največjem obsegu spoštovati temeljne pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, med zgoraj navedenimi postopki, zlasti pravice v zvezi s pravico do zagotavljanja informacij, dostopa in popravka, pravico do izbrisa, omejitve obdelave, pravico do obveščanja posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, o kršitvi varstva osebnih podatkov ali do zaupnosti sporočil, kot je določeno v Uredbi (EU) 2018/1725.

| (13) | Vendar mora Skupno podjetje FCH 2 morda omejiti informacije posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, in druge pravice posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, da zaščiti zlasti lastne preiskave, preiskave in postopke drugih javnih organov ter pravice drugih oseb, ki so povezane s preiskavami ali drugimi postopki. |
| --- | --- |

(13)

Vendar mora Skupno podjetje FCH 2 morda omejiti informacije posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, in druge pravice posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, da zaščiti zlasti lastne preiskave, preiskave in postopke drugih javnih organov ter pravice drugih oseb, ki so povezane s preiskavami ali drugimi postopki.

| (14) | Skupno podjetje FCH 2 lahko tako informacije omeji, da zaščiti preiskavo ter temeljne pravice in svoboščine drugih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. |
| --- | --- |

(14)

Skupno podjetje FCH 2 lahko tako informacije omeji, da zaščiti preiskavo ter temeljne pravice in svoboščine drugih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki.

| (15) | Skupno podjetje FCH 2 bi moralo redno spremljati, ali še veljajo pogoji, ki upravičujejo omejitev, in to omejitev odpraviti, če ti pogoji ne veljajo več. |
| --- | --- |

(15)

Skupno podjetje FCH 2 bi moralo redno spremljati, ali še veljajo pogoji, ki upravičujejo omejitev, in to omejitev odpraviti, če ti pogoji ne veljajo več.

| (16) | Upravljavec bi moral pooblaščeno osebo za varstvo podatkov obvestiti ob odlogu in med revizijami – |
| --- | --- |

(16)

Upravljavec bi moral pooblaščeno osebo za varstvo podatkov obvestiti ob odlogu in med revizijami –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   Ta sklep določa pravila v zvezi s pogoji, pod katerimi Skupno podjetje FCH 2 lahko na podlagi člena 25 Uredbe (EU) 2018/1725 v okviru svojih postopkov iz odstavka 2 omeji uporabo pravic iz členov 14 do 21, 35 in 36 ter člena 4 navedene uredbe.

2.   V okviru upravnega delovanja Skupnega podjetja FCH 2 se ta sklep uporablja za postopke obdelave osebnih podatkov, ki jih programska pisarna izvaja za namene opravljanja upravnih preiskav, disciplinskih postopkov, predhodnih dejavnosti v zvezi s primeri morebitnih nepravilnosti, ki se prijavijo uradu OLAF, obravnave primerov žvižgaštva, (uradnih in neuradnih) postopkov v zvezi z nadlegovanjem, obravnave notranjih in zunanjih pritožb, izvajanja notranjih revizij, preiskav, ki jih opravi pooblaščena oseba za varstvo podatkov v skladu s členom 45(2) Uredbe (EU) 2018/1725, in preiskav v zvezi z (informacijsko-tehnološko) varnostjo, ki se izvajajo interno ali z zunanjim sodelovanjem (npr. CERT-EU).

3.   Vrste zadevnih podatkov so zanesljivi podatki („objektivni“ podatki, kot so identifikacijski podatki, kontaktni podatki, podatki o poklicni dejavnosti, upravni podatki, podatki, prejeti iz posebnih virov, podatki o elektronski komunikaciji in podatki o prometu) in nezanesljivi podatki („subjektivni“ podatki, povezani s primerom, kot so utemeljitev, vedenjski podatki, ocene, podatki o učinkovitosti in vodenju ter podatki, povezani s predmetom postopka ali dejavnosti oziroma omenjeni v zvezi z njim).

4.   Če Skupno podjetje FCH2 opravlja svoje naloge v zvezi s pravicami posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725, prouči, ali velja katera od izjem iz navedene uredbe.

5.   Ob upoštevanju pogojev iz tega sklepa se omejitve lahko uporabljajo za naslednje pravice: zagotavljanje informacij posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, pravica do dostopa, popravka, izbrisa, omejitve obdelave, sporočila posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, o kršitvi varnosti osebnih podatkov ali do zaupnosti sporočil.

Člen 2

Opredelitev upravljavca

Upravljavec postopkov obdelave je Skupno podjetje FCH 2, ki ga zastopa izvršni direktor, ki lahko funkcijo upravljavca prenese. Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, so o pooblaščenem upravljavcu obveščeni z obvestili ali evidencami o varstvu podatkov, objavljenimi na spletišču in/ali intranetu Skupnega podjetja FCH 2.

Člen 3

Opredelitev zaščitnih ukrepov

1.   Skupno podjetje sprejme naslednje zaščitne ukrepe, namenjene preprečevanju zlorab ali nezakonitega dostopa ali prenosa osebnih podatkov (4):

| (a) | dokumenti v papirni obliki se hranijo v zavarovanih omarah in so dostopni samo pooblaščenemu osebju; |
| --- | --- |

(a)

dokumenti v papirni obliki se hranijo v zavarovanih omarah in so dostopni samo pooblaščenemu osebju;

| (b) | vsi elektronski podatki se hranijo v varni aplikaciji IT, v skladu z varnostnimi standardi Skupnega podjetja, in v posebnih elektronskih mapah, ki so dostopne samo pooblaščenemu osebju. Ustrezne ravni dostopa se odobrijo posamezno; |
| --- | --- |

(b)

vsi elektronski podatki se hranijo v varni aplikaciji IT, v skladu z varnostnimi standardi Skupnega podjetja, in v posebnih elektronskih mapah, ki so dostopne samo pooblaščenemu osebju. Ustrezne ravni dostopa se odobrijo posamezno;

| (c) | podatkovna zbirka je zaščitena z geslom v sistemu enotne prijave ter povezana z uporabnikovo identifikacijsko kodo in geslom. Zamenjava uporabnikov je strogo prepovedana. Elektronske evidence se hranijo varno, da se zaščitita zaupnost in zasebnost podatkov v njih; |
| --- | --- |

(c)

podatkovna zbirka je zaščitena z geslom v sistemu enotne prijave ter povezana z uporabnikovo identifikacijsko kodo in geslom. Zamenjava uporabnikov je strogo prepovedana. Elektronske evidence se hranijo varno, da se zaščitita zaupnost in zasebnost podatkov v njih;

| (d) | vse osebe, ki imajo dostop do podatkov, zavezuje obveznost zaupnosti. |
| --- | --- |

(d)

vse osebe, ki imajo dostop do podatkov, zavezuje obveznost zaupnosti.

2.   Obdobje hrambe osebnih podatkov iz člena 1(3) ni daljše, kot je potrebno in ustrezno za namene, za katere se podatki obdelujejo. V nobenem primeru ne presega obdobja hrambe, določenega v obvestilih o varstvu podatkov, izjavah o varstvu osebnih podatkov ali evidencah iz člena 6.

3.   Če Skupno podjetje FCH 2 meni, da mora uporabiti omejitev, se pretehta tveganje za pravice in svoboščine posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, zlasti v primerjavi s tveganjem za pravice in svoboščine drugih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, in tveganjem preklica učinka preiskav ali postopkov Skupnega podjetja, na primer z uničenjem dokazov. Tveganja za pravice in svoboščine posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, so med drugim povezana predvsem s tveganjem za izgubo ugleda ter tveganjem glede pravice do obrambe in pravice do izjave.

Člen 4

Omejitve

1.   Skupno podjetje FCH 2 lahko kakršno koli omejitev uporabi samo za zaščito:

| (a) | državne varnosti, javne varnosti ali obrambe držav članic; |
| --- | --- |

(a)

državne varnosti, javne varnosti ali obrambe držav članic;

| (b) | preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja in pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, vključno z varovanjem pred grožnjami javni varnosti in njihovim preprečevanjem; |
| --- | --- |

(b)

preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja in pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, vključno z varovanjem pred grožnjami javni varnosti in njihovim preprečevanjem;

| (c) | drugih pomembnih ciljev v splošnem javnem interesu Unije ali države članice, zlasti ciljev skupne zunanje in varnostne politike Unije ali pomembnega gospodarskega ali finančnega interesa Unije ali države članice, vključno z denarnimi, proračunskimi in davčnimi zadevami, javnim zdravjem in socialno varnostjo; |
| --- | --- |

(c)

drugih pomembnih ciljev v splošnem javnem interesu Unije ali države članice, zlasti ciljev skupne zunanje in varnostne politike Unije ali pomembnega gospodarskega ali finančnega interesa Unije ali države članice, vključno z denarnimi, proračunskimi in davčnimi zadevami, javnim zdravjem in socialno varnostjo;

| (d) | notranje varnosti institucij in organov Unije, vključno z varnostjo njihovih elektronskih komunikacijskih omrežij; |
| --- | --- |

(d)

notranje varnosti institucij in organov Unije, vključno z varnostjo njihovih elektronskih komunikacijskih omrežij;

| (e) | preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja in pregona kršitev etike v zakonsko urejenih poklicih; |
| --- | --- |

(e)

preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja in pregona kršitev etike v zakonsko urejenih poklicih;

| (f) | spremljanja, pregledovanja ali urejanja, povezanega, lahko tudi zgolj občasno, z izvajanjem javne oblasti v primerih iz točk (a) do (c); |
| --- | --- |

(f)

spremljanja, pregledovanja ali urejanja, povezanega, lahko tudi zgolj občasno, z izvajanjem javne oblasti v primerih iz točk (a) do (c);

| (g) | varstva posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali pravic in svoboščin drugih; |
| --- | --- |

(g)

varstva posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali pravic in svoboščin drugih;

| (h) | uveljavljanja civilnopravnih zahtevkov. |
| --- | --- |

(h)

uveljavljanja civilnopravnih zahtevkov.

2.   Kot poseben primer namenov, opisanih v odstavku 1, lahko Skupno podjetje FCH 2 omejitve uporablja v naslednjih okoliščinah:

| (a) | v zvezi z osebnimi podatki, ki se izmenjujejo s službami Komisije ali drugimi institucijami, organi, uradi in agencijami Unije;
  kadar ta služba Komisije ali druga institucija, organ, urad in agencija Unije lahko omeji uveljavljanje navedenih pravic na podlagi drugih aktov iz člena 25 Uredbe (EU) 2018/1725 ali v skladu s poglavjem IX navedene uredbe ali ustanovitvenimi akti drugih institucij, organov, uradov in agencij Unije;
  kadar bi bil namen takšne omejitve s strani zadevne službe Komisije, institucije, organa ali agencije Unije ogrožen, če Skupno podjetje ne bi uporabilo enakovredne omejitve v zvezi z istimi osebnimi podatki; |
| --- | --- |

(a)

v zvezi z osebnimi podatki, ki se izmenjujejo s službami Komisije ali drugimi institucijami, organi, uradi in agencijami Unije;

kadar ta služba Komisije ali druga institucija, organ, urad in agencija Unije lahko omeji uveljavljanje navedenih pravic na podlagi drugih aktov iz člena 25 Uredbe (EU) 2018/1725 ali v skladu s poglavjem IX navedene uredbe ali ustanovitvenimi akti drugih institucij, organov, uradov in agencij Unije;

kadar bi bil namen takšne omejitve s strani zadevne službe Komisije, institucije, organa ali agencije Unije ogrožen, če Skupno podjetje ne bi uporabilo enakovredne omejitve v zvezi z istimi osebnimi podatki;

| (b) | v zvezi z osebnimi podatki, ki se izmenjujejo s pristojnimi organi držav članic;
  kadar ti pristojni organi držav članic lahko omejijo uveljavljanje navedenih pravic na podlagi aktov iz člena 23 Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (5) ali v skladu z nacionalnimi ukrepi za prenos člena 13(3), člena 15(3) ali člena 16(3) Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (6);
  kadar bi bil namen takšne omejitve s strani navedenega pristojnega organa ogrožen, če Skupno podjetje ne bi uporabilo enakovredne omejitve v zvezi z istimi osebnimi podatki; |
| --- | --- |

(b)

v zvezi z osebnimi podatki, ki se izmenjujejo s pristojnimi organi držav članic;

kadar ti pristojni organi držav članic lahko omejijo uveljavljanje navedenih pravic na podlagi aktov iz člena 23 Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (5) ali v skladu z nacionalnimi ukrepi za prenos člena 13(3), člena 15(3) ali člena 16(3) Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (6);

kadar bi bil namen takšne omejitve s strani navedenega pristojnega organa ogrožen, če Skupno podjetje ne bi uporabilo enakovredne omejitve v zvezi z istimi osebnimi podatki;

| (c) | v zvezi z osebnimi podatki, ki se izmenjujejo s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami, če obstajajo jasni dokazi, da bi uveljavljanje teh pravic in obveznosti lahko ogrozilo sodelovanje Skupnega podjetja s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami pri izvajanju njegovih nalog.
  Pred uporabo omejitev v okoliščinah iz točk (a) in (b) prvega pododstavka se Skupno podjetje FCH 2 posvetuje z ustreznimi službami Komisije, institucijami, organi, agencijami ali uradi Unije ali pristojnimi organi držav članic, razen če Skupno podjetje FCH 2 jasno ugotovi, da je uporaba omejitve določena z enim od aktov iz navedenih točk. |
| --- | --- |

(c)

v zvezi z osebnimi podatki, ki se izmenjujejo s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami, če obstajajo jasni dokazi, da bi uveljavljanje teh pravic in obveznosti lahko ogrozilo sodelovanje Skupnega podjetja s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami pri izvajanju njegovih nalog.

Pred uporabo omejitev v okoliščinah iz točk (a) in (b) prvega pododstavka se Skupno podjetje FCH 2 posvetuje z ustreznimi službami Komisije, institucijami, organi, agencijami ali uradi Unije ali pristojnimi organi držav članic, razen če Skupno podjetje FCH 2 jasno ugotovi, da je uporaba omejitve določena z enim od aktov iz navedenih točk.

Člen 5

Omejitve pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki

1.   V ustrezno utemeljenih primerih in pod pogoji, določenimi v tem sklepu, lahko upravljavec v okviru postopkov obdelave iz odstavka 2 omeji naslednje pravice, kadar je to potrebno in sorazmerno:

| (a) | pravico do obveščenosti; |
| --- | --- |

(a)

pravico do obveščenosti;

| (b) | pravico do dostopa; |
| --- | --- |

(b)

pravico do dostopa;

| (c) | pravico do popravka, izbrisa in omejitve obdelave; |
| --- | --- |

(c)

pravico do popravka, izbrisa in omejitve obdelave;

| (d) | pravico do sporočila posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, o kršitvi varnosti osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(d)

pravico do sporočila posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, o kršitvi varnosti osebnih podatkov;

| (e) | pravico do zaupnosti elektronskih komunikacij. |
| --- | --- |

(e)

pravico do zaupnosti elektronskih komunikacij.

2.   V skladu s členom 25(2)(a) Uredbe (EU) 2018/1725 lahko upravljavec v ustrezno utemeljenih primerih in pod pogoji, določenimi v tem sklepu, omejitve uporabi v okviru naslednjih postopkov obdelave:

| (a) | izvedba upravnih preiskav in disciplinskih postopkov; |
| --- | --- |

(a)

izvedba upravnih preiskav in disciplinskih postopkov;

| (b) | predhodne dejavnosti v zvezi s primeri morebitnih nepravilnosti, ki se prijavijo uradu OLAF; |
| --- | --- |

(b)

predhodne dejavnosti v zvezi s primeri morebitnih nepravilnosti, ki se prijavijo uradu OLAF;

| (c) | postopki v zvezi z žvižgaštvom; |
| --- | --- |

(c)

postopki v zvezi z žvižgaštvom;

| (d) | (formalni in neformalni) postopki za primere nadlegovanja (7); |
| --- | --- |

(d)

(formalni in neformalni) postopki za primere nadlegovanja (7);

| (e) | obravnava notranjih in zunanjih pritožb; |
| --- | --- |

(e)

obravnava notranjih in zunanjih pritožb;

| (f) | notranje revizije; |
| --- | --- |

(f)

notranje revizije;

| (g) | preiskave, ki jih opravi pooblaščena oseba za varstvo podatkov v skladu s členom 45(2) Uredbe (EU) 2018/1725; |
| --- | --- |

(g)

preiskave, ki jih opravi pooblaščena oseba za varstvo podatkov v skladu s členom 45(2) Uredbe (EU) 2018/1725;

| (h) | preiskave v zvezi z (informacijsko-tehnološko) varnostjo, ki se izvajajo interno ali z zunanjim sodelovanjem (npr. CERT-EU); |
| --- | --- |

(h)

preiskave v zvezi z (informacijsko-tehnološko) varnostjo, ki se izvajajo interno ali z zunanjim sodelovanjem (npr. CERT-EU);

| (i) | v okviru upravljanja nepovratnih sredstev ali postopka javnega naročanja, po izteku roka za predložitev predlogov ali ponudb (8). |
| --- | --- |

(i)

v okviru upravljanja nepovratnih sredstev ali postopka javnega naročanja, po izteku roka za predložitev predlogov ali ponudb (8).

Omejitev se uporablja, dokler veljajo razlogi, ki jo upravičujejo.

3.   Kadar Skupno podjetje v celoti ali delno omeji uporabo pravic iz odstavka 1, sprejme ukrepe iz členov 6 in 7 tega sklepa.

4.   Če posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, zahtevajo dostop do svojih osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru enega ali več določenih primerov ali posebnega postopka obdelave, Skupno podjetje FCH 2 v skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2018/1725 svojo oceno zahteve omeji le na te osebne podatke.

Člen 6

Potrebnost in sorazmernost omejitev

1.   Vse omejitve, opisane v členu 5, morajo biti potrebne in sorazmerne ob upoštevanju tveganj za pravice in svoboščine posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ter spoštovati bistvo temeljnih pravic in svoboščin v demokratični družbi.

2.   Če se namerava uporabiti omejitev, se na podlagi teh pravil opravi preskus potrebnosti in sorazmernosti. Ta preskus se opravi tudi pri rednem pregledu po oceni, ali dejanski in pravni razlogi za omejitev še veljajo. Dokumentira se z obvestilom o notranji oceni za namene odgovornosti za vsak primer posebej.

3.   Omejitve so začasne in se odpravijo takoj, ko okoliščine, ki jih upravičujejo, ne veljajo več. Zlasti kadar se šteje, da uveljavljanje omejene pravice ne bi več izničilo učinka naložene omejitve ali škodljivo vplivalo na pravice ali svoboščine drugih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki.

Skupno podjetje pregleda uporabo omejitve vsakih šest mesecev od njenega sprejetja in ob zaključku zadevne poizvedbe, postopka ali preiskave. Nato upravljavec vsakih šest mesecev oceni potrebo po ohranitvi kakršne koli omejitve.

4.   Kadar Skupno podjetje FCH 2 v celoti ali delno uporabi omejitve iz člena 5 tega sklepa, evidentira razloge za omejitev in pravno podlago v skladu z odstavkom 1, vključno z oceno potrebnosti in sorazmernosti omejitve.

Evidenca in po potrebi dokumenti, ki vsebujejo temeljna dejstva in pravne elemente, se registrirajo. Na zahtevo so na voljo Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov.

Člen 7

Obveznost obveščanja

1.   Skupno podjetje FCH 2 v obvestila o varstvu podatkov, izjave o varstvu podatkov ali evidence v smislu člena 31 Uredbe (EU) 2018/1725, ki so objavljeni na njegovem spletišču in/ali na intranetu ter s katerimi posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, obvesti o njihovih pravicah v okviru določenega postopka, vključi informacije v zvezi z morebitno omejitvijo teh pravic. V teh informacijah so navedene pravice, ki se lahko omejijo, razlogi za omejitev in morebitno trajanje omejitve.

Brez poseganja v določbe člena 6(4), kadar je to sorazmerno, Skupno podjetje FCH 2 poleg tega brez nepotrebnega odlašanja in v pisni obliki posamično obvesti vse posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki in se v specifičnem postopku obdelave obravnavajo kot zadevne osebe, o njihovih pravicah v zvezi s sedanjimi ali prihodnjimi omejitvami.

2.   Kadar Skupno podjetje FCH 2 v celoti ali delno omeji pravice iz člena 5, zadevnega posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, obvesti o uporabljeni omejitvi in glavnih razlogih zanjo ter o možnosti vložitve pritožbe pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov ali uveljavljanja pravnega sredstva pred Sodiščem Evropske unije.

V skladu s členom 25(8) Uredbe (EU) 2018/1725 se zagotavljanje informacij iz odstavka 2 lahko odloži, opusti ali zavrne, če bi izničilo učinek omejitve.

Člen 8

Pregled, ki ga izvede pooblaščena oseba za varstvo podatkov

1.   Skupno podjetje FCH 2 svojo pooblaščeno osebo za varstvo podatkov brez nepotrebnega odlašanja obvesti, kadar upravljavec omeji uporabo pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ali podaljša omejitev v skladu s tem sklepom. Upravljavec pooblaščeni osebi za varstvo podatkov zagotovi dostop do evidence, ki vsebuje oceno potrebnosti in sorazmernosti omejitve, ter v evidenci dokumentira datum obvestitve pooblaščene osebe za varstvo podatkov.

2.   Pooblaščena oseba za varstvo podatkov lahko od upravljavca pisno zahteva pregled uporabe omejitev. Upravljavec pooblaščeno osebo za varstvo podatkov pisno obvesti o rezultatu zahtevanega pregleda.

3.   Pooblaščena oseba za varstvo podatkov je vključena med celotnim postopkom. Upravljavec pooblaščeno osebo za varstvo podatkov obvesti, ko se omejitev odpravi.

Člen 9

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

V Bruslju, 26. maja 2020

Za upravni odbor Skupnega podjetja FCH 2

Valérie BOUILLON-DELPORTE

Predsednica upravnega odbora

---

(1)  
  UL L 295, 21.11.2018, str. 39.

1

(2)  
  UL L 169, 7.6.2014, str. 108.

2

(3)  V primerih skupnega upravljanja se podatki obdelujejo v skladu z načini in nameni obdelave, določenimi v zadevnem sporazumu med skupnimi upravljavci, kot je določeno v členu 28 Uredbe (EU) 2018/1725.

3

(4)  Ta seznam ni izčrpen.

4

(5)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

5

(6)  Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ

6

(UL L 119, 4.5.2016, str. 89).

(7)  Ta postopek obdelave se ne uporablja za člen 5(1)(d).

7

ne

(8)  Ta postopek obdelave se uporablja samo za člen 5(1)(c).

8

samo

---

Popravki

| 17.7.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 230/36 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 230/36

---

Popravek Sklepa Sveta (SZVP) 2019/797 z dne 17. maja 2019 o omejevalnih ukrepih proti kibernetskim napadom, ki ogrožajo Unijo ali njene države članice

(
  Uradni list Evropske unije L 129I z dne 17. maja 2019
  )

Stran 16, člen 5(3), prvi pododstavek, točka (a):

besedilo:

| „(a) | nujni za osnovne potrebe fizičnih oseb s seznama iz Priloge [...]“ |
| --- | --- |

„(a)

nujni za osnovne potrebe fizičnih oseb s seznama iz Priloge [...]“

se glasi:

| „(a) | nujni za osnovne potrebe fizičnih in pravnih oseb, subjektov ali organov s seznama iz Priloge [...]“. |
| --- | --- |

„(a)

nujni za osnovne potrebe fizičnih in pravnih oseb, subjektov ali organov s seznama iz Priloge [...]“.

---

| 17.7.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 230/37 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 230/37

---

Popravek Uredbe Sveta (EU) 2019/796 z dne 17. maja 2019 o omejevalnih ukrepih proti kibernetskim napadom, ki ogrožajo Unijo ali njene države članice

(
  Uradni list Evropske unije L 129I z dne 17. maja 2019
  )

Stran 4, člen 4(1), točka (a):

besedilo:

| „(a) | potrebni za zadovoljitev osnovnih potreb fizičnih oseb s seznama iz Priloge I [...]“ |
| --- | --- |

„(a)

potrebni za zadovoljitev osnovnih potreb fizičnih oseb s seznama iz Priloge I [...]“

se glasi:

| „(a) | potrebni za zadovoljitev osnovnih potreb fizičnih in pravnih oseb, subjektov ali organov s seznama iz Priloge I [...]“. |
| --- | --- |

„(a)

potrebni za zadovoljitev osnovnih potreb fizičnih in pravnih oseb, subjektov ali organov s seznama iz Priloge I [...]“.

---