# Jurnalul Oficial L 234/2020

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 234 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6321 iulie 2020 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 234

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6321 iulie 2020

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2020/1068 al Comisiei din 15 mai 2020 de modificare a anexelor I și V la Regulamentul (UE) nr. 649/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind exportul și importul de produse chimice care prezintă risc (
  1
  ) | 1 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2020/1069 al Comisiei din 19 iunie 2020 de modificare a Regulamentului delegat (UE) nr. 877/2013 al Comisiei de completare a Regulamentului (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro | 8 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1070 al Comisiei din 20 iulie 2020 de specificare a caracteristicilor punctelor de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă în temeiul articolului 57 alineatul (2) din Directiva (UE) 2018/1972 a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a Codului european al comunicațiilor electronice (
  1
  ) | 11 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia delegată (UE) 22020/1071 a Comisiei din 18 mai 2020 de modificare a Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește excluderea din sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii a zborurilor care sosesc din Elveția (
  1
  ) | 16 |
| | * | Decizia (PESC) 2020/1072 a Comitetului politic și de securitate din 16 iulie 2020 privind numirea comandantului forței misiunii UE pentru misiunea militară a Uniunii Europene pentru a contribui la instruirea forțelor de securitate somaleze (EUTM Somalia) și de abrogare a Deciziei (PESC) 2019/1264 (EUTM Somalia/1/2020) | 18 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/1073 a Comisiei din 17 iulie 2020 de acordare a unei derogări solicitate de Țările de Jos în temeiul Directivei 91/676/CEE a Consiliului privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole | 20 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/1074 a Comisiei din 17 iulie 2020 de acordare a unei derogări solicitate de Danemarca în temeiul Directivei 91/676/CEE a Consiliului privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole | 29 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul delegat (UE) 2020/1068 al Comisiei din 15 mai 2020 de modificare a anexelor I și V la Regulamentul (UE) nr. 649/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind exportul și importul de produse chimice care prezintă risc (
  1
  )

1

1

*

Regulamentul delegat (UE) 2020/1069 al Comisiei din 19 iunie 2020 de modificare a Regulamentului delegat (UE) nr. 877/2013 al Comisiei de completare a Regulamentului (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro

8

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1070 al Comisiei din 20 iulie 2020 de specificare a caracteristicilor punctelor de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă în temeiul articolului 57 alineatul (2) din Directiva (UE) 2018/1972 a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a Codului european al comunicațiilor electronice (
  1
  )

1

11

DECIZII

*

Decizia delegată (UE) 22020/1071 a Comisiei din 18 mai 2020 de modificare a Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește excluderea din sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii a zborurilor care sosesc din Elveția (
  1
  )

1

16

*

Decizia (PESC) 2020/1072 a Comitetului politic și de securitate din 16 iulie 2020 privind numirea comandantului forței misiunii UE pentru misiunea militară a Uniunii Europene pentru a contribui la instruirea forțelor de securitate somaleze (EUTM Somalia) și de abrogare a Deciziei (PESC) 2019/1264 (EUTM Somalia/1/2020)

18

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/1073 a Comisiei din 17 iulie 2020 de acordare a unei derogări solicitate de Țările de Jos în temeiul Directivei 91/676/CEE a Consiliului privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole

20

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/1074 a Comisiei din 17 iulie 2020 de acordare a unei derogări solicitate de Danemarca în temeiul Directivei 91/676/CEE a Consiliului privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 21.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 234/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 234/1

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2020/1068 AL COMISIEI

din 15 mai 2020

de modificare a anexelor I și V la Regulamentul (UE) nr. 649/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind exportul și importul de produse chimice care prezintă risc

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 649/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind exportul și importul de produse chimice care prezintă risc (1), în special articolul 23 alineatul (4) literele (a) și (c),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 649/2012 pune în aplicare Convenția de la Rotterdam privind procedura de consimțământ prealabil în cunoștință de cauză aplicabilă anumitor produse chimice și pesticide periculoase care fac obiectul comerțului internațional (2) („Convenția de la Rotterdam”). |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 649/2012 pune în aplicare Convenția de la Rotterdam privind procedura de consimțământ prealabil în cunoștință de cauză aplicabilă anumitor produse chimice și pesticide periculoase care fac obiectul comerțului internațional (2) („Convenția de la Rotterdam”).

| (2) | Prin Regulamentele de punere în aplicare (UE) 2019/677 (3), (UE) 2019/989 (4), (UE) 2019/1100 (5), (UE) 2019/1090 (6), (UE) 2018/1532 (7), (UE) 2019/344 (8), (UE) 2018/1043 (9), (UE) 2018/1917 (10), (UE) 2018/1019 (11), (UE) 2018/309 (12), (UE) 2018/1501 (13) și (UE) 2018/1914 (14), Comisia a decis să nu reînnoiască aprobarea substanțelor clorotalonil, clorprofam, desmedifam, dimetoat, diquat, etoprofos, fenamidon, flurtamon, oxasulfuron, propineb, pimetrozină și, respectiv, quinoxifen ca substanțe active în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (15), ceea ce înseamnă că toate utilizările acestor substanțe în categoria „pesticide” sunt interzise din cauza absenței oricărei alte utilizări în categoria respectivă. Prin urmare, aceste substanțe ar trebui adăugate pe listele de produse chimice care figurează în părțile 1 și 2 din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 649/2012. |
| --- | --- |

(2)

Prin Regulamentele de punere în aplicare (UE) 2019/677 (3), (UE) 2019/989 (4), (UE) 2019/1100 (5), (UE) 2019/1090 (6), (UE) 2018/1532 (7), (UE) 2019/344 (8), (UE) 2018/1043 (9), (UE) 2018/1917 (10), (UE) 2018/1019 (11), (UE) 2018/309 (12), (UE) 2018/1501 (13) și (UE) 2018/1914 (14), Comisia a decis să nu reînnoiască aprobarea substanțelor clorotalonil, clorprofam, desmedifam, dimetoat, diquat, etoprofos, fenamidon, flurtamon, oxasulfuron, propineb, pimetrozină și, respectiv, quinoxifen ca substanțe active în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (15), ceea ce înseamnă că toate utilizările acestor substanțe în categoria „pesticide” sunt interzise din cauza absenței oricărei alte utilizări în categoria respectivă. Prin urmare, aceste substanțe ar trebui adăugate pe listele de produse chimice care figurează în părțile 1 și 2 din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 649/2012.

| (3) | Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1500 (16), Comisia a decis să nu reînnoiască aprobarea substanței tiram ca substanță activă în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009, ceea ce înseamnă că este interzisă utilizarea acestei substanțe în subcategoria „pesticide din grupul produselor fitosanitare”, astfel cum se menționează în Regulamentul (UE) nr. 649/2012. Întrucât tiramul este aprobat numai în temeiul Regulamentului (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (17) în vederea utilizării în produsele biocide din tipul de produs 9, care se încadrează la subcategoria „alte pesticide, inclusiv biocidele”, astfel cum se menționează în Regulamentul (UE) nr. 649/2012, sunt interzise, practic, toate utilizările acestei substanțe la nivelul categoriei „pesticide”. Așadar, tiramul este considerat a fi supus unei restricții severe la nivelul categoriei „pesticide” și, prin urmare, ar trebui adăugat pe listele de produse chimice care figurează în părțile 1 și 2 din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 649/2012. |
| --- | --- |

(3)

Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1500 (16), Comisia a decis să nu reînnoiască aprobarea substanței tiram ca substanță activă în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009, ceea ce înseamnă că este interzisă utilizarea acestei substanțe în subcategoria „pesticide din grupul produselor fitosanitare”, astfel cum se menționează în Regulamentul (UE) nr. 649/2012. Întrucât tiramul este aprobat numai în temeiul Regulamentului (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (17) în vederea utilizării în produsele biocide din tipul de produs 9, care se încadrează la subcategoria „alte pesticide, inclusiv biocidele”, astfel cum se menționează în Regulamentul (UE) nr. 649/2012, sunt interzise, practic, toate utilizările acestei substanțe la nivelul categoriei „pesticide”. Așadar, tiramul este considerat a fi supus unei restricții severe la nivelul categoriei „pesticide” și, prin urmare, ar trebui adăugat pe listele de produse chimice care figurează în părțile 1 și 2 din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 649/2012.

| (4) | Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1865 (18), Comisia a decis să nu reînnoiască aprobarea substanței propiconazol ca substanță activă în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009, ceea ce înseamnă că este interzisă utilizarea acestei substanțe în subcategoria „pesticide din grupul produselor fitosanitare”. Această interdicție nu echivalează cu o restricție severă a utilizării substanței la nivelul categoriei „pesticide”, având în vedere că substanța propiconazol este aprobată pentru mai multe utilizări în subcategoria „alte pesticide, inclusiv biocidele”. Propiconazolul a fost aprobat pentru utilizare în produsele biocide aparținând tipurilor de produs 7, 8 și 9 în temeiul Regulamentului (UE) nr. 528/2012. Prin urmare, propiconazolul ar trebui adăugat pe lista de produse chimice care figurează în partea 1 din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 649/2012. |
| --- | --- |

(4)

Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1865 (18), Comisia a decis să nu reînnoiască aprobarea substanței propiconazol ca substanță activă în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009, ceea ce înseamnă că este interzisă utilizarea acestei substanțe în subcategoria „pesticide din grupul produselor fitosanitare”. Această interdicție nu echivalează cu o restricție severă a utilizării substanței la nivelul categoriei „pesticide”, având în vedere că substanța propiconazol este aprobată pentru mai multe utilizări în subcategoria „alte pesticide, inclusiv biocidele”. Propiconazolul a fost aprobat pentru utilizare în produsele biocide aparținând tipurilor de produs 7, 8 și 9 în temeiul Regulamentului (UE) nr. 528/2012. Prin urmare, propiconazolul ar trebui adăugat pe lista de produse chimice care figurează în partea 1 din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 649/2012.

| (5) | S-a depus o cerere de reînnoire a aprobării substanțelor clotianidin și tiametoxam, dar solicitanții au retras cererea după adoptarea Regulamentelor de punere în aplicare (UE) 2018/784 (19) și (UE) 2018/785 (20), prin care Comisia a decis să modifice condițiile de autorizare a substanțelor active clotianidin și, respectiv, tiametoxam, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009. Întrucât aprobările substanțelor clotianidin și tiametoxam au expirat, utilizarea acestor substanțe este interzisă în subcategoria „pesticide din grupul produselor fitosanitare”. Această interdicție echivalează cu o restricție severă a utilizării substanțelor la nivelul categoriei „pesticide”, întrucât practic toate utilizările substanțelor clotianidin și tiametoxam sunt interzise deoarece substanțele menționate sunt autorizate pentru utilizare numai în produsele biocide aparținând tipului de produs 18 în temeiul Regulamentul (UE) nr. 528/2012, în subcategoria „alte pesticide, inclusiv biocidele”. Prin urmare, substanțele clotianidin și tiametoxam ar trebui adăugate pe listele de produse chimice care figurează în părțile 1 și 2 din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 649/2012. |
| --- | --- |

(5)

S-a depus o cerere de reînnoire a aprobării substanțelor clotianidin și tiametoxam, dar solicitanții au retras cererea după adoptarea Regulamentelor de punere în aplicare (UE) 2018/784 (19) și (UE) 2018/785 (20), prin care Comisia a decis să modifice condițiile de autorizare a substanțelor active clotianidin și, respectiv, tiametoxam, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009. Întrucât aprobările substanțelor clotianidin și tiametoxam au expirat, utilizarea acestor substanțe este interzisă în subcategoria „pesticide din grupul produselor fitosanitare”. Această interdicție echivalează cu o restricție severă a utilizării substanțelor la nivelul categoriei „pesticide”, întrucât practic toate utilizările substanțelor clotianidin și tiametoxam sunt interzise deoarece substanțele menționate sunt autorizate pentru utilizare numai în produsele biocide aparținând tipului de produs 18 în temeiul Regulamentul (UE) nr. 528/2012, în subcategoria „alte pesticide, inclusiv biocidele”. Prin urmare, substanțele clotianidin și tiametoxam ar trebui adăugate pe listele de produse chimice care figurează în părțile 1 și 2 din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 649/2012.

| (6) | Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/783 (21), Comisia a decis să nu modifice condițiile de autorizare a substanței active imidacloprid în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009, ceea ce înseamnă că utilizarea acestei substanțe în subcategoria „pesticide din grupul produselor fitosanitare” face obiectul unei restricții severe”. Această restricție severă nu echivalează cu o restricție severă a utilizării substanței la nivelul categoriei „pesticide”, având în vedere că substanța imidacloprid este aprobată pentru mai multe utilizări în subcategoria „alte pesticide, inclusiv biocidele”. Imidaclopridul a fost aprobat pentru utilizare în produsele biocide aparținând tipului de produs 18 în temeiul Regulamentului (UE) nr. 528/2012. În plus, imidaclopridul este utilizat în medicamentele de uz veterinar în conformitate cu Directiva 2001/82/CE a Parlamentului European și a Consiliului (22). Prin urmare, imidaclopridul ar trebui adăugat pe lista de produse chimice care figurează în partea 1 din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 649/2012. |
| --- | --- |

(6)

Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/783 (21), Comisia a decis să nu modifice condițiile de autorizare a substanței active imidacloprid în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009, ceea ce înseamnă că utilizarea acestei substanțe în subcategoria „pesticide din grupul produselor fitosanitare” face obiectul unei restricții severe”. Această restricție severă nu echivalează cu o restricție severă a utilizării substanței la nivelul categoriei „pesticide”, având în vedere că substanța imidacloprid este aprobată pentru mai multe utilizări în subcategoria „alte pesticide, inclusiv biocidele”. Imidaclopridul a fost aprobat pentru utilizare în produsele biocide aparținând tipului de produs 18 în temeiul Regulamentului (UE) nr. 528/2012. În plus, imidaclopridul este utilizat în medicamentele de uz veterinar în conformitate cu Directiva 2001/82/CE a Parlamentului European și a Consiliului (22). Prin urmare, imidaclopridul ar trebui adăugat pe lista de produse chimice care figurează în partea 1 din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 649/2012.

| (7) | Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/404 (23), Comisia a decis să prelungească perioada de aprobare a substanței active glufosinat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009, în urma unei cereri de reînnoire a aprobării acestei substanțe active. Întrucât această cerere a fost retrasă, glufosinatul nu mai este aprobat ca substanță activă în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009, ceea ce înseamnă că toate utilizările acestei substanțe în categoria „pesticide” sunt interzise din cauza absenței oricărei alte utilizări în categoria respectivă. Prin urmare, această substanță ar trebui adăugată pe listele de produse chimice care figurează în părțile 1 și 2 din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 649/2012. |
| --- | --- |

(7)

Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/404 (23), Comisia a decis să prelungească perioada de aprobare a substanței active glufosinat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009, în urma unei cereri de reînnoire a aprobării acestei substanțe active. Întrucât această cerere a fost retrasă, glufosinatul nu mai este aprobat ca substanță activă în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009, ceea ce înseamnă că toate utilizările acestei substanțe în categoria „pesticide” sunt interzise din cauza absenței oricărei alte utilizări în categoria respectivă. Prin urmare, această substanță ar trebui adăugată pe listele de produse chimice care figurează în părțile 1 și 2 din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 649/2012.

| (8) | La cea de a noua reuniune a sa din mai 2019, Conferința părților la Convenția de la Rotterdam a decis să includă substanțele forat și hexabromociclododecan în anexa III la această convenție și, în consecință, substanțele respective sunt supuse procedurii de consimțământ prealabil în cunoștință de cauză, prevăzută în convenție. Prin urmare, foratul ar trebui adăugat pe listele de produse chimice care figurează în părțile 1 și 3 din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 649/2012. Hexabromociclododecanul a fost deja inclus în anexa V la Regulamentul (UE) nr. 649/2012 și, prin urmare, este interzis de la export. Prin urmare, această substanță ar trebui adăugată pe lista de produse chimice care figurează în partea 3 din anexa I la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(8)

La cea de a noua reuniune a sa din mai 2019, Conferința părților la Convenția de la Rotterdam a decis să includă substanțele forat și hexabromociclododecan în anexa III la această convenție și, în consecință, substanțele respective sunt supuse procedurii de consimțământ prealabil în cunoștință de cauză, prevăzută în convenție. Prin urmare, foratul ar trebui adăugat pe listele de produse chimice care figurează în părțile 1 și 3 din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 649/2012. Hexabromociclododecanul a fost deja inclus în anexa V la Regulamentul (UE) nr. 649/2012 și, prin urmare, este interzis de la export. Prin urmare, această substanță ar trebui adăugată pe lista de produse chimice care figurează în partea 3 din anexa I la regulamentul respectiv.

| (9) | Regulamentul (UE) 2017/852 al Parlamentului European și al Consiliului (24) interzice exportul de mercur, de anumite amestecuri de mercur metalic cu alte substanțe, de anumiți compuși ai mercurului și de anumite produse cu adaos de mercur. Aceste interdicții la export ar trebui reflectate în partea 2 din anexa V la Regulamentul (UE) nr. 649/2012. |
| --- | --- |

(9)

Regulamentul (UE) 2017/852 al Parlamentului European și al Consiliului (24) interzice exportul de mercur, de anumite amestecuri de mercur metalic cu alte substanțe, de anumiți compuși ai mercurului și de anumite produse cu adaos de mercur. Aceste interdicții la export ar trebui reflectate în partea 2 din anexa V la Regulamentul (UE) nr. 649/2012.

| (10) | Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 649/2012 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(10)

Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 649/2012 ar trebui modificat în consecință.

| (11) | Este oportun să se acorde o perioadă de timp rezonabilă pentru ca părțile interesate să poată lua măsurile necesare în vederea conformării la prezentul regulament și pentru ca statele membre să poată întreprinde măsurile care se impun în vederea punerii în aplicare a acestuia, |
| --- | --- |

(11)

Este oportun să se acorde o perioadă de timp rezonabilă pentru ca părțile interesate să poată lua măsurile necesare în vederea conformării la prezentul regulament și pentru ca statele membre să poată întreprinde măsurile care se impun în vederea punerii în aplicare a acestuia,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (UE) nr. 649/2012 se modifică după cum urmează:

| (a) | anexa I se modifică în conformitate cu anexa I la prezentul regulament; |
| --- | --- |

(a)

anexa I se modifică în conformitate cu anexa I la prezentul regulament;

| (b) | anexa V se modifică în conformitate cu anexa II la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(b)

anexa V se modifică în conformitate cu anexa II la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 septembrie 2020.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 15 mai 2020.

Pentru Comisie

Președintele

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 201, 27.7.2012, p. 60.

1

(2)  
  JO L 63, 6.3.2003, p. 29.

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/677 al Comisiei din 29 aprilie 2019 privind nereînnoirea aprobării substanței active clorotalonil, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (JO L 114, 30.4.2019, p. 15).

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/989 al Comisiei din 17 iunie 2019 privind nereînnoirea aprobării substanței active clorprofam, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (JO L 160, 18.6.2019, p. 11).

4

(5)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1100 al Comisiei din 27 iunie 2019 privind nereînnoirea aprobării substanței active desmedifam, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (JO L 175, 28.6.2019, p. 17).

5

(6)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1090 al Comisiei din 26 iunie 2019 privind nereînnoirea aprobării substanței active dimetoat, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (JO L 173, 27.6.2019, p. 39).

6

(7)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1532 al Comisiei din 12 octombrie 2018 privind nereînnoirea aprobării substanței active diquat, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (JO L 257, 15.10.2018, p. 10).

7

(8)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/344 al Comisiei din 28 februarie 2019 privind nereînnoirea aprobării substanței active etoprofos, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (JO L 62, 1.3.2019, p. 7).

8

(9)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1043 al Comisiei din 24 iulie 2018 privind nereînnoirea aprobării substanței active fenamidon, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (JO L 188, 25.7.2018, p. 9).

9

(10)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1917 al Comisiei din 6 decembrie 2018 privind nereînnoirea aprobării substanței active flurtamon, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (JO L 311, 7.12.2018, p. 27).

10

(11)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1019 al Comisiei din 18 iulie 2018 privind nereînnoirea aprobării substanței active oxasulfuron, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (JO L 183, 19.7.2018, p. 14).

11

(12)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/309 al Comisiei din 1 martie 2018 privind nereînnoirea aprobării substanței active propineb, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (JO L 60, 2.3.2018, p. 16).

12

(13)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1501 al Comisiei din 9 octombrie 2018 privind nereînnoirea aprobării substanței active pimetrozină, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (JO L 254, 10.10.2018, p. 4).

13

(14)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1914 al Comisiei din 6 decembrie 2018 privind nereînnoirea aprobării substanței active quinoxifen, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (JO L 311, 7.12.2018, p. 17).

14

(15)  Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (JO L 309, 24.11.2009, p. 1).

15

(16)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1500 al Comisiei din 9 octombrie 2018 privind nereînnoirea aprobării substanței active tiram, precum și de interzicere a utilizării și a vânzării semințelor tratate cu produse de protecție a plantelor care conțin tiram, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (JO L 254, 10.10.2018, p. 1).

16

(17)  Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2012 privind punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide (JO L 167, 27.6.2012, p. 1).

17

(18)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1865 al Comisiei din 28 noiembrie 2018 privind nereînnoirea aprobării substanței active propiconazol, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (JO L 304, 29.11.2018, p. 6).

18

(19)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/784 al Comisiei din 29 mai 2018 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește condițiile de aprobare a substanței active clotianidin (JO L 132, 30.5.2018, p. 35).

19

(20)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/785 al Comisiei din 29 mai 2018 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește condițiile de aprobare a substanței active tiametoxam (JO L 132, 30.5.2018, p. 40).

20

(21)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/783 al Comisiei din 29 mai 2018 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește condițiile de aprobare a substanței active imidacloprid (JO L 132, 30.5.2018, p. 31).

21

(22)  Directiva 2001/82/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 noiembrie 2001 de instituire a unui cod comunitar cu privire la produsele medicamentoase veterinare (JO L 311, 28.11.2001, p. 1).

22

(23)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/404 al Comisiei din 11 martie 2015 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de aprobare a substanțelor active beflubutamid, captan, dimetoat, dimetomorf, etoprofos, fipronil, folpet, formetanat, fosmet, glufosinat, metiocarb, metribuzin, pirimifos-metil și propamocarb (JO L 67, 12.3.2015, p. 6).

23

(24)  Regulamentul (UE) 2017/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 mai 2017 privind mercurul și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1102/2008 (JO L 137, 24.5.2017, p. 1).

24

---

ANEXA I

Anexa I la Regulamentul (UE) nr. 649/2012 se modifică după cum urmează:

| 1. | în tabelul din partea 1 se adaugă următoarele rubrici:











  Produs chimic | Nr. CAS | Cod Einecs | Cod NC (***) | Subcategorie (*) | Restricții la utilizare (**) | Țări în cazul cărora notificarea nu este necesară |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Clorotalonil (+) | 1897-45-6 | 217-588-1 | ex 2926 90 70 | p(1) | b | |
| Clorprofam (+) | 101-21-3 | 202-925-7 | ex 2924 29 70 | p(1) | b | |
| Clotianidin (+) | 210880-92-5 | nu se aplică | ex 2934 10 00 | p(1) | b | |
| Desmedifam (+) | 13684-56-5 | 237-198-5 | ex 2924 29 70 | p(1) | b | |
| Dimetoat (+) | 60-51-5 | 200-480-3 | ex 2930 90 98 | p(1) | b | |
| Diquat, inclusiv
  dibromură de diquat (+) | 2764-72-9
  85-00-7 | 220-433-0
  201-579-4 | ex 2933 99 80 | p(1) | b | |
| Etoprofos (+) | 13194-48-4 | 236-152-1 | ex 2930 90 98 | p(1) | b | |
| Fenamidon (+) | 161326-34-7 | nu se aplică | ex 2933 29 90 | p(1) | b | |
| Flurtamon (+) | 96525-23-4 | nu se aplică | ex 2932 19 00 | p(1) | b | |
| Glufosinat, inclusiv glufosinat de amoniu (+) | 51276-47-2
  77182-82-2 | 257-102-5
  278-636-6 | ex 2931 39 90 | p(1) | b | |
| Imidacloprid | 138261-41-3 | nu se aplică | ex 2933 39 99 | p(1) | sr | |
| Oxasulfuron (+) | 144651-06-9 | nu se aplică | ex 2935 90 90 | p(1) | b | |
| Forat (#) | 298-02-2 | 206-052-2 | ex 2930 90 98 | p(1) | b | |
| Propiconazol | 60207-90-1 | 262-104-4 | ex 2934 99 90 | p(1) | b | |
| Propineb (+) | 12071-83-9
  9016-72-2 | 235-134-0 | ex 2930 20 00 | p(1) | b | |
| Pimetrozină (+) | 123312-89-0 | nu se aplică | ex 2933 69 80 | p(1) | b | |
| Quinoxifen (+) | 124495-18-7 | nu se aplică | ex 2933 49 90 | p(1) | b | |
| Tiametoxam (+) | 153719-23-4 | nu se aplică | ex 2934 10 00 | p(1) | b | |
| Tiram (+) | 137-26-8 | 205-286-2 | ex 2930 30 00 | p(1)-p(2) | b-sr”; | |

1.

în tabelul din partea 1 se adaugă următoarele rubrici:

Produs chimic

Nr. CAS

Cod Einecs

Cod NC (***)

Subcategorie (*)

Restricții la utilizare (**)

Țări în cazul cărora notificarea nu este necesară

„Clorotalonil (+)

1897-45-6

217-588-1

ex 2926 90 70

p(1)

b

Clorprofam (+)

101-21-3

202-925-7

ex 2924 29 70

p(1)

b

Clotianidin (+)

210880-92-5

nu se aplică

ex 2934 10 00

p(1)

b

Desmedifam (+)

13684-56-5

237-198-5

ex 2924 29 70

p(1)

b

Dimetoat (+)

60-51-5

200-480-3

ex 2930 90 98

p(1)

b

Diquat, inclusiv

dibromură de diquat (+)

2764-72-9

85-00-7

220-433-0

201-579-4

ex 2933 99 80

p(1)

b

Etoprofos (+)

13194-48-4

236-152-1

ex 2930 90 98

p(1)

b

Fenamidon (+)

161326-34-7

nu se aplică

ex 2933 29 90

p(1)

b

Flurtamon (+)

96525-23-4

nu se aplică

ex 2932 19 00

p(1)

b

Glufosinat, inclusiv glufosinat de amoniu (+)

51276-47-2

77182-82-2

257-102-5

278-636-6

ex 2931 39 90

p(1)

b

Imidacloprid

138261-41-3

nu se aplică

ex 2933 39 99

p(1)

sr

Oxasulfuron (+)

144651-06-9

nu se aplică

ex 2935 90 90

p(1)

b

Forat (#)

298-02-2

206-052-2

ex 2930 90 98

p(1)

b

Propiconazol

60207-90-1

262-104-4

ex 2934 99 90

p(1)

b

Propineb (+)

12071-83-9

9016-72-2

235-134-0

ex 2930 20 00

p(1)

b

Pimetrozină (+)

123312-89-0

nu se aplică

ex 2933 69 80

p(1)

b

Quinoxifen (+)

124495-18-7

nu se aplică

ex 2933 49 90

p(1)

b

Tiametoxam (+)

153719-23-4

nu se aplică

ex 2934 10 00

p(1)

b

Tiram (+)

137-26-8

205-286-2

ex 2930 30 00

p(1)-p(2)

b-sr”;

| 2. | în tabelul din partea 2 se adaugă următoarele rubrici:










  Produs chimic | Nr. CAS | Cod Einecs | Cod NC (***) | Categorie (*) | Restricții la utilizare (**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Clorotalonil | 1897-45-6 | 217-588-1 | ex 2926 90 70 | p | b |
| Clorprofam | 101-21-3 | 202-925-7 | ex 2924 29 70 | p | b |
| Clotianidin | 210880-92-5 | nu se aplică | ex 2934 10 00 | p | sr |
| Desmedifam | 13684-56-5 | 237-198-5 | ex 2924 29 70 | p | b |
| Dimetoat | 60-51-5 | 200-480-3 | ex 2930 90 98 | p | b |
| Diquat, inclusiv
  dibromură de diquat | 2764-72-9
  85-00-7 | 220-433-0
  201-579-4 | ex 2933 99 80 | p | b |
| Etoprofos | 13194-48-4 | 236-152-1 | ex 2930 90 98 | p | b |
| Fenamidon | 161326-34-7 | nu se aplică | ex 2933 29 90 | p | b |
| Flurtamon | 96525-23-4 | nu se aplică | ex 2932 19 00 | p | b |
| Glufosinat, inclusiv glufosinat de amoniu | 51276-47-2
  77182-82-2 | 257-102-5
  278-636-6 | ex 2931 39 90 | p | b |
| Oxasulfuron | 144651-06-9 | nu se aplică | ex 2935 90 90 | p | b |
| Propineb | 12071-83-9
  9016-72-2 | 235-134-0 | ex 2930 20 00 | p | b |
| Pimetrozină | 123312-89-0 | nu se aplică | ex 2933 69 80 | p | b |
| Quinoxifen | 124495-18-7 | nu se aplică | ex 2933 49 90 | p | b |
| Tiametoxam | 153719-23-4 | nu se aplică | ex 2934 10 00 | p | sr |
| Tiram | 137-26-8 | 205-286-2 | ex 2930 30 00 | p | sr”; |

2.

în tabelul din partea 2 se adaugă următoarele rubrici:

Produs chimic

Nr. CAS

Cod Einecs

Cod NC (***)

Categorie (*)

Restricții la utilizare (**)

„Clorotalonil

1897-45-6

217-588-1

ex 2926 90 70

p

b

Clorprofam

101-21-3

202-925-7

ex 2924 29 70

p

b

Clotianidin

210880-92-5

nu se aplică

ex 2934 10 00

p

sr

Desmedifam

13684-56-5

237-198-5

ex 2924 29 70

p

b

Dimetoat

60-51-5

200-480-3

ex 2930 90 98

p

b

Diquat, inclusiv

dibromură de diquat

2764-72-9

85-00-7

220-433-0

201-579-4

ex 2933 99 80

p

b

Etoprofos

13194-48-4

236-152-1

ex 2930 90 98

p

b

Fenamidon

161326-34-7

nu se aplică

ex 2933 29 90

p

b

Flurtamon

96525-23-4

nu se aplică

ex 2932 19 00

p

b

Glufosinat, inclusiv glufosinat de amoniu

51276-47-2

77182-82-2

257-102-5

278-636-6

ex 2931 39 90

p

b

Oxasulfuron

144651-06-9

nu se aplică

ex 2935 90 90

p

b

Propineb

12071-83-9

9016-72-2

235-134-0

ex 2930 20 00

p

b

Pimetrozină

123312-89-0

nu se aplică

ex 2933 69 80

p

b

Quinoxifen

124495-18-7

nu se aplică

ex 2933 49 90

p

b

Tiametoxam

153719-23-4

nu se aplică

ex 2934 10 00

p

sr

Tiram

137-26-8

205-286-2

ex 2930 30 00

p

sr”;

| 3. | în tabelul din partea 3 se adaugă următoarele rubrici:









  Produs chimic | Nr. CAS aplicabil(e) | Cod SA
  Substanță pură (**) | Cod SA
  Amestecuri care conțin substanța (**) | Categoria |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Hexabromociclododecan | 25637-99-4,
  3194-55-6,
  134237-50-6,
  134237-51-7,
  134237-52-8
  și altele | 2903.89 | | Industrial |
| Forat | 298-02-2 | 2930.90 | 3808.50 | Pesticid”. |

3.

în tabelul din partea 3 se adaugă următoarele rubrici:

Produs chimic

Nr. CAS aplicabil(e)

Cod SA

Substanță pură (**)

Cod SA

Amestecuri care conțin substanța (**)

Categoria

„Hexabromociclododecan

25637-99-4,

3194-55-6,

134237-50-6,

134237-51-7,

134237-52-8

și altele

2903.89

Industrial

Forat

298-02-2

2930.90

3808.50

Pesticid”.

---

ANEXA II

În anexa V la Regulamentul (UE) nr. 649/2012, tabelul din partea 2 se modifică după cum urmează:

| 1. | în rubrica 3, se adaugă următorul text:






  Descrierea produselor chimice/articolului (articolelor) care fac obiectul interdicției la export | Detalii suplimentare, dacă sunt pertinente (de exemplu numele produsului chimic, nr. CE, nr. CAS etc.) |
| --- | --- | --- |
| „— | sulfat de mercur (II) (HgSO4); |

1.

în rubrica 3, se adaugă următorul text:

Descrierea produselor chimice/articolului (articolelor) care fac obiectul interdicției la export

Detalii suplimentare, dacă sunt pertinente (de exemplu numele produsului chimic, nr. CE, nr. CAS etc.)

„—

sulfat de mercur (II) (HgSO4);

| — | azotat de mercur (II) (Hg(NO3)2). |
| --- | --- |

—

azotat de mercur (II) (Hg(NO3)2).

CAS RN 7783-35-9, 10045-94-0

Nr. CE 231-992-5, 233-152-3”;

| 2. | se adaugă următoarele rubrici:







  Nr. | Descrierea produselor chimice/articolului (articolelor) care fac obiectul interdicției la export | Detalii suplimentare, dacă sunt pertinente (de exemplu numele produsului chimic, nr. CE, nr. CAS etc.) |
| --- | --- | --- | --- |
| „5 | Lămpi fluorescente compacte (CFL-uri) destinate iluminatului general:






  (a) | CFL.i ≤ 30 de wați cu un conținut de mercur de peste 2,5 mg pe arzător; |

2.

se adaugă următoarele rubrici:

Nr.

Descrierea produselor chimice/articolului (articolelor) care fac obiectul interdicției la export

Detalii suplimentare, dacă sunt pertinente (de exemplu numele produsului chimic, nr. CE, nr. CAS etc.)

„5

Lămpi fluorescente compacte (CFL-uri) destinate iluminatului general:

(a)

CFL.i ≤ 30 de wați cu un conținut de mercur de peste 2,5 mg pe arzător;

| (b) | CFL.ni ≤ 30 de wați cu un conținut de mercur de peste 3,5 mg pe arzător. |
| --- | --- |

(b)

CFL.ni ≤ 30 de wați cu un conținut de mercur de peste 3,5 mg pe arzător.

6

Următoarele lămpi fluorescente liniare destinate iluminatului general:

| (a) | fosfor triband < 60 de wați cu un conținut de mercur de peste 5 mg pe lampă; |
| --- | --- |

(a)

fosfor triband < 60 de wați cu un conținut de mercur de peste 5 mg pe lampă;

| (b) | fosfor halofosfat ≤ 40 de wați cu un conținut de mercur de peste 10 mg pe lampă. |
| --- | --- |

(b)

fosfor halofosfat ≤ 40 de wați cu un conținut de mercur de peste 10 mg pe lampă.

7

Lămpi cu vapori de mercur de înaltă presiune destinate iluminatului general.

8

Următoarele lămpi fluorescente cu catod rece și adaos de mercur și lămpile fluorescente cu electrod extern pentru afișaje electronice:

| (a) | de lungime scurtă (≤ 500 mm) cu conținut de mercur de peste 3,5 mg pe lampă; |
| --- | --- |

(a)

de lungime scurtă (≤ 500 mm) cu conținut de mercur de peste 3,5 mg pe lampă;

| (b) | de lungime medie (> 500 mm și ≤ 1 500 mm) cu conținut de mercur de peste 5 mg pe lampă; |
| --- | --- |

(b)

de lungime medie (> 500 mm și ≤ 1 500 mm) cu conținut de mercur de peste 5 mg pe lampă;

| (c) | de lungime mare (> 1 500 mm) cu conținut de mercur de peste 13 mg pe lampă.” |
| --- | --- |

(c)

de lungime mare (> 1 500 mm) cu conținut de mercur de peste 13 mg pe lampă.”

---

| 21.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 234/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 234/8

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2020/1069 AL COMISIEI

din 19 iunie 2020

de modificare a Regulamentului delegat (UE) nr. 877/2013 al Comisiei de completare a Regulamentului (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro (1), în special articolul 10 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu declarația Consiliului guvernatorilor Mecanismului european de stabilitate din 15 mai 2020, statele membre a căror monedă este euro pot beneficia de asistență financiară în cadrul măsurii de sprijin în contextul crizei provocate de pandemie, pe baza liniei de credit cu condiții mai stricte din cadrul Mecanismului european de stabilitate, adaptată la situația specifică generată de pandemia de COVID-19. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu declarația Consiliului guvernatorilor Mecanismului european de stabilitate din 15 mai 2020, statele membre a căror monedă este euro pot beneficia de asistență financiară în cadrul măsurii de sprijin în contextul crizei provocate de pandemie, pe baza liniei de credit cu condiții mai stricte din cadrul Mecanismului european de stabilitate, adaptată la situația specifică generată de pandemia de COVID-19.

| (2) | Mai precis, statele membre care beneficiază de măsura de sprijin în contextul crizei provocate de pandemie nu au obligația de a pune în aplicare noi măsuri de politică. Singura cerință este aceea de a utiliza linia de credit pentru a finanța costurile directe și indirecte asociate asistenței medicale, tratamentului și prevenirii, pe fondul pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

(2)

Mai precis, statele membre care beneficiază de măsura de sprijin în contextul crizei provocate de pandemie nu au obligația de a pune în aplicare noi măsuri de politică. Singura cerință este aceea de a utiliza linia de credit pentru a finanța costurile directe și indirecte asociate asistenței medicale, tratamentului și prevenirii, pe fondul pandemiei de COVID-19.

| (3) | În aplicarea articolului 2 alineatele (3) și (4) din Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (2), un stat membru care recurge la măsura de sprijin în contextul crizei provocate de pandemie trebuie să facă obiectul unei supravegheri mai stricte. |
| --- | --- |

(3)

În aplicarea articolului 2 alineatele (3) și (4) din Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (2), un stat membru care recurge la măsura de sprijin în contextul crizei provocate de pandemie trebuie să facă obiectul unei supravegheri mai stricte.

| (4) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul menționat, trebuie să se aplice cerințele de raportare prevăzute la articolul 10 din Regulamentul (UE) nr. 473/2013, detaliate în Regulamentul delegat (UE) nr. 877/2013 al Comisiei (3). |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul menționat, trebuie să se aplice cerințele de raportare prevăzute la articolul 10 din Regulamentul (UE) nr. 473/2013, detaliate în Regulamentul delegat (UE) nr. 877/2013 al Comisiei (3).

| (5) | Regulamentul (UE) nr. 472/2013 prevede că intensitatea supravegherii economice și bugetare ar trebui să fie proporțională și corespunzătoare cu gravitatea dificultăților financiare întâmpinate și ar trebui să fie adaptată în funcție de natura asistenței financiare primite. |
| --- | --- |

(5)

Regulamentul (UE) nr. 472/2013 prevede că intensitatea supravegherii economice și bugetare ar trebui să fie proporțională și corespunzătoare cu gravitatea dificultăților financiare întâmpinate și ar trebui să fie adaptată în funcție de natura asistenței financiare primite.

| (6) | Prin urmare, Regulamentul delegat (UE) nr. 877/2013 trebuie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, Regulamentul delegat (UE) nr. 877/2013 trebuie modificat în consecință.

| (7) | Având în vedere domeniul de aplicare foarte specific și limitat al măsurii de sprijin în contextul crizei provocate de pandemie, este necesar, prin urmare, să se definească cerințele de raportare aplicabile în acest caz. Nu trebuie să fie afectată structura de raportare necesară în cazul în care un stat membru face obiectul unei proceduri de deficit excesiv în temeiul articolului 126 din TFUE sau în cazul în care se află sub supraveghere mai strictă din alte motive decât acela că beneficiază de măsura de sprijin în contextul crizei provocate de pandemie, |
| --- | --- |

(7)

Având în vedere domeniul de aplicare foarte specific și limitat al măsurii de sprijin în contextul crizei provocate de pandemie, este necesar, prin urmare, să se definească cerințele de raportare aplicabile în acest caz. Nu trebuie să fie afectată structura de raportare necesară în cazul în care un stat membru face obiectul unei proceduri de deficit excesiv în temeiul articolului 126 din TFUE sau în cazul în care se află sub supraveghere mai strictă din alte motive decât acela că beneficiază de măsura de sprijin în contextul crizei provocate de pandemie,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul delegat (UE) nr. 877/2013 se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 1 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 1
  Obiect
  Prezentul regulament stabilește specificațiile privind conținutul rapoartelor pe care statele membre a căror monedă este euro trebuie să le prezinte în temeiul articolului 10 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 473/2013.” |
| --- | --- |

1.

Articolul 1 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 1

Obiect

Prezentul regulament stabilește specificațiile privind conținutul rapoartelor pe care statele membre a căror monedă este euro trebuie să le prezinte în temeiul articolului 10 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 473/2013.”

| 2. | Se introduce un nou articol, 2a, cu următorul text:

  „Articolul 2a
  Structura și conținutul rapoartelor prezentate de statele membre care fac obiectul unei supravegheri mai stricte în conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (4) din Regulamentul (UE) nr. 472/2013 ca urmare a faptului că au recurs la măsura de sprijin în contextul crizei provocate de pandemie din cadrul Mecanismului european de stabilitate

  (1)   În cazul în care un stat membru face obiectul unei supravegheri mai stricte exclusiv ca urmare a faptului că a recurs la măsura de sprijin în contextul crizei provocate de pandemie din cadrul Mecanismului european de stabilitate, cerința de raportare pe parcursul anului, în temeiul articolului 10 din Regulamentul (UE) nr. 473/2013, se referă la utilizarea fondurilor aferente măsurii de sprijin în contextul crizei provocate de pandemie pentru a acoperi costurile directe și indirecte asociate asistenței medicale, tratamentului și prevenirii pe fondul pandemiei de COVID-19.


  (2)   Rapoartele trebuie să includă tabelul indicat în anexa II.” |
| --- | --- |

2.

Se introduce un nou articol, 2a, cu următorul text:

„Articolul 2a

Structura și conținutul rapoartelor prezentate de statele membre care fac obiectul unei supravegheri mai stricte în conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (4) din Regulamentul (UE) nr. 472/2013 ca urmare a faptului că au recurs la măsura de sprijin în contextul crizei provocate de pandemie din cadrul Mecanismului european de stabilitate

(1)   În cazul în care un stat membru face obiectul unei supravegheri mai stricte exclusiv ca urmare a faptului că a recurs la măsura de sprijin în contextul crizei provocate de pandemie din cadrul Mecanismului european de stabilitate, cerința de raportare pe parcursul anului, în temeiul articolului 10 din Regulamentul (UE) nr. 473/2013, se referă la utilizarea fondurilor aferente măsurii de sprijin în contextul crizei provocate de pandemie pentru a acoperi costurile directe și indirecte asociate asistenței medicale, tratamentului și prevenirii pe fondul pandemiei de COVID-19.

(2)   Rapoartele trebuie să includă tabelul indicat în anexa II.”

| 3. | Titlul anexei se înlocuiește cu titlul următor:

  „ANEXA I” |
| --- | --- |

3.

Titlul anexei se înlocuiește cu titlul următor:

„ANEXA I”

| 4. | Se adaugă următoarea anexă II:


  „ANEXA II

  Tabel care trebuie transmis trimestrial


  Costuri legate de pandemia de COVID-19 | Anul 2020 | Anul 2021
   (*1) | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| În milioane EUR


  Serie cronologică de date efective la începutul trimestrului în cursul căruia trebuie prezentat raportul | T1 | T2 | T3 | T4 | T1 | T2 | T3 | T4 |
| Costuri pentru asistență medicală, tratament și prevenire direct legate de pandemia de COVID-19 | | | | | | | | |
| [Post] | | | | | | | | |
| [Alte posturi, după caz]  (*2) | | | | | | | | |
| Partea din totalul cheltuielilor publice legate de asistența medicală care se estimează că va fi atribuită direct sau indirect gestionării impactului COVID-19 asupra sistemului de sănătate
   (*3) | | | | | | | | |
| [Post] | | | | | | | | |
| [Alte posturi, după caz]  (*2) | | | | | | | | |
| Alte costuri indirecte legate de asistență medicală, tratament și prevenire pe fondul crizei provocate de COVID-19 | | | | | | | | |
| [Post] | | | | | | | | |
| [Alte posturi, după caz]  (*2) | | | | | | | | |

4.

Se adaugă următoarea anexă II:

„ANEXA II

Tabel care trebuie transmis trimestrial

Costuri legate de pandemia de COVID-19

Anul 2020

Anul 2021
   (*1)

În milioane EUR

Serie cronologică de date efective la începutul trimestrului în cursul căruia trebuie prezentat raportul

T1

T2

T3

T4

T1

T2

T3

T4

Costuri pentru asistență medicală, tratament și prevenire direct legate de pandemia de COVID-19

[Post]

[Alte posturi, după caz]  (*2)

Partea din totalul cheltuielilor publice legate de asistența medicală care se estimează că va fi atribuită direct sau indirect gestionării impactului COVID-19 asupra sistemului de sănătate
   (*3)

[Post]

[Alte posturi, după caz]  (*2)

Alte costuri indirecte legate de asistență medicală, tratament și prevenire pe fondul crizei provocate de COVID-19

[Post]

[Alte posturi, după caz]  (*2)

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în statele membre în conformitate cu tratatele.

Adoptat la Bruxelles, 19 iunie 2020.

Pentru Comisie

Președintele

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 140, 27.5.2013, p. 11.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind consolidarea supravegherii economice și bugetare a statelor membre din zona euro care întâmpină sau care sunt amenințate de dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară (JO L 140, 27.5.2013, p. 1).

2

(3)  Regulamentul delegat (UE) nr. 877/2013 al Comisiei din 27 iunie 2013 de completare a Regulamentului (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro (JO L 244, 13.9.2013, p. 23).

3

(*1)  Ultimul an al perioadei de disponibilitate sau al unei posibile tranșe aferente măsurii de sprijin în contextul crizei provocate de pandemie (luându-se în considerare data care survine mai repede) este în același timp ultimul an de raportare, cu excepția cazului în care statul membru nu a utilizat încă toate fondurile.

*1

(*2)  Posturi și subposturi, după caz, însoțite de explicații adecvate care să permită Comisiei să efectueze o evaluare pertinentă.

*2

(*3)  Acestea pot include, printre altele, cheltuieli pentru spitale, tratament și asistență medicală de recuperare, tratament ambulatoriu și asistență medicală de recuperare, diagnosticare, medicamente, îngrijire preventivă, administrații din domeniul sănătății și îngrijiri medicale pe termen lung.

*3

---

| 21.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 234/11 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 234/11

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/1070 AL COMISIEI

din 20 iulie 2020

de specificare a caracteristicilor punctelor de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă în temeiul articolului 57 alineatul (2) din Directiva (UE) 2018/1972 a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a Codului european al comunicațiilor electronice

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva (UE) 2018/1972 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 de instituire a Codului european al comunicațiilor electronice (1), în special articolul 57 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Astfel cum se precizează în Directiva (UE) 2018/1972, având în vedere faptul că este posibil ca punctele de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă să aibă un impact pozitiv asupra utilizării spectrului de frecvențe radio și asupra dezvoltării comunicațiilor wireless în Uniune, instalarea punctelor de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă ar trebui să fie facilitată printr-un regim de instalare care să nu necesite autorizații. |
| --- | --- |

(1)

Astfel cum se precizează în Directiva (UE) 2018/1972, având în vedere faptul că este posibil ca punctele de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă să aibă un impact pozitiv asupra utilizării spectrului de frecvențe radio și asupra dezvoltării comunicațiilor wireless în Uniune, instalarea punctelor de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă ar trebui să fie facilitată printr-un regim de instalare care să nu necesite autorizații.

| (2) | Un punct de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă cuprinde diferite elemente operaționale, cum ar fi o unitate de prelucrare a semnalelor, o unitate de radiofrecvență, un sistem de antene, conexiuni prin cablu și o carcasă. În unele cazuri, sistemul de antene sau anumite elemente ale acestui sistem ar putea fi instalate separat de celelalte elemente ale punctului de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă și ar putea fi conectate prin unul sau mai multe cabluri dedicate. Acest concept este folosit în cazul sistemelor de antene distribuite sau al unui sistem radio distribuit utilizat de unul sau de mai mulți operatori. Un punct de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă poate fi conceput astfel încât să deservească doi sau mai mulți utilizatori ai spectrului de frecvențe radio. |
| --- | --- |

(2)

Un punct de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă cuprinde diferite elemente operaționale, cum ar fi o unitate de prelucrare a semnalelor, o unitate de radiofrecvență, un sistem de antene, conexiuni prin cablu și o carcasă. În unele cazuri, sistemul de antene sau anumite elemente ale acestui sistem ar putea fi instalate separat de celelalte elemente ale punctului de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă și ar putea fi conectate prin unul sau mai multe cabluri dedicate. Acest concept este folosit în cazul sistemelor de antene distribuite sau al unui sistem radio distribuit utilizat de unul sau de mai mulți operatori. Un punct de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă poate fi conceput astfel încât să deservească doi sau mai mulți utilizatori ai spectrului de frecvențe radio.

| (3) | Pentru a asigura acceptarea lor de către public și instalarea durabilă, punctele de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă menționate la articolul 57 alineatul (1) al doilea paragraf din Directiva (UE) 2018/1972 ar trebui să aibă un impact vizual minim. Pentru a realiza acest lucru, ele ar trebui să fie invizibile pentru publicul larg sau montate pe structura de sprijin într-un mod care să nu deranjeze vizual. Funcționarea lor ar trebui, de asemenea, să asigure un nivel ridicat de protecție a sănătății publice, astfel cum se prevede în Recomandarea 1999/519/CE a Consiliului (2). |
| --- | --- |

(3)

Pentru a asigura acceptarea lor de către public și instalarea durabilă, punctele de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă menționate la articolul 57 alineatul (1) al doilea paragraf din Directiva (UE) 2018/1972 ar trebui să aibă un impact vizual minim. Pentru a realiza acest lucru, ele ar trebui să fie invizibile pentru publicul larg sau montate pe structura de sprijin într-un mod care să nu deranjeze vizual. Funcționarea lor ar trebui, de asemenea, să asigure un nivel ridicat de protecție a sănătății publice, astfel cum se prevede în Recomandarea 1999/519/CE a Consiliului (2).

| (4) | Directiva 2014/53/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3) prevede că echipamentele radio, inclusiv punctele de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă, trebuie să fie construite astfel încât să asigure protecția sănătății și a siguranței persoanelor. |
| --- | --- |

(4)

Directiva 2014/53/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3) prevede că echipamentele radio, inclusiv punctele de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă, trebuie să fie construite astfel încât să asigure protecția sănătății și a siguranței persoanelor.

| (5) | Caracteristicile fizice și tehnice ale punctelor de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă care fac obiectul articolului 57 alineatul (1) al doilea paragraf din Directiva (UE) 2018/1972 ar trebui, prin urmare, definite în termeni de volum maxim, restricții privind greutatea și putere maximă de emisie. Alegerea volumului maxim pentru a delimita impactul vizual al unui punct de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă ar trebui să permită flexibilitatea proiectului și adaptabilitatea la caracteristicile fizice și tehnice ale structurii de sprijin. |
| --- | --- |

(5)

Caracteristicile fizice și tehnice ale punctelor de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă care fac obiectul articolului 57 alineatul (1) al doilea paragraf din Directiva (UE) 2018/1972 ar trebui, prin urmare, definite în termeni de volum maxim, restricții privind greutatea și putere maximă de emisie. Alegerea volumului maxim pentru a delimita impactul vizual al unui punct de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă ar trebui să permită flexibilitatea proiectului și adaptabilitatea la caracteristicile fizice și tehnice ale structurii de sprijin.

| (6) | Studiul efectuat pentru Comisie „Regimul simplificat de instalare a punctelor de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă (4)” [Light Deployment Regime for Small-Area Wireless Access Points (SAWAPs)] demonstrează că un volum maxim de 30 de litri ar trebui să fie suficient pentru a include principalele elemente ale unui punct de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă, asigurând în același timp caracterul discret al acestuia. Acest volum maxim ar trebui să se aplice oricărei instalări a unui singur punct de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă care deservește unul sau mai mulți utilizatori ai spectrului de frecvențe radio, precum și a mai multor puncte de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă care utilizează în comun o infrastructură cu suprafață mică, cum ar fi un stâlp de iluminat, un semafor, un panou de afișaj sau o stație de autobuz, care, având în vedere dimensiunile fizice sau prezența densă într-o anumită zonă sau ambele elemente, riscă să creeze o supraîncărcare vizuală. |
| --- | --- |

(6)

Studiul efectuat pentru Comisie „Regimul simplificat de instalare a punctelor de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă (4)” [Light Deployment Regime for Small-Area Wireless Access Points (SAWAPs)] demonstrează că un volum maxim de 30 de litri ar trebui să fie suficient pentru a include principalele elemente ale unui punct de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă, asigurând în același timp caracterul discret al acestuia. Acest volum maxim ar trebui să se aplice oricărei instalări a unui singur punct de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă care deservește unul sau mai mulți utilizatori ai spectrului de frecvențe radio, precum și a mai multor puncte de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă care utilizează în comun o infrastructură cu suprafață mică, cum ar fi un stâlp de iluminat, un semafor, un panou de afișaj sau o stație de autobuz, care, având în vedere dimensiunile fizice sau prezența densă într-o anumită zonă sau ambele elemente, riscă să creeze o supraîncărcare vizuală.

| (7) | Punctele de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă ar trebui să respecte standardul european EN 62232:2017 (5)„Determinarea intensității câmpurilor de radiofrecvențe, a densității de putere și a ratei specifice de absorbție în apropierea stațiilor de bază utilizate pentru radiocomunicații în scopul evaluării expunerii umane”. Standardul respectiv prevede o metodologie pentru instalarea stațiilor de bază în funcție de puterea lor de emisie în scopul evaluării expunerii umane la câmpurile electromagnetice și este conform cu limitele stabilite în Recomandarea 1999/519/CE. Acest standard este, de asemenea, menționat în secțiunea 6.1 din standardul european armonizat EN 50401:2017 „Standard de produs pentru a demonstra conformitatea echipamentelor cu care sunt dotate stațiile de bază cu limitele expunerii la câmpuri electromagnetice de radiofrecvență (110 MHz-100 GHz), atunci când sunt puse în funcțiune”, în ceea ce privește evaluarea conformității punctului de acces pe suport radio pus în funcțiune în mediul său operațional cu limitele de expunere la câmpurile electromagnetice prevăzute în Recomandarea 1999/519/CE. |
| --- | --- |

(7)

Punctele de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă ar trebui să respecte standardul european EN 62232:2017 (5)„Determinarea intensității câmpurilor de radiofrecvențe, a densității de putere și a ratei specifice de absorbție în apropierea stațiilor de bază utilizate pentru radiocomunicații în scopul evaluării expunerii umane”. Standardul respectiv prevede o metodologie pentru instalarea stațiilor de bază în funcție de puterea lor de emisie în scopul evaluării expunerii umane la câmpurile electromagnetice și este conform cu limitele stabilite în Recomandarea 1999/519/CE. Acest standard este, de asemenea, menționat în secțiunea 6.1 din standardul european armonizat EN 50401:2017 „Standard de produs pentru a demonstra conformitatea echipamentelor cu care sunt dotate stațiile de bază cu limitele expunerii la câmpuri electromagnetice de radiofrecvență (110 MHz-100 GHz), atunci când sunt puse în funcțiune”, în ceea ce privește evaluarea conformității punctului de acces pe suport radio pus în funcțiune în mediul său operațional cu limitele de expunere la câmpurile electromagnetice prevăzute în Recomandarea 1999/519/CE.

| (8) | Standardul EN 62232:2017 se aplică tuturor tipurilor de stații de bază, împărțite în cinci clase de instalare, în funcție de diferitele limite ale puterii lor echivalente izotropic radiate (EIRP), și anume: câțiva miliwați (clasa E0), 2 wați (clasa E2), 10 wați (clasa E10), 100 de wați (clasa E100), respectiv peste 100 de wați (clasa E+). Având în vedere distanțele de siguranță pentru instalare care trebuie respectate în conformitate cu acest standard și întrucât Directiva (UE) 2018/1972 prevede că punctele de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă ar trebui să fie echipamente cu putere redusă, prezentul regulament ar trebui să se aplice, printre clasele enumerate mai sus, numai claselor E0, E2 și E10. Conform tabelului 2 care figurează la punctul 6.2.4 din EN 62232:2017, partea radiantă inferioară a unei antene de clasa E10 trebuie să fie plasată la o înălțime de cel puțin 2,2 metri deasupra zonelor pietonale, pentru a asigura o distanță de cel puțin 20 cm între lobul principal al antenei și corpul unei persoane de 2 m înălțime (6). |
| --- | --- |

(8)

Standardul EN 62232:2017 se aplică tuturor tipurilor de stații de bază, împărțite în cinci clase de instalare, în funcție de diferitele limite ale puterii lor echivalente izotropic radiate (EIRP), și anume: câțiva miliwați (clasa E0), 2 wați (clasa E2), 10 wați (clasa E10), 100 de wați (clasa E100), respectiv peste 100 de wați (clasa E+). Având în vedere distanțele de siguranță pentru instalare care trebuie respectate în conformitate cu acest standard și întrucât Directiva (UE) 2018/1972 prevede că punctele de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă ar trebui să fie echipamente cu putere redusă, prezentul regulament ar trebui să se aplice, printre clasele enumerate mai sus, numai claselor E0, E2 și E10. Conform tabelului 2 care figurează la punctul 6.2.4 din EN 62232:2017, partea radiantă inferioară a unei antene de clasa E10 trebuie să fie plasată la o înălțime de cel puțin 2,2 metri deasupra zonelor pietonale, pentru a asigura o distanță de cel puțin 20 cm între lobul principal al antenei și corpul unei persoane de 2 m înălțime (6).

| (9) | Din motive estetice, instalarea într-un spațiu interior a punctelor de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă din clasa E10, care vor utiliza, probabil, limita maximă de 30 de litri, ar trebui autorizată numai în spații interioare mari, cu o înălțime de cel puțin 4 metri, cum ar fi muzeele, stadioanele, centrele de conferință, aeroporturile, stațiile de metrou, gările feroviare sau centrele comerciale. |
| --- | --- |

(9)

Din motive estetice, instalarea într-un spațiu interior a punctelor de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă din clasa E10, care vor utiliza, probabil, limita maximă de 30 de litri, ar trebui autorizată numai în spații interioare mari, cu o înălțime de cel puțin 4 metri, cum ar fi muzeele, stadioanele, centrele de conferință, aeroporturile, stațiile de metrou, gările feroviare sau centrele comerciale.

| (10) | Un punct de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă nu ar trebui să pună în pericol stabilitatea întregii structuri de sprijin pe care este instalată și, prin urmare, nu ar trebui, din cauza greutății sau a formei sale, să antreneze o eventuală consolidare structurală a structurii de sprijin utilizate. |
| --- | --- |

(10)

Un punct de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă nu ar trebui să pună în pericol stabilitatea întregii structuri de sprijin pe care este instalată și, prin urmare, nu ar trebui, din cauza greutății sau a formei sale, să antreneze o eventuală consolidare structurală a structurii de sprijin utilizate.

| (11) | Pentru a permite supravegherea și monitorizarea de către autoritățile competente, în special în cazul mai multor puncte de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă care sunt adiacente sau amplasate în același loc, orice operator care instalează puncte de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă din clasele E2 sau E10, în conformitate cu caracteristicile stabilite în prezentul regulament, ar trebui să anunțe în timp util autoritatea competentă cu privire la instalație. În acest scop, operatorul ar trebui să transmită autorității competente, în cel mult două săptămâni de la instalare, o notificare cu privire la instalație, care să includă amplasamentul și caracteristicile tehnice ale acestor puncte de acces, precum și o declarație de conformitate a instalației cu dispozițiile prezentului regulament. Pentru a asigura un proces simplu în toate statele membre, această notificare ar trebui transmisă unui punct de informare unic, precum cel instituit în temeiul Directivei 2014/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului (7). |
| --- | --- |

(11)

Pentru a permite supravegherea și monitorizarea de către autoritățile competente, în special în cazul mai multor puncte de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă care sunt adiacente sau amplasate în același loc, orice operator care instalează puncte de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă din clasele E2 sau E10, în conformitate cu caracteristicile stabilite în prezentul regulament, ar trebui să anunțe în timp util autoritatea competentă cu privire la instalație. În acest scop, operatorul ar trebui să transmită autorității competente, în cel mult două săptămâni de la instalare, o notificare cu privire la instalație, care să includă amplasamentul și caracteristicile tehnice ale acestor puncte de acces, precum și o declarație de conformitate a instalației cu dispozițiile prezentului regulament. Pentru a asigura un proces simplu în toate statele membre, această notificare ar trebui transmisă unui punct de informare unic, precum cel instituit în temeiul Directivei 2014/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului (7).

| (12) | Prezentul regulament nu trebuie să aducă atingere competențelor statelor membre de a stabili nivelurile agregate ale câmpurilor electromagnetice care rezultă din instalarea în același loc sau din acumularea într-un anumit spațiu a unor puncte de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă, conform articolului 57 alineatul (1) al doilea paragraf din Directiva (UE) 2018/1972, precum și a altor tipuri de stații de bază, pentru a asigura conformitatea lor cu limitele de expunere agregată aplicabile, în conformitate cu dreptul Uniunii, prin alte mijloace decât autorizațiile individuale pentru instalarea punctelor de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă. |
| --- | --- |

(12)

Prezentul regulament nu trebuie să aducă atingere competențelor statelor membre de a stabili nivelurile agregate ale câmpurilor electromagnetice care rezultă din instalarea în același loc sau din acumularea într-un anumit spațiu a unor puncte de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă, conform articolului 57 alineatul (1) al doilea paragraf din Directiva (UE) 2018/1972, precum și a altor tipuri de stații de bază, pentru a asigura conformitatea lor cu limitele de expunere agregată aplicabile, în conformitate cu dreptul Uniunii, prin alte mijloace decât autorizațiile individuale pentru instalarea punctelor de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă.

| (13) | Întrucât este prevăzută dezvoltarea în continuare a standardelor relevante, dacă acestea trebuie să acopere punctele de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă care utilizează sisteme de antene active, acestor puncte de acces nu ar trebui să li se aplice, în această etapă, regimul de instalare care să nu necesite autorizații. |
| --- | --- |

(13)

Întrucât este prevăzută dezvoltarea în continuare a standardelor relevante, dacă acestea trebuie să acopere punctele de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă care utilizează sisteme de antene active, acestor puncte de acces nu ar trebui să li se aplice, în această etapă, regimul de instalare care să nu necesite autorizații.

| (14) | Aplicarea prezentului regulament ar trebui monitorizată în mod regulat pentru a facilita revizuirea acestuia în funcție de standardul european EN 62232 sau de alte evoluții relevante în materie de standardizare, în special în ceea ce privește utilizarea sistemelor de antene active, evoluția tehnologică în domeniul tehnologiei de ultimă generație a punctelor de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă, necesitatea de a sprijini benzile multiple și soluțiile partajate (cu mai mulți operatori), precum și orice actualizare a Recomandării 1999/519/CE. |
| --- | --- |

(14)

Aplicarea prezentului regulament ar trebui monitorizată în mod regulat pentru a facilita revizuirea acestuia în funcție de standardul european EN 62232 sau de alte evoluții relevante în materie de standardizare, în special în ceea ce privește utilizarea sistemelor de antene active, evoluția tehnologică în domeniul tehnologiei de ultimă generație a punctelor de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă, necesitatea de a sprijini benzile multiple și soluțiile partajate (cu mai mulți operatori), precum și orice actualizare a Recomandării 1999/519/CE.

| (15) | Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere măsurilor naționale privind siguranța, furnizarea de utilități, respectarea proprietății private, inclusiv dreptul proprietarilor de a determina în ce mod își utilizează proprietatea, și nici măsurilor privind drepturile de trecere legate de racordarea punctului de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă la rețeaua cu arie largă de acoperire, în conformitate cu legislația Uniunii. |
| --- | --- |

(15)

Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere măsurilor naționale privind siguranța, furnizarea de utilități, respectarea proprietății private, inclusiv dreptul proprietarilor de a determina în ce mod își utilizează proprietatea, și nici măsurilor privind drepturile de trecere legate de racordarea punctului de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă la rețeaua cu arie largă de acoperire, în conformitate cu legislația Uniunii.

| (16) | Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere aplicării unor regimuri mai puțin restrictive la nivel național pentru instalarea punctelor de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă. |
| --- | --- |

(16)

Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere aplicării unor regimuri mai puțin restrictive la nivel național pentru instalarea punctelor de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă.

| (17) | Întrucât Directiva (UE) 2018/1972 este aplicabilă de la 21 decembrie 2020, prezentul regulament ar trebui să se aplice de la aceeași dată. |
| --- | --- |

(17)

Întrucât Directiva (UE) 2018/1972 este aplicabilă de la 21 decembrie 2020, prezentul regulament ar trebui să se aplice de la aceeași dată.

| (18) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru comunicații, |
| --- | --- |

(18)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru comunicații,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Prezentul regulament stabilește caracteristicile fizice și tehnice ale punctelor de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă menționate la articolul 57 alineatul (1) al doilea paragraf din Directiva (UE) 2018/1972.

Prezentul regulament nu se aplică punctelor de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă dotate cu sisteme de antene active.

Articolul 2

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „puterea echivalentă izotropic radiată (EIRP)” este produsul dintre puterea furnizată antenei și câștigul antenei într-o direcție dată, pentru o antenă izotropă (câștig absolut sau izotrop); |
| --- | --- |

1.

„puterea echivalentă izotropic radiată (EIRP)” este produsul dintre puterea furnizată antenei și câștigul antenei într-o direcție dată, pentru o antenă izotropă (câștig absolut sau izotrop);

| 2. | „sistem de antene” înseamnă o componentă hardware a unui punct de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă care radiază energia de frecvență radio în scopul furnizării de conectivitate pe suport radio către utilizatorii finali; |
| --- | --- |

2.

„sistem de antene” înseamnă o componentă hardware a unui punct de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă care radiază energia de frecvență radio în scopul furnizării de conectivitate pe suport radio către utilizatorii finali;

| 3. | „sisteme de antene active (AAS)” înseamnă un sistem de antene în care amplitudinea și/sau faza dintre elementele antenei sunt ajustate continuu, obținând astfel o diagramă a antenei care variază ca răspuns la variațiile pe termen scurt ale mediului radio. Această definiție exclude reglarea fasciculului pe termen lung, cum ar fi înclinația electrică fixă către partea de jos. Într-un punct de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă echipat cu un AAS, acesta din urmă este integrat în punctul de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă; |
| --- | --- |

3.

„sisteme de antene active (AAS)” înseamnă un sistem de antene în care amplitudinea și/sau faza dintre elementele antenei sunt ajustate continuu, obținând astfel o diagramă a antenei care variază ca răspuns la variațiile pe termen scurt ale mediului radio. Această definiție exclude reglarea fasciculului pe termen lung, cum ar fi înclinația electrică fixă către partea de jos. Într-un punct de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă echipat cu un AAS, acesta din urmă este integrat în punctul de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă;

| 4. | „spațiu interior” înseamnă orice spațiu, inclusiv vehicule de transport, care are un plafon sau un acoperiș ori o structură sau un dispozitiv fix sau mobil ce poate acoperi întreg spațiul și care, cu excepția ușilor, a ferestrelor și a căilor de acces, este complet delimitat de pereți sau margini, fie permanent, fie temporar, indiferent de tipul de material folosit pentru acoperiș, pereți sau margini și indiferent dacă structura respectivă este permanentă sau temporară; |
| --- | --- |

4.

„spațiu interior” înseamnă orice spațiu, inclusiv vehicule de transport, care are un plafon sau un acoperiș ori o structură sau un dispozitiv fix sau mobil ce poate acoperi întreg spațiul și care, cu excepția ușilor, a ferestrelor și a căilor de acces, este complet delimitat de pereți sau margini, fie permanent, fie temporar, indiferent de tipul de material folosit pentru acoperiș, pereți sau margini și indiferent dacă structura respectivă este permanentă sau temporară;

| 5. | „spațiu exterior” înseamnă orice spațiu care nu este interior. |
| --- | --- |

5.

„spațiu exterior” înseamnă orice spațiu care nu este interior.

Articolul 3

(1)   Punctele de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă menționate la articolul 57 alineatul (1) al doilea paragraf din Directiva (UE) 2018/1972 respectă cerințele standardului european prevăzut la punctul B din anexa la prezentul regulament și:

| (a) | fie sunt integrate pe deplin și în siguranță în structura de sprijin și, prin urmare, invizibile pentru publicul larg; |
| --- | --- |

(a)

fie sunt integrate pe deplin și în siguranță în structura de sprijin și, prin urmare, invizibile pentru publicul larg;

| (b) | fie îndeplinesc condițiile prevăzute la punctul A din anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(b)

fie îndeplinesc condițiile prevăzute la punctul A din anexa la prezentul regulament.

(2)   Primul paragraf nu aduce atingere competențelor statelor membre de a stabili nivelurile agregate ale câmpurilor electromagnetice care rezultă din instalarea în același loc sau din acumularea într-un anumit spațiu a unor puncte de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă și de a asigura conformitatea lor cu limitele de expunere agregată la câmpurile electromagnetice care sunt aplicabile în conformitate cu dreptul Uniunii, prin alte mijloace decât autorizațiile individuale pentru instalarea punctelor de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă.

(3)   Operatorii care au instalat puncte de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă din clasele E2 sau E10 care respectă condițiile prevăzute la alineatul (1) informează autoritatea națională competentă în termen de două săptămâni de la instalarea fiecărui punct în cauză cu privire la instalație și la amplasamentul acestor puncte de acces, precum și cu privire la cerințele pe care le îndeplinesc în conformitate cu alineatul respectiv.

Articolul 4

Statele membre monitorizează și raportează periodic Comisiei, prima dată până la 31 decembrie 2021 și, ulterior, în fiecare an, cu privire la aplicarea prezentului regulament, în special cu privire la aplicarea articolului 3 alineatul (1), inclusiv cu privire la tehnologiile utilizate de punctele de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă instalate.

Articolul 5

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 21 decembrie 2020.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 20 iulie 2020.

Pentru Comisie

Președintele

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 321, 17.12.2018, p. 36.

1

(2)  Recomandarea 1999/519/CE a Consiliului din 12 iulie 1999 privind limitarea expunerii publicului larg la câmpurile electromagnetice (0 Hz-300 GHz) (JO L 199, 30.7.1999, p. 59).

2

(3)  Directiva 2014/53/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 aprilie 2014 privind armonizarea legislației statelor membre referitoare la punerea la dispoziție pe piață a echipamentelor radio și de abrogare a Directivei 1999/5/CE (JO L 153, 22.5.2014, p. 62).

3

(4)  Smart 2018/0017, https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/463e2d3d-1d8f-11ea-95ab-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-112125706

4

(5)  Aplicabil pentru gama de frecvențe 110 MHz-100 GHz.

5

(6)  Anexa C.3 la EN 62232:2017.

6

(7)  Directiva 2014/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind măsuri de reducere a costului instalării rețelelor de comunicații electronice de mare viteză (JO L 155, 23.5.2014, p. 1).

7

---

ANEXĂ

A.   Condițiile menționate la articolul 3 alineatul (1) litera (b)

| 1. | Pentru un punct de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă care deservește unul sau mai mulți utilizatori ai spectrului de frecvențe radio, volumul total al părții vizibile publicului larg nu trebuie să depășească 30 de litri. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pentru mai multe puncte de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă care utilizează în comun o infrastructură cu o suprafață individuală delimitată, cum ar fi un stâlp de iluminat, un semafor, un panou de afișaj sau o stație de autobuz, volumul total al părților vizibile publicului larg nu trebuie să depășească 30 de litri. |
| --- | --- |

2.

| 3. | În cazurile în care sistemul de antene și alte elemente ale punctului de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă, cum ar fi o unitate de radiofrecvență, un procesor digital, o unitate de stocare, un sistem de răcire, alimentarea cu energie electrică, conexiunile prin cablu, elementele de racordare sau elementele de împământare și fixare, sunt instalate separat, orice parte a acestor elemente care depășește 30 de litri trebuie să fie invizibilă pentru publicul larg. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Punctul de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă trebuie să asigure consecvența vizuală cu structura de sprijin și să aibă o dimensiune proporțională cu dimensiunea globală a structurii de sprijin, o formă coerentă, culori neutre care să se potrivească cu structura de sprijin sau să se confunde cu aceasta și cabluri ascunse și să nu creeze, împreună cu alte puncte de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă care sunt deja instalate în același sit sau în situri adiacente, o supraîncărcare vizuală. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Greutatea și forma unui punct de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă nu trebuie să necesite o consolidare structurală a structurii de sprijin. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Un punct de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă din clasa de instalare E10 trebuie să fie utilizat doar în spațiul exterior sau în spații interioare mari, cu o înălțime de cel puțin 4 m. |
| --- | --- |

6.

B.   Cerințele din standardul european menționat la articolul 3 alineatul (1)

| 1. | Instalarea punctelor de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă trebuie efectuată în conformitate cu clasele E0, E2 și E10 din tabelul 2 care figurează la punctul 6.2.4 din standardul european EN 62232:2017 „Determinarea intensității câmpurilor de radiofrecvențe, a densității de putere și a ratei specifice de absorbție în apropierea stațiilor de bază utilizate pentru radiocomunicații în scopul evaluării expunerii umane”. |
| --- | --- |

1.

| 2. | În cazul în care sunt amplasate în același loc mai multe sisteme de antene (sau elemente ale acestor sisteme) care corespund unuia sau mai multor puncte de acces pe suport radio cu arie de acoperire restrânsă care fac obiectul prezentului regulament, criteriile aplicabile EIRP incluse în standardul menționat la punctul 1 se aplică sumei EIRP corespunzătoare tuturor sistemelor de antene amplasate în același loc (sau porțiunilor din aceste sisteme). |
| --- | --- |

2.

---

DECIZII

| 21.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 234/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 234/16

---

DECIZIA DELEGATĂ (UE) 22020/1071 A COMISIEI

din 18 mai 2020

de modificare a Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește excluderea din sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii a zborurilor care sosesc din Elveția

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (1), în special articolul 25a alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Articolul 25a din Directiva 2003/87/CE împuternicește Comisia să adopte dispoziții pentru a exclude din sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii (EU ETS) zborurile care sosesc dintr-o țară terță. Aceste dispoziții ar trebui să prevadă o interacțiune optimă între EU ETS și măsurile adoptate de țara terță pentru a reduce impactul aviației asupra schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 25a din Directiva 2003/87/CE împuternicește Comisia să adopte dispoziții pentru a exclude din sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii (EU ETS) zborurile care sosesc dintr-o țară terță. Aceste dispoziții ar trebui să prevadă o interacțiune optimă între EU ETS și măsurile adoptate de țara terță pentru a reduce impactul aviației asupra schimbărilor climatice.

| (2) | Acordul dintre Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană pentru crearea unei legături între respectivele lor scheme de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră (2) („acordul”) a fost semnat la 23 noiembrie 2017 și a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2020. Acordul prevede că zborurile dinspre aerodromuri situate pe teritoriul Elveției către aerodromuri situate în Spațiul Economic European (SEE) trebuie excluse din EU ETS. |
| --- | --- |

(2)

Acordul dintre Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană pentru crearea unei legături între respectivele lor scheme de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră (2) („acordul”) a fost semnat la 23 noiembrie 2017 și a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2020. Acordul prevede că zborurile dinspre aerodromuri situate pe teritoriul Elveției către aerodromuri situate în Spațiul Economic European (SEE) trebuie excluse din EU ETS.

| (3) | Prin urmare, Directiva 2003/87/CE ar trebui modificată pentru a exclude din EU ETS zborurile dinspre aerodromuri situate în Elveția către aerodromuri situate în SEE. Pentru a menține stabilitatea acoperirii operatorilor, această excludere nu ar trebui să afecteze dispozițiile care exclud din EU ETS anumite activități de aviație pe baza unor praguri specificate privind numărul de zboruri sau emisiile per operator. |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, Directiva 2003/87/CE ar trebui modificată pentru a exclude din EU ETS zborurile dinspre aerodromuri situate în Elveția către aerodromuri situate în SEE. Pentru a menține stabilitatea acoperirii operatorilor, această excludere nu ar trebui să afecteze dispozițiile care exclud din EU ETS anumite activități de aviație pe baza unor praguri specificate privind numărul de zboruri sau emisiile per operator.

| (4) | Prin urmare, Directiva 2003/87/CE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, Directiva 2003/87/CE ar trebui modificată în consecință.

| (5) | Întrucât acordul a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2020, prezenta decizie ar trebui să se aplice de la aceeași dată, |
| --- | --- |

(5)

Întrucât acordul a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2020, prezenta decizie ar trebui să se aplice de la aceeași dată,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Al doilea paragraf de la rubrica „Aviație” din coloana „Activități” a tabelului din anexa I la Directiva 2003/87/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | al doilea paragraf de la litera (j) se înlocuiește cu următorul text:

  „Zborurile menționate la litera (l) sau cele efectuate exclusiv pentru transportul, în misiune oficială, al unui monarh în exercițiu și al rudelor sale apropiate, al șefilor de stat, al șefilor de guvern și al miniștrilor unui stat membru nu pot fi excluse în temeiul prezentei litere;” |
| --- | --- |

1.

al doilea paragraf de la litera (j) se înlocuiește cu următorul text:

„Zborurile menționate la litera (l) sau cele efectuate exclusiv pentru transportul, în misiune oficială, al unui monarh în exercițiu și al rudelor sale apropiate, al șefilor de stat, al șefilor de guvern și al miniștrilor unui stat membru nu pot fi excluse în temeiul prezentei litere;”

| 2. | litera (k) se înlocuiește cu următorul text:






  „(k) | începând de la 1 ianuarie 2013 și până la 31 decembrie 2030, zborurile care, cu excepția prezentei litere, s-ar încadra în această activitate și sunt efectuate de un operator de aeronave necomercial care efectuează zboruri cu emisii anuale totale mai mici de 1 000 de tone pe an [inclusiv emisiile generate de zborurile menționate la litera (l)];”; |
| --- | --- | --- |

2.

litera (k) se înlocuiește cu următorul text:

„(k)

începând de la 1 ianuarie 2013 și până la 31 decembrie 2030, zborurile care, cu excepția prezentei litere, s-ar încadra în această activitate și sunt efectuate de un operator de aeronave necomercial care efectuează zboruri cu emisii anuale totale mai mici de 1 000 de tone pe an [inclusiv emisiile generate de zborurile menționate la litera (l)];”;

| 3. | se adaugă următoarea literă (l):






  „(l) | zborurile dinspre aerodromuri situate în Elveția către aerodromuri situate în SEE.”. |
| --- | --- | --- |

3.

se adaugă următoarea literă (l):

„(l)

zborurile dinspre aerodromuri situate în Elveția către aerodromuri situate în SEE.”.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 ianuarie 2020.

Adoptată la Bruxelles, 18 mai 2020.

Pentru Comisie

Președintele

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 275, 25.10.2003, p. 32.

1

(2)  
  JO L 322, 7.12.2017, p. 3.

2

---

| 21.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 234/18 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 234/18

---

DECIZIA (PESC) 2020/1072 A COMITETULUI POLITIC ȘI DE SECURITATE

din 16 iulie 2020

privind numirea comandantului forței misiunii UE pentru misiunea militară a Uniunii Europene pentru a contribui la instruirea forțelor de securitate somaleze (EUTM Somalia) și de abrogare a Deciziei (PESC) 2019/1264 (EUTM Somalia/1/2020)

COMITETUL POLITIC ȘI DE SECURITATE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 38,

având în vedere Decizia 2010/96/PESC a Consiliului din 15 februarie 2010 privind o misiune militară a Uniunii Europene pentru a contribui la instruirea forțelor de securitate somaleze (1), în special articolul 5,

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 5 alineatul (1) din Decizia 2010/96/PESC, Consiliul a autorizat Comitetul politic și de securitate (COPS), în conformitate cu articolul 38 din Tratatul privind Uniunea Europeană, să adopte deciziile corespunzătoare referitoare la controlul politic și la conducerea strategică a misiunii militare a Uniunii Europene pentru a contribui la instruirea forțelor de securitate somaleze (EUTM Somalia), inclusiv deciziile de numire a următorilor comandanți ai forței misiunii UE. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 5 alineatul (1) din Decizia 2010/96/PESC, Consiliul a autorizat Comitetul politic și de securitate (COPS), în conformitate cu articolul 38 din Tratatul privind Uniunea Europeană, să adopte deciziile corespunzătoare referitoare la controlul politic și la conducerea strategică a misiunii militare a Uniunii Europene pentru a contribui la instruirea forțelor de securitate somaleze (EUTM Somalia), inclusiv deciziile de numire a următorilor comandanți ai forței misiunii UE.

| (2) | Decizia (PESC) 2017/971 a Consiliului (2) a modificat lanțul de comandă al EUTM Somalia. |
| --- | --- |

(2)

Decizia (PESC) 2017/971 a Consiliului (2) a modificat lanțul de comandă al EUTM Somalia.

| (3) | La 23 iulie 2019, COPS a adoptat Decizia (PESC) 2019/1264 (3) prin care generalul de brigadă Antonello DE SIO a fost numit comandant al forței misiunii UE pentru EUTM Somalia. |
| --- | --- |

(3)

La 23 iulie 2019, COPS a adoptat Decizia (PESC) 2019/1264 (3) prin care generalul de brigadă Antonello DE SIO a fost numit comandant al forței misiunii UE pentru EUTM Somalia.

| (4) | La 26 iunie 2020, directorul Capacității militare de planificare și conducere a propus numirea generalului de brigadă Fabiano ZINZONE ca succesor al generalului de brigadă Antonello DE SIO în funcția de comandant al forței misiunii UE pentru EUTM Somalia începând cu 9 august 2020. |
| --- | --- |

(4)

La 26 iunie 2020, directorul Capacității militare de planificare și conducere a propus numirea generalului de brigadă Fabiano ZINZONE ca succesor al generalului de brigadă Antonello DE SIO în funcția de comandant al forței misiunii UE pentru EUTM Somalia începând cu 9 august 2020.

| (5) | La 1 iulie 2020, Comitetul militar al UE a fost de acord să recomande COPS aprobarea propunerii. |
| --- | --- |

(5)

La 1 iulie 2020, Comitetul militar al UE a fost de acord să recomande COPS aprobarea propunerii.

| (6) | Ar trebui luată o decizie privind numirea generalului de brigadă Fabiano ZINZONE. Decizia (PESC) 2019/1264 ar trebui abrogată. |
| --- | --- |

(6)

Ar trebui luată o decizie privind numirea generalului de brigadă Fabiano ZINZONE. Decizia (PESC) 2019/1264 ar trebui abrogată.

| (7) | În conformitate cu articolul 5 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la elaborarea și la punerea în aplicare a deciziilor și acțiunilor Uniunii care au implicații în materie de apărare. Prin urmare, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei decizii, aceasta nu este obligatorie pentru respectivul stat membru și nu i se aplică, |
| --- | --- |

(7)

În conformitate cu articolul 5 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la elaborarea și la punerea în aplicare a deciziilor și acțiunilor Uniunii care au implicații în materie de apărare. Prin urmare, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei decizii, aceasta nu este obligatorie pentru respectivul stat membru și nu i se aplică,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Generalul de brigadă Fabiano ZINZONE este numit comandant al forței misiunii UE pentru misiunea militară a Uniunii Europene pentru a contribui la instruirea forțelor de securitate somaleze (EUTM Somalia) începând cu 9 august 2020.

Articolul 2

Decizia (PESC) 2019/1264 este abrogată începând cu 9 august 2020.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 16 iulie 2020.

Pentru Comitetul politic și de securitate

Președintele

S. FROM-EMMESBERGER

---

(1)  
  JO L 44, 19.2.2010, p. 16.

1

(2)  Decizia (PESC) 2017/971 a Consiliului din 8 iunie 2017 de stabilire a modalităților de planificare și conducere pentru misiunile PSAC militare neexecutive ale UE și de modificare a Deciziilor 2010/96/PESC privind o misiune militară a Uniunii Europene pentru a contribui la instruirea forțelor de securitate somaleze, 2013/34/PESC privind o misiune militară a Uniunii Europene pentru a contribui la instruirea forțelor armate maliene (EUTM Mali) și (PESC) 2016/610 privind o misiune PSAC de instruire militară a Uniunii Europene în Republica Centrafricană (EUTM RCA) (JO L 146, 9.6.2017, p. 133).

2

(3)  Decizia (PESC) 2019/1264 a Comitetului politic și de securitate din 23 iulie 2019 privind numirea comandantului forței misiunii UE pentru misiunea militară a Uniunii Europene pentru a contribui la instruirea forțelor de securitate somaleze (EUTM Somalia) (EUTM Somalia/1/2019) (JO L 199, 26.7.2019, p. 6).

3

---

| 21.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 234/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 234/20

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/1073 A COMISIEI

din 17 iulie 2020

de acordare a unei derogări solicitate de Țările de Jos în temeiul Directivei 91/676/CEE a Consiliului privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole

(Numai textul în limba neerlandeză este autentic)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 91/676/CEE a Consiliului din 12 decembrie 1991 privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole (1), în special anexa III punctul 2 al treilea paragraf,

întrucât:

| (1) | Prin Decizia 2005/880/CE (2), Comisia a acordat o derogare solicitată de Țările de Jos în conformitate cu Directiva 91/676/CEE în scopul autorizării împrăștierii gunoiului de grajd în limita a 250 kg de azot pe hectar pe an, în ferme cu o suprafață formată în proporție de cel puțin 70 % din pajiști. |
| --- | --- |

(1)

Prin Decizia 2005/880/CE (2), Comisia a acordat o derogare solicitată de Țările de Jos în conformitate cu Directiva 91/676/CEE în scopul autorizării împrăștierii gunoiului de grajd în limita a 250 kg de azot pe hectar pe an, în ferme cu o suprafață formată în proporție de cel puțin 70 % din pajiști.

| (2) | Prin Decizia 2010/65/UE (3), Comisia a modificat Decizia 2005/880/CE și a prelungit derogarea până la 31 decembrie 2013. |
| --- | --- |

(2)

Prin Decizia 2010/65/UE (3), Comisia a modificat Decizia 2005/880/CE și a prelungit derogarea până la 31 decembrie 2013.

| (3) | Prin Decizia de punere în aplicare 2014/291/UE a Comisiei (4), care a expirat la 31 decembrie 2017, Țările de Jos au primit o derogare în temeiul Directivei 91/676/CEE de a autoriza împrăștierea gunoiului de grajd în fermele cu o suprafață formată în proporție de cel puțin 80 % din pajiști, în limita a 230 kg de azot pe hectar pe an pentru fermele de pe solurile nisipoase din sud și din centru și de pe solurile de loess și în limita a 250 kg de azot pe hectar pe an pentru fermele de pe alte tipuri de sol. Derogarea viza 19 564 de ferme în 2016, reprezentând 47 % din suprafața agricolă netă totală din Țările de Jos. |
| --- | --- |

(3)

Prin Decizia de punere în aplicare 2014/291/UE a Comisiei (4), care a expirat la 31 decembrie 2017, Țările de Jos au primit o derogare în temeiul Directivei 91/676/CEE de a autoriza împrăștierea gunoiului de grajd în fermele cu o suprafață formată în proporție de cel puțin 80 % din pajiști, în limita a 230 kg de azot pe hectar pe an pentru fermele de pe solurile nisipoase din sud și din centru și de pe solurile de loess și în limita a 250 kg de azot pe hectar pe an pentru fermele de pe alte tipuri de sol. Derogarea viza 19 564 de ferme în 2016, reprezentând 47 % din suprafața agricolă netă totală din Țările de Jos.

| (4) | Prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/820 a Comisiei (5), care a încetat să se mai aplice de la 1 ianuarie 2020, Țările de Jos au primit o derogare în temeiul Directivei 91/676/CEE de a autoriza împrăștierea gunoiului de grajd în fermele cu o suprafață formată în proporție de cel puțin 80 % din pajiști, în limita a 230 kg de azot pe hectar pe an pentru fermele de pe solurile nisipoase din sud și din centru și de pe solurile de loess și în limita a 250 kg de azot pe hectar pe an pentru fermele de pe alte tipuri de sol. Derogarea viza 18 818 ferme în 2019, reprezentând 44,7 % din suprafața agricolă netă totală din Țările de Jos. |
| --- | --- |

(4)

Prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/820 a Comisiei (5), care a încetat să se mai aplice de la 1 ianuarie 2020, Țările de Jos au primit o derogare în temeiul Directivei 91/676/CEE de a autoriza împrăștierea gunoiului de grajd în fermele cu o suprafață formată în proporție de cel puțin 80 % din pajiști, în limita a 230 kg de azot pe hectar pe an pentru fermele de pe solurile nisipoase din sud și din centru și de pe solurile de loess și în limita a 250 kg de azot pe hectar pe an pentru fermele de pe alte tipuri de sol. Derogarea viza 18 818 ferme în 2019, reprezentând 44,7 % din suprafața agricolă netă totală din Țările de Jos.

| (5) | Astfel cum se precizează în Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/820, în ultimii ani, punerea în aplicare de către Țările de Jos a politicii sale de gestionare a gunoiului de grajd a suferit unele regrese, ceea ce a condus la o situație în care au existat îngrijorări cu privire la o posibilă fraudă. Această situație a impus Țărilor de Jos să își intensifice eforturile de prevenire a fraudei în punerea în aplicare a politicii lor privind gunoiul de grajd. Deși cel de al șaselea program de acțiune neerlandez prevede deja măsuri care vizează înăsprirea controalelor și a inspecțiilor, în vederea îmbunătățirii respectării generale a normelor politicii neerlandeze privind gunoiul de grajd, erau necesare eforturi suplimentare pentru a promova punerea efectivă în aplicare și respectarea deplină a politicii în cauză. Aceste eforturi includeau elaborarea unei strategii consolidate de asigurare a respectării legislației, ținând seama și de dispozițiile Directivei 2008/99/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6). Strategia trebuia să se bazeze pe o evaluare independentă a respectării normelor politicii neerlandeze privind gunoiul de grajd și să cuprindă măsuri specifice care să vizeze consolidarea în continuare a inspecțiilor și a controalelor și o metodologie clară de stabilire a unor penalități și sancțiuni suficient de disuasive. Prin urmare, s-a justificat limitarea perioadei de valabilitate a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2018/820, pentru a permite Țărilor de Jos să pună pe deplin în aplicare strategia consolidată de asigurare a respectării legislației. |
| --- | --- |

(5)

Astfel cum se precizează în Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/820, în ultimii ani, punerea în aplicare de către Țările de Jos a politicii sale de gestionare a gunoiului de grajd a suferit unele regrese, ceea ce a condus la o situație în care au existat îngrijorări cu privire la o posibilă fraudă. Această situație a impus Țărilor de Jos să își intensifice eforturile de prevenire a fraudei în punerea în aplicare a politicii lor privind gunoiul de grajd. Deși cel de al șaselea program de acțiune neerlandez prevede deja măsuri care vizează înăsprirea controalelor și a inspecțiilor, în vederea îmbunătățirii respectării generale a normelor politicii neerlandeze privind gunoiul de grajd, erau necesare eforturi suplimentare pentru a promova punerea efectivă în aplicare și respectarea deplină a politicii în cauză. Aceste eforturi includeau elaborarea unei strategii consolidate de asigurare a respectării legislației, ținând seama și de dispozițiile Directivei 2008/99/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6). Strategia trebuia să se bazeze pe o evaluare independentă a respectării normelor politicii neerlandeze privind gunoiul de grajd și să cuprindă măsuri specifice care să vizeze consolidarea în continuare a inspecțiilor și a controalelor și o metodologie clară de stabilire a unor penalități și sancțiuni suficient de disuasive. Prin urmare, s-a justificat limitarea perioadei de valabilitate a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2018/820, pentru a permite Țărilor de Jos să pună pe deplin în aplicare strategia consolidată de asigurare a respectării legislației.

| (6) | Prin scrisoarea din 4 februarie 2020, Țările de Jos au prezentat Comisiei o cerere, în conformitate cu punctul 2 al treilea paragraf din anexa III la Directiva 91/676/CEE, de reînnoire a derogării pentru perioada 2020-2021 (denumită în continuare „cererea Țărilor de Jos”). |
| --- | --- |

(6)

Prin scrisoarea din 4 februarie 2020, Țările de Jos au prezentat Comisiei o cerere, în conformitate cu punctul 2 al treilea paragraf din anexa III la Directiva 91/676/CEE, de reînnoire a derogării pentru perioada 2020-2021 (denumită în continuare „cererea Țărilor de Jos”).

| (7) | Țările de Jos pun în aplicare, în conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din Directiva 91/676/CEE, un program de acțiune pe întregul lor teritoriu. Legislația neerlandeză de punere în aplicare a Directivei 91/676/CEE prevede standarde de împrăștiere atât pentru azot, cât și pentru fosfat. |
| --- | --- |

(7)

Țările de Jos pun în aplicare, în conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din Directiva 91/676/CEE, un program de acțiune pe întregul lor teritoriu. Legislația neerlandeză de punere în aplicare a Directivei 91/676/CEE prevede standarde de împrăștiere atât pentru azot, cât și pentru fosfat.

| (8) | Conform datelor furnizate de Țările de Jos, în perioada 2016-2019, numărul de bovine din țară a scăzut cu 0,2 % comparativ cu perioada 2012-2015. Numărul de porcine și de păsări de curte din Țările de Jos a crescut în aceeași perioadă cu 0,6 %, respectiv cu 3,4 %. Din 2006, legislația neerlandeză (7) stabilește limite pentru numărul de porcine și de păsări de curte. Mai mult, începând cu luna ianuarie 2015, legislația neerlandeză (8) impune prelucrarea unei cote corespunzătoare din surplusul de gunoi de grajd provenit din sectorul produselor lactate. În plus, de la 1 ianuarie 2018, în Țările de Jos s-a introdus (9) un sistem privind drepturile de producție de fosfați pentru bovinele de lapte. Toate aceste măsuri urmăresc prevenirea poluării corpurilor de apă. |
| --- | --- |

(8)

Conform datelor furnizate de Țările de Jos, în perioada 2016-2019, numărul de bovine din țară a scăzut cu 0,2 % comparativ cu perioada 2012-2015. Numărul de porcine și de păsări de curte din Țările de Jos a crescut în aceeași perioadă cu 0,6 %, respectiv cu 3,4 %. Din 2006, legislația neerlandeză (7) stabilește limite pentru numărul de porcine și de păsări de curte. Mai mult, începând cu luna ianuarie 2015, legislația neerlandeză (8) impune prelucrarea unei cote corespunzătoare din surplusul de gunoi de grajd provenit din sectorul produselor lactate. În plus, de la 1 ianuarie 2018, în Țările de Jos s-a introdus (9) un sistem privind drepturile de producție de fosfați pentru bovinele de lapte. Toate aceste măsuri urmăresc prevenirea poluării corpurilor de apă.

| (9) | Țările de Jos au raportat că, în perioada 2014-2017, s-au utilizat în țară 417 000 de tone de azot din gunoiul de grajd, ceea ce a reprezentat o creștere de 4,04 % comparativ cu perioada 2010-2013. Utilizarea îngrășămintelor chimice cu azot în Țările de Jos a crescut cu aproximativ 3,3 % în perioada 2014-2017, comparativ cu perioada 2010-2013. |
| --- | --- |

(9)

Țările de Jos au raportat că, în perioada 2014-2017, s-au utilizat în țară 417 000 de tone de azot din gunoiul de grajd, ceea ce a reprezentat o creștere de 4,04 % comparativ cu perioada 2010-2013. Utilizarea îngrășămintelor chimice cu azot în Țările de Jos a crescut cu aproximativ 3,3 % în perioada 2014-2017, comparativ cu perioada 2010-2013.

| (10) | Conform datelor științifice prezentate de autoritățile neerlandeze, clima din Țările de Jos, caracterizată de ploi anuale distribuite uniform pe parcursul anului și de o variație anuală relativ redusă a temperaturilor, favorizează o perioadă lungă de creștere a ierbii, de 250 de zile pe an. |
| --- | --- |

(10)

Conform datelor științifice prezentate de autoritățile neerlandeze, clima din Țările de Jos, caracterizată de ploi anuale distribuite uniform pe parcursul anului și de o variație anuală relativ redusă a temperaturilor, favorizează o perioadă lungă de creștere a ierbii, de 250 de zile pe an.

| (11) | Mai mult, informațiile furnizate de Țările de Jos în contextul derogării anterioare acordate prin Decizia de punere în aplicare 2014/291/UE indică faptul că derogarea nu a avut drept consecință o deteriorare a corpurilor de apă din Țările de Jos. De exemplu, concentrația de nitrați din apa care trece din rizosferă în exploatațiile monitorizate care fac obiectul autorizațiilor a scăzut din 2006, fiind, în medie, sub 50 mg/l în 2017 și în 2018. Cu toate acestea, datele provizorii indică o creștere a concentrației de nitrați în 2019 în solurile nisipoase și de loess din sud, ca urmare a efectelor secetei din 2018. |
| --- | --- |

(11)

Mai mult, informațiile furnizate de Țările de Jos în contextul derogării anterioare acordate prin Decizia de punere în aplicare 2014/291/UE indică faptul că derogarea nu a avut drept consecință o deteriorare a corpurilor de apă din Țările de Jos. De exemplu, concentrația de nitrați din apa care trece din rizosferă în exploatațiile monitorizate care fac obiectul autorizațiilor a scăzut din 2006, fiind, în medie, sub 50 mg/l în 2017 și în 2018. Cu toate acestea, datele provizorii indică o creștere a concentrației de nitrați în 2019 în solurile nisipoase și de loess din sud, ca urmare a efectelor secetei din 2018.

| (12) | Datele raportate de Țările de Jos în conformitate cu articolul 10 din Directiva 91/676/CEE arată că, în perioada 2012-2015, aproximativ 88 % dintre stațiile de monitorizare a apelor subterane din Țările de Jos au înregistrat concentrații medii de nitrați sub 50 mg/l și că 79 % dintre aceste stații de monitorizare au înregistrat concentrații medii de nitrați sub 25 mg/l. De asemenea, datele arată că, în perioada 2012-2015, 99 % dintre stațiile de monitorizare a apelor de suprafață din Țările de Jos au înregistrat concentrații medii de nitrați sub 50 mg/l și că 96 % dintre aceste stații de monitorizare au înregistrat concentrații medii de nitrați sub 25 mg/l. Datele indică o tendință stabilă sau descendentă a concentrației de nitrați din apele subterane și de suprafață în comparație cu perioada 2008-2011. Cu toate acestea, în perioada de raportare 2012-2015, 60 % dintre apele dulci au fost eutrofice, 13 % potențial eutrofice, iar 27 % nu au fost eutrofice. |
| --- | --- |

(12)

Datele raportate de Țările de Jos în conformitate cu articolul 10 din Directiva 91/676/CEE arată că, în perioada 2012-2015, aproximativ 88 % dintre stațiile de monitorizare a apelor subterane din Țările de Jos au înregistrat concentrații medii de nitrați sub 50 mg/l și că 79 % dintre aceste stații de monitorizare au înregistrat concentrații medii de nitrați sub 25 mg/l. De asemenea, datele arată că, în perioada 2012-2015, 99 % dintre stațiile de monitorizare a apelor de suprafață din Țările de Jos au înregistrat concentrații medii de nitrați sub 50 mg/l și că 96 % dintre aceste stații de monitorizare au înregistrat concentrații medii de nitrați sub 25 mg/l. Datele indică o tendință stabilă sau descendentă a concentrației de nitrați din apele subterane și de suprafață în comparație cu perioada 2008-2011. Cu toate acestea, în perioada de raportare 2012-2015, 60 % dintre apele dulci au fost eutrofice, 13 % potențial eutrofice, iar 27 % nu au fost eutrofice.

| (13) | După examinarea cererii Țărilor de Jos și luând în considerare cel de al șaselea program de acțiune neerlandez și experiența dobândită în urma derogării acordate prin Decizia de punere în aplicare 2014/291/UE, Comisia consideră că cantitatea de gunoi de grajd propusă de Țările de Jos, echivalentă cu 230 kg de azot pe hectar pe an pentru fermele cu o suprafață formată în proporție de cel puțin 80 % din pajiști de pe solurile nisipoase din sud și din centru și de pe solurile de loess și cu 250 kg de azot pe hectar pe an pentru fermele cu o suprafață formată în proporție de cel puțin 80 % din pajiști, de pe alte tipuri de sol, nu va aduce atingere realizării obiectivelor prevăzute în Directiva 91/676/CEE, sub rezerva respectării anumitor condiții stricte de către Țările de Jos și se justifică pe baza unor criterii obiective. |
| --- | --- |

(13)

După examinarea cererii Țărilor de Jos și luând în considerare cel de al șaselea program de acțiune neerlandez și experiența dobândită în urma derogării acordate prin Decizia de punere în aplicare 2014/291/UE, Comisia consideră că cantitatea de gunoi de grajd propusă de Țările de Jos, echivalentă cu 230 kg de azot pe hectar pe an pentru fermele cu o suprafață formată în proporție de cel puțin 80 % din pajiști de pe solurile nisipoase din sud și din centru și de pe solurile de loess și cu 250 kg de azot pe hectar pe an pentru fermele cu o suprafață formată în proporție de cel puțin 80 % din pajiști, de pe alte tipuri de sol, nu va aduce atingere realizării obiectivelor prevăzute în Directiva 91/676/CEE, sub rezerva respectării anumitor condiții stricte de către Țările de Jos și se justifică pe baza unor criterii obiective.

| (14) | Țările de Jos ar trebui să se asigure că nu crește presiunea asupra corpurilor de apă ca urmare a creșterii efectivului de animale și a producției aferente de gunoi de grajd. În acest scop, Țările de Jos ar trebui să se asigure că producția totală de gunoi de grajd, atât în ceea ce privește azotul, cât și în ceea ce privește fosforul, nu crește peste nivelul anului 2002. Noua legislație de punere în aplicare a celui de al șaselea program de acțiune neerlandez ar trebui, prin urmare, să prevadă un plafon obligatoriu pentru producția de gunoi de grajd, care nu trebuie depășit și care poate fi invocat împotriva fermierilor individuali, dacă este necesar. |
| --- | --- |

(14)

Țările de Jos ar trebui să se asigure că nu crește presiunea asupra corpurilor de apă ca urmare a creșterii efectivului de animale și a producției aferente de gunoi de grajd. În acest scop, Țările de Jos ar trebui să se asigure că producția totală de gunoi de grajd, atât în ceea ce privește azotul, cât și în ceea ce privește fosforul, nu crește peste nivelul anului 2002. Noua legislație de punere în aplicare a celui de al șaselea program de acțiune neerlandez ar trebui, prin urmare, să prevadă un plafon obligatoriu pentru producția de gunoi de grajd, care nu trebuie depășit și care poate fi invocat împotriva fermierilor individuali, dacă este necesar.

| (15) | Autorizațiile pentru fermierii individuali se acordă în anumite condiții care urmăresc să asigure fertilizarea la nivel de fermă în funcție de nevoile culturilor, precum și reducerea și prevenirea pierderilor de azot și de fosfor în apă. Aceste condiții ar trebui, prin urmare, să includă cerințe privind elaborarea unui plan de fertilizare la nivel de fermă, înregistrarea practicilor de fertilizare prin intermediul registrelor de fertilizare, analiza periodică a solului, acoperirea cu înveliș vegetal, în timpul iernii, a suprafețelor cultivate anterior cu porumb, respectarea prevederilor specifice cu privire la aratul pajiștilor, interdicția de a împrăștia gunoi de grajd înainte de aratul pajiștilor, luarea în considerare a contribuției culturilor de leguminoase la fertilizare și interdicția de a împrăștia fosfat din îngrășăminte chimice pe soluri. |
| --- | --- |

(15)

Autorizațiile pentru fermierii individuali se acordă în anumite condiții care urmăresc să asigure fertilizarea la nivel de fermă în funcție de nevoile culturilor, precum și reducerea și prevenirea pierderilor de azot și de fosfor în apă. Aceste condiții ar trebui, prin urmare, să includă cerințe privind elaborarea unui plan de fertilizare la nivel de fermă, înregistrarea practicilor de fertilizare prin intermediul registrelor de fertilizare, analiza periodică a solului, acoperirea cu înveliș vegetal, în timpul iernii, a suprafețelor cultivate anterior cu porumb, respectarea prevederilor specifice cu privire la aratul pajiștilor, interdicția de a împrăștia gunoi de grajd înainte de aratul pajiștilor, luarea în considerare a contribuției culturilor de leguminoase la fertilizare și interdicția de a împrăștia fosfat din îngrășăminte chimice pe soluri.

| (16) | Raportul privind impactul Directivei 91/676/CEE asupra emisiilor gazoase de azot (10) a concluzionat că, în unele regiuni cu o densitate mare a efectivelor de animale, derogarea poate conduce la emisii mai mari de gaze. Această posibilă consecință a derogării privind emisiile de amoniac a fost confirmată într-un raport din 12 februarie 2020 întocmit de „Commissie Deskundigen Meststoffenwet” din Țările de Jos, care a fost furnizat Comisiei. Aceste emisii au ca rezultat depuneri de azot suplimentare care afectează în mod negativ siturile Natura 2000 și calitatea apelor, conducând la eutrofizare. Prin urmare, ar trebui luate măsuri adecvate pentru a se reduce emisiile de amoniac, inclusiv tehnici de împrăștiere cu emisii scăzute, dacă este necesar în combinație cu o temperatură maximă la care se poate împrăștia gunoiul de grajd. |
| --- | --- |

(16)

Raportul privind impactul Directivei 91/676/CEE asupra emisiilor gazoase de azot (10) a concluzionat că, în unele regiuni cu o densitate mare a efectivelor de animale, derogarea poate conduce la emisii mai mari de gaze. Această posibilă consecință a derogării privind emisiile de amoniac a fost confirmată într-un raport din 12 februarie 2020 întocmit de „Commissie Deskundigen Meststoffenwet” din Țările de Jos, care a fost furnizat Comisiei. Aceste emisii au ca rezultat depuneri de azot suplimentare care afectează în mod negativ siturile Natura 2000 și calitatea apelor, conducând la eutrofizare. Prin urmare, ar trebui luate măsuri adecvate pentru a se reduce emisiile de amoniac, inclusiv tehnici de împrăștiere cu emisii scăzute, dacă este necesar în combinație cu o temperatură maximă la care se poate împrăștia gunoiul de grajd.

| (17) | În conformitate cu cerințele Deciziei de punere în aplicare (UE) 2018/820, Țările de Jos și-au notificat strategia consolidată de asigurare a respectării legislației la 28 septembrie 2018. Un prim raport privind progresele înregistrate în punerea în aplicare a acestei strategii a fost prezentat la 28 iunie 2019. O nouă actualizare a raportului privind progresele înregistrate a fost prezentată la 18 noiembrie 2019. Raportul privind progresele înregistrate a arătat că, în ciuda eforturilor depuse, au existat întârzieri în punerea în aplicare a strategiei, iar Țările de Jos nu au fost în măsură să demonstreze o reducere a cazurilor de nerespectare sau a neregulilor. |
| --- | --- |

(17)

În conformitate cu cerințele Deciziei de punere în aplicare (UE) 2018/820, Țările de Jos și-au notificat strategia consolidată de asigurare a respectării legislației la 28 septembrie 2018. Un prim raport privind progresele înregistrate în punerea în aplicare a acestei strategii a fost prezentat la 28 iunie 2019. O nouă actualizare a raportului privind progresele înregistrate a fost prezentată la 18 noiembrie 2019. Raportul privind progresele înregistrate a arătat că, în ciuda eforturilor depuse, au existat întârzieri în punerea în aplicare a strategiei, iar Țările de Jos nu au fost în măsură să demonstreze o reducere a cazurilor de nerespectare sau a neregulilor.

| (18) | Prin urmare, sunt necesare garanții și asigurări suplimentare că strategia ar contribui cu adevărat la reducerea la minimum a fraudelor. Acestea ar trebui să includă stabilirea de termene pentru punerea în aplicare deplină a strategiei și de obiective care să permită evaluarea eficacității sale. Este, de asemenea, necesar să se prevadă revizuirea strategiei până la sfârșitul anului 2021, care ar trebui să includă consolidarea suplimentară a controalelor, dacă este necesar, având în vedere experiența dobândită în cursul punerii sale în aplicare. |
| --- | --- |

(18)

Prin urmare, sunt necesare garanții și asigurări suplimentare că strategia ar contribui cu adevărat la reducerea la minimum a fraudelor. Acestea ar trebui să includă stabilirea de termene pentru punerea în aplicare deplină a strategiei și de obiective care să permită evaluarea eficacității sale. Este, de asemenea, necesar să se prevadă revizuirea strategiei până la sfârșitul anului 2021, care ar trebui să includă consolidarea suplimentară a controalelor, dacă este necesar, având în vedere experiența dobândită în cursul punerii sale în aplicare.

| (19) | Ar trebui prezentat în fiecare an un raport actualizat privind punerea în aplicare în continuare a strategiei consolidate de asigurare a respectării legislației, inclusiv privind impactul posibil al măsurilor de prevenire a riscului de răspândire a virusului COVID-19 asupra punerii în aplicare a strategiei. |
| --- | --- |

(19)

Ar trebui prezentat în fiecare an un raport actualizat privind punerea în aplicare în continuare a strategiei consolidate de asigurare a respectării legislației, inclusiv privind impactul posibil al măsurilor de prevenire a riscului de răspândire a virusului COVID-19 asupra punerii în aplicare a strategiei.

| (20) | Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului (11) prevede o abordare cuprinzătoare și transfrontalieră în materie de protecție a apelor, organizată în jurul districtelor hidrografice, având drept obiectiv atingerea unei stări bune a corpurilor de apă europene. Reducerea nutrienților reprezintă o parte integrantă a acestui obiectiv. Acordarea unei derogări în temeiul prezentei decizii nu aduce atingere dispozițiilor Directivei 2000/60/CE și nu exclude faptul că pot fi necesare măsuri suplimentare pentru îndeplinirea obligațiilor care decurg din aceasta. |
| --- | --- |

(20)

Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului (11) prevede o abordare cuprinzătoare și transfrontalieră în materie de protecție a apelor, organizată în jurul districtelor hidrografice, având drept obiectiv atingerea unei stări bune a corpurilor de apă europene. Reducerea nutrienților reprezintă o parte integrantă a acestui obiectiv. Acordarea unei derogări în temeiul prezentei decizii nu aduce atingere dispozițiilor Directivei 2000/60/CE și nu exclude faptul că pot fi necesare măsuri suplimentare pentru îndeplinirea obligațiilor care decurg din aceasta.

| (21) | Directiva 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului (12) prevede normele generale de instituire a infrastructurii pentru informații spațiale în Uniune, în scopul punerii în aplicare a politicilor Uniunii din domeniul mediului și al politicilor sau activităților Uniunii care pot avea un impact asupra mediului. După caz, informațiile spațiale colectate în contextul prezentei decizii ar trebui să fie conforme cu dispozițiile directivei menționate. Pentru reducerea sarcinii administrative și îmbunătățirea coerenței datelor, atunci când colectează datele necesare în temeiul prezentei decizii, Țările de Jos ar trebui, după caz, să utilizeze informațiile generate în cadrul sistemului integrat de administrare și control instituit în temeiul titlului V capitolul II din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (13). |
| --- | --- |

(21)

Directiva 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului (12) prevede normele generale de instituire a infrastructurii pentru informații spațiale în Uniune, în scopul punerii în aplicare a politicilor Uniunii din domeniul mediului și al politicilor sau activităților Uniunii care pot avea un impact asupra mediului. După caz, informațiile spațiale colectate în contextul prezentei decizii ar trebui să fie conforme cu dispozițiile directivei menționate. Pentru reducerea sarcinii administrative și îmbunătățirea coerenței datelor, atunci când colectează datele necesare în temeiul prezentei decizii, Țările de Jos ar trebui, după caz, să utilizeze informațiile generate în cadrul sistemului integrat de administrare și control instituit în temeiul titlului V capitolul II din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (13).

| (22) | Având în vedere că cererea Țărilor de Jos se referă la o reînnoire a derogării acordate prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/820 pentru perioada 2020-2021, prezenta decizie ar trebui să se aplice pentru o perioadă de doi ani începând cu 1 ianuarie 2020. |
| --- | --- |

(22)

Având în vedere că cererea Țărilor de Jos se referă la o reînnoire a derogării acordate prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/820 pentru perioada 2020-2021, prezenta decizie ar trebui să se aplice pentru o perioadă de doi ani începând cu 1 ianuarie 2020.

| (23) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului pentru nitrați instituit în temeiul articolului 9 din Directiva 91/676/CEE, |
| --- | --- |

(23)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului pentru nitrați instituit în temeiul articolului 9 din Directiva 91/676/CEE,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Derogare

Se acordă derogarea solicitată de Țările de Jos prin scrisoarea din 4 februarie 2020, cu scopul de a permite împrăștierea pe terenuri a unei cantități de azot din gunoiul de grajd mai mare decât cea prevăzută la punctul 2 al doilea paragraf prima teză din anexa III la Directiva 91/676/CEE (denumită în continuare „derogarea”), în condițiile prevăzute de prezenta decizie.

Acordarea unei derogări în temeiul prezentei decizii nu aduce atingere dispozițiilor Directivei 2000/60/CE.

Articolul 2

Domeniul de aplicare

Această derogare se aplică fermelor cu pajiște cărora li s-a acordat o autorizație în conformitate cu articolul 6.

Articolul 3

Definiții

În sensul prezentei decizii, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „fermă cu pajiște” înseamnă orice exploatație în care cel puțin 80 % din suprafața disponibilă pentru împrăștierea gunoiului de grajd este formată din pajiști; |
| --- | --- |

1.

„fermă cu pajiște” înseamnă orice exploatație în care cel puțin 80 % din suprafața disponibilă pentru împrăștierea gunoiului de grajd este formată din pajiști;

| 2. | „animale erbivore” înseamnă bovine (cu excepția vițeilor de lapte), ovine, caprine, cabaline, măgari, cervide și bivoli de apă; |
| --- | --- |

2.

„animale erbivore” înseamnă bovine (cu excepția vițeilor de lapte), ovine, caprine, cabaline, măgari, cervide și bivoli de apă;

| 3. | „suprafață agricolă” înseamnă suprafața care este deținută, arendată sau administrată de către fermier în temeiul unui contract individual scris și pentru administrarea căreia fermierul este direct responsabil; |
| --- | --- |

3.

„suprafață agricolă” înseamnă suprafața care este deținută, arendată sau administrată de către fermier în temeiul unui contract individual scris și pentru administrarea căreia fermierul este direct responsabil;

| 4. | „pajiște” înseamnă o pajiște permanentă sau o pajiște temporară care durează mai puțin de cinci ani; |
| --- | --- |

4.

„pajiște” înseamnă o pajiște permanentă sau o pajiște temporară care durează mai puțin de cinci ani;

| 5. | „plan de fertilizare” înseamnă un calcul privind utilizarea planificată și disponibilitatea nutrienților; |
| --- | --- |

5.

„plan de fertilizare” înseamnă un calcul privind utilizarea planificată și disponibilitatea nutrienților;

| 6. | „registru de fertilizare” înseamnă bilanțul nutrienților pe baza utilizării efective și a absorbției de nutrienți; |
| --- | --- |

6.

„registru de fertilizare” înseamnă bilanțul nutrienților pe baza utilizării efective și a absorbției de nutrienți;

| 7. | „soluri nisipoase din sud și din centru” înseamnă solurile indicate ca soluri nisipoase din sud și din centru în temeiul legislației neerlandeze de punere în aplicare a Directivei 91/676/CEE; |
| --- | --- |

7.

„soluri nisipoase din sud și din centru” înseamnă solurile indicate ca soluri nisipoase din sud și din centru în temeiul legislației neerlandeze de punere în aplicare a Directivei 91/676/CEE;

| 8. | „soluri de loess” înseamnă solurile indicate ca soluri de loess în temeiul legislației neerlandeze de punere în aplicare a Directivei 91/676/CEE. |
| --- | --- |

8.

„soluri de loess” înseamnă solurile indicate ca soluri de loess în temeiul legislației neerlandeze de punere în aplicare a Directivei 91/676/CEE.

Articolul 4

Condițiile generale de acordare a derogării

Derogarea se acordă în următoarele condiții:

| 1. | Țările de Jos monitorizează cantitatea de gunoi de grajd produsă și se asigură că producția de gunoi de grajd la nivel național, atât în ceea ce privește azotul, cât și în ceea ce privește fosforul, nu crește peste nivelul anului 2002, corespunzând unei cantități de 504,4 milioane kg de azot și de 172,9 milioane kg de fosfat. |
| --- | --- |

1.

Țările de Jos monitorizează cantitatea de gunoi de grajd produsă și se asigură că producția de gunoi de grajd la nivel național, atât în ceea ce privește azotul, cât și în ceea ce privește fosforul, nu crește peste nivelul anului 2002, corespunzând unei cantități de 504,4 milioane kg de azot și de 172,9 milioane kg de fosfat.

| 2. | Țările de Jos pun în aplicare pe deplin o strategie consolidată de asigurare a respectării legislației care vizează consolidarea respectării normelor politicii neerlandeze privind gunoiul de grajd și asigurarea faptului că orice informație care indică existența unor situații de nerespectare este abordată cu eficacitate.
  Strategia consolidată de asigurare a respectării legislației include cel puțin următoarele elemente:






  (a) | o evaluare independentă a amplorii și a sferei de aplicare a cazurilor de nerespectare intenționată a normelor naționale privind gunoiul de grajd. Această evaluare ar trebui efectuată de autoritățile naționale competente responsabile de inspecțiile legate de respectarea normelor naționale privind gunoiul de grajd, împreună cu autoritățile naționale competente responsabile de investigarea și de urmărirea infracțiunilor de natură penală; |
| --- | --- | --- |

2.

Țările de Jos pun în aplicare pe deplin o strategie consolidată de asigurare a respectării legislației care vizează consolidarea respectării normelor politicii neerlandeze privind gunoiul de grajd și asigurarea faptului că orice informație care indică existența unor situații de nerespectare este abordată cu eficacitate.

Strategia consolidată de asigurare a respectării legislației include cel puțin următoarele elemente:

(a)

o evaluare independentă a amplorii și a sferei de aplicare a cazurilor de nerespectare intenționată a normelor naționale privind gunoiul de grajd. Această evaluare ar trebui efectuată de autoritățile naționale competente responsabile de inspecțiile legate de respectarea normelor naționale privind gunoiul de grajd, împreună cu autoritățile naționale competente responsabile de investigarea și de urmărirea infracțiunilor de natură penală;

| (b) | o identificare a zonelor de manipulare și de gestionare a gunoiului de grajd cu un risc mai mare de nerespectare intenționată a normelor naționale privind gunoiul de grajd; |
| --- | --- |

(b)

o identificare a zonelor de manipulare și de gestionare a gunoiului de grajd cu un risc mai mare de nerespectare intenționată a normelor naționale privind gunoiul de grajd;

| (c) | o consolidare a capacității în materie de inspecții și controale, care este cel puțin egală cu 40 % din capacitatea necesară pentru inspecțiile pe teren la fermele cu pajiște care fac obiectul autorizației menționate la articolul 11 alineatul (2), inclusiv controalele aleatorii, și o mai bună direcționare a acestei capacități către zonele de manipulare și de gestionare a gunoiului de grajd care prezintă riscuri; |
| --- | --- |

(c)

o consolidare a capacității în materie de inspecții și controale, care este cel puțin egală cu 40 % din capacitatea necesară pentru inspecțiile pe teren la fermele cu pajiște care fac obiectul autorizației menționate la articolul 11 alineatul (2), inclusiv controalele aleatorii, și o mai bună direcționare a acestei capacități către zonele de manipulare și de gestionare a gunoiului de grajd care prezintă riscuri;

| (d) | o metodologie clară de stabilire a unor penalități și sancțiuni suficient de eficace, proporționale și disuasive. |
| --- | --- |

(d)

o metodologie clară de stabilire a unor penalități și sancțiuni suficient de eficace, proporționale și disuasive.

| (e) | asigurarea deplină a respectării legislației în zonele cu risc ridicat De Peel, Gelderse Vallei și Twente, în primăvara anului 2020; |
| --- | --- |

(e)

asigurarea deplină a respectării legislației în zonele cu risc ridicat De Peel, Gelderse Vallei și Twente, în primăvara anului 2020;

| (f) | obligația de a pune la dispoziție în timp real prin intermediul automatizării a informațiilor privind responsabilitatea pentru transportul gunoiului de grajd până la sfârșitul anului 2020; |
| --- | --- |

(f)

obligația de a pune la dispoziție în timp real prin intermediul automatizării a informațiilor privind responsabilitatea pentru transportul gunoiului de grajd până la sfârșitul anului 2020;

| (g) | decizia de revizuire a politicii privind sancțiunile până la sfârșitul lunii iunie 2020; |
| --- | --- |

(g)

decizia de revizuire a politicii privind sancțiunile până la sfârșitul lunii iunie 2020;

| (h) | inspecția individuală a 5,5 % din fermele de porci. Măsurile de prevenire a riscului de răspândire a virusului COVID-19 pot avea un impact asupra fezabilității acestui procent. |
| --- | --- |

(h)

inspecția individuală a 5,5 % din fermele de porci. Măsurile de prevenire a riscului de răspândire a virusului COVID-19 pot avea un impact asupra fezabilității acestui procent.

| 3. | Strategia consolidată de asigurare a respectării legislației este revizuită având în vedere experiența dobândită în cursul punerii sale în aplicare, în special în cazul în care, până în decembrie 2021, nu scade numărul neregulilor sau al cazurilor de nerespectare constatate, urmând ca aceasta să includă controale și măsuri consolidate. Strategia revizuită este notificată Comisiei. |
| --- | --- |

3.

Strategia consolidată de asigurare a respectării legislației este revizuită având în vedere experiența dobândită în cursul punerii sale în aplicare, în special în cazul în care, până în decembrie 2021, nu scade numărul neregulilor sau al cazurilor de nerespectare constatate, urmând ca aceasta să includă controale și măsuri consolidate. Strategia revizuită este notificată Comisiei.

Articolul 5

Cereri de autorizare

(1)   Fermierii care exploatează pajiști pot depune la autoritatea competentă o cerere pentru obținerea unei autorizații anuale de împrăștiere a gunoiului de grajd cu un conținut de până la 230 kg de azot pe hectar pe an pentru solurile nisipoase din sud și din centru și solurile de loess sau de până la 250 kg azot pe hectar pe an pentru alte tipuri de sol.

(2)   Împreună cu cererea menționată la alineatul (1), solicitantul prezintă o declarație scrisă în care precizează că îndeplinește condițiile prevăzute la articolele 7 și 8 și că acceptă ca împrăștierea îngrășămintelor, precum și planul și registrul de fertilizare menționate la articolul 7 să poată face obiectul unui control.

Articolul 6

Acordarea autorizațiilor

Autorizațiile de împrăștiere în fermele cu pajiște a unei cantități de gunoi de grajd, inclusiv a dejecțiilor excretate de animale, cu un conținut de până la 230 kg de azot pe hectar pe an pentru solurile nisipoase din sud și din centru și solurile de loess sau de până la 250 kg azot pe hectar pe an pentru alte tipuri de sol, se acordă sub rezerva respectării condițiilor stabilite la articolele 7 și 8.

Articolul 7

Condiții privind împrăștierea gunoiului de grajd și a altor îngrășăminte

(1)   Cantitatea de gunoi de grajd împrăștiată anual în fermele cu pajiște, inclusiv de dejecții excretate de animale, nu depășește cantitatea de gunoi de grajd care conține 230 kg de azot pe hectar pe an pe solurile nisipoase din sud și din centru și pe solurile de loess și 250 kg de azot pe hectar pe an pe alte tipuri de sol, sub rezerva condițiilor stabilite la alineatele (2)-(8). Aporturile totale de azot și fosfat sunt conforme cu necesarul de elemente nutritive al culturii și cu aportul adus de sol și nu depășesc standardele maxime de împrăștiere stabilite în cel de al șaselea program de acțiune neerlandez.

(2)   Nu se utilizează fosfat din îngrășăminte chimice.

(3)   Fiecare fermă cu pajiște elaborează și ține un plan de fertilizare. Planul de fertilizare descrie rotația culturilor pe terenul agricol și împrăștierea planificată a gunoiului de grajd și a altor îngrășăminte azotate și fosfatice. Planul de fertilizare pentru primul an calendaristic este disponibil în ferma cu pajiște până la 30 iunie cel târziu. Planul de fertilizare pentru următorii ani calendaristici este disponibil în ferma cu pajiște până la 28 februarie cel târziu.

(4)   Planul de fertilizare cuprinde următoarele elemente:

| (a) | numărul de animale din ferma cu pajiște; |
| --- | --- |

(a)

numărul de animale din ferma cu pajiște;

| (b) | o descriere a adăposturilor pentru animale și a sistemului de depozitare a gunoiului de grajd, inclusiv volumul de depozitare disponibil pentru gunoiul de grajd; |
| --- | --- |

(b)

o descriere a adăposturilor pentru animale și a sistemului de depozitare a gunoiului de grajd, inclusiv volumul de depozitare disponibil pentru gunoiul de grajd;

| (c) | un calcul al cantității de azot (mai puțin pierderile înregistrate în adăposturile pentru animale și la depozitare) și de fosfor provenite din gunoiul de grajd și produse în cadrul fermei cu pajiște; |
| --- | --- |

(c)

un calcul al cantității de azot (mai puțin pierderile înregistrate în adăposturile pentru animale și la depozitare) și de fosfor provenite din gunoiul de grajd și produse în cadrul fermei cu pajiște;

| (d) | planul privind rotația culturilor, în care trebuie să se precizeze suprafața fiecărui teren cu pajiște și cu alte culturi, inclusiv o hartă schematică care să indice amplasarea fiecărui teren; |
| --- | --- |

(d)

planul privind rotația culturilor, în care trebuie să se precizeze suprafața fiecărui teren cu pajiște și cu alte culturi, inclusiv o hartă schematică care să indice amplasarea fiecărui teren;

| (e) | necesarul previzibil de azot și de fosfor al culturilor; |
| --- | --- |

(e)

necesarul previzibil de azot și de fosfor al culturilor;

| (f) | cantitatea și tipul de gunoi de grajd furnizat contractanților și prin urmare neutilizat în ferma cu pajiște; |
| --- | --- |

(f)

cantitatea și tipul de gunoi de grajd furnizat contractanților și prin urmare neutilizat în ferma cu pajiște;

| (g) | cantitatea de gunoi de grajd provenită din afara fermei și utilizată în ferma cu pajiște; |
| --- | --- |

(g)

cantitatea de gunoi de grajd provenită din afara fermei și utilizată în ferma cu pajiște;

| (h) | un calcul al contribuției mineralizării materiei organice, a culturilor leguminoase și a depunerilor atmosferice, precum și cantitatea de azot prezent în sol în momentul în care culturile încep să îl utilizeze într-o măsură semnificativă; |
| --- | --- |

(h)

un calcul al contribuției mineralizării materiei organice, a culturilor leguminoase și a depunerilor atmosferice, precum și cantitatea de azot prezent în sol în momentul în care culturile încep să îl utilizeze într-o măsură semnificativă;

| (i) | calculul cantității de azot și de fosfor provenind din gunoiul de grajd împrăștiat pe fiecare parcelă; |
| --- | --- |

(i)

calculul cantității de azot și de fosfor provenind din gunoiul de grajd împrăștiat pe fiecare parcelă;

| (j) | un calcul al cantității de azot provenind din îngrășăminte chimice și din alte tipuri de îngrășăminte împrăștiate pe fiecare parcelă; |
| --- | --- |

(j)

un calcul al cantității de azot provenind din îngrășăminte chimice și din alte tipuri de îngrășăminte împrăștiate pe fiecare parcelă;

| (k) | calcule pentru evaluarea respectării standardelor maxime în materie de împrăștiere a azotului și a fosforului, stabilite în cel de al șaselea program de acțiune neerlandez. |
| --- | --- |

(k)

calcule pentru evaluarea respectării standardelor maxime în materie de împrăștiere a azotului și a fosforului, stabilite în cel de al șaselea program de acțiune neerlandez.

Planul de fertilizare se revizuiește în termen de maximum șapte zile de la orice modificare survenită în practicile agricole din cadrul fermei cu pajiște.

(5)   Pentru fiecare fermă cu pajiște se elaborează și se ține un registru de fertilizare pentru fiecare an calendaristic. Acesta este înaintat autorității competente până la data de 31 martie a următorului an calendaristic.

(6)   Registrul de fertilizare cuprinde următoarele elemente:

| (a) | suprafețele cultivate; |
| --- | --- |

(a)

suprafețele cultivate;

| (b) | numărul și tipul de animale; |
| --- | --- |

(b)

numărul și tipul de animale;

| (c) | producția de gunoi de grajd per animal; |
| --- | --- |

(c)

producția de gunoi de grajd per animal;

| (d) | cantitatea de îngrășăminte care provin din afara fermei cu pajiște; |
| --- | --- |

(d)

cantitatea de îngrășăminte care provin din afara fermei cu pajiște;

| (e) | cantitatea de gunoi de grajd furnizată contractanților și, prin urmare, neutilizată în ferma cu pajiște și numele acestor contractanți. |
| --- | --- |

(e)

cantitatea de gunoi de grajd furnizată contractanților și, prin urmare, neutilizată în ferma cu pajiște și numele acestor contractanți.

(7)   Pentru fiecare zonă omogenă a fermei, se efectuează o analiză periodică a conținutului de azot și de fosfor din sol, cel puțin o dată la patru ani, luându-se în considerare rotația culturilor și caracteristicile solului. Este necesar să se efectueze cel puțin o analiză la fiecare cinci hectare de teren.

În cazul în care pajiștea este arată pentru reînnoire, standardul legal de împrăștiere a azotului, stabilit în cel de al șaselea program de acțiune neerlandez se reduce cu 50 kg N/ha pe solurile nisipoase și de loess, după data de 31 mai a fiecărui an calendaristic. În cazul în care pajiștea este arată pentru cultivarea porumbului pe soluri nisipoase sau de loess, standardul legal de împrăștiere a azotului, stabilit în cel de al șaselea program de acțiune neerlandez pentru porumb se reduce cu 65 kg N/ha.

(8)   Gunoiul de grajd nu se împrăștie toamna, înainte de cultivarea ierbii.

Articolul 8

Condiții privind gestionarea terenurilor

(1 )   Pe solurile nisipoase și de loess, suprafețele cultivate anterior cu porumb se cultivă cu iarbă sau cu alte culturi care asigură acoperirea solului în timpul iernii.

(2)   Culturile secundare nu se ară înainte de data de 1 februarie.

(3)   Pajiștile de pe solurile nisipoase și de loess se ară numai primăvara, cu excepția pajiștilor care se ară pentru reînnoire, caz în care aratul se poate realiza până la data de 31 august cel târziu.

(4)   Pajiștile arate pe toate tipurile de sol sunt înlocuite imediat cu o cultură cu un necesar ridicat de azot, iar fertilizarea se bazează pe o analiză a solului privind azotul mineral și alți parametri de referință pentru estimarea emisiei de azot generate de mineralizarea materiei organice din sol.

(5)   În cazul în care rotația culturilor include plante leguminoase sau alte plante care fixează azotul atmosferic, cantitatea de îngrășăminte împrăștiate se reduce în mod corespunzător.

(6)   Prin derogare de la alineatul (3), se permite aratul pajiștilor toamna pentru a se planta bulbi de flori.

Articolul 9

Condițiile în ceea ce privește reducerea emisiilor de amoniac pentru a reduce depunerile de nutrienți și în apă

(1)   În cazul fermelor cu pajiște care beneficiază de o autorizație acordată în temeiul articolului 6 se aplică următoarele condiții:

| (a) | dejecțiile lichide se împrăștie pe pajiștile de pe solurile nisipoase și de loess prin injectare la mică adâncime; |
| --- | --- |

(a)

dejecțiile lichide se împrăștie pe pajiștile de pe solurile nisipoase și de loess prin injectare la mică adâncime;

| (b) | dejecțiile lichide se împrăștie pe pajiștile de pe solurile argiloase și cele de turbă prin injectare la mică adâncime cu un injector de dejecții lichide cu patine, cu o rată de diluție de 2: 1 a dejecțiilor lichide în apă, sau cu un injector cu discuri; |
| --- | --- |

(b)

dejecțiile lichide se împrăștie pe pajiștile de pe solurile argiloase și cele de turbă prin injectare la mică adâncime cu un injector de dejecții lichide cu patine, cu o rată de diluție de 2: 1 a dejecțiilor lichide în apă, sau cu un injector cu discuri;

| (c) | dejecțiile lichide nu se împrăștie cu un injector cu patine în cazul în care temperatura exterioară este mai mare sau egală cu 20 °C; |
| --- | --- |

(c)

dejecțiile lichide nu se împrăștie cu un injector cu patine în cazul în care temperatura exterioară este mai mare sau egală cu 20 °C;

| (d) | dejecțiile lichide se împrăștie pe terenul arabil prin injectare sau sunt introduse în sol imediat după împrăștiere printr-o singură trecere; |
| --- | --- |

(d)

dejecțiile lichide se împrăștie pe terenul arabil prin injectare sau sunt introduse în sol imediat după împrăștiere printr-o singură trecere;

| (e) | dejecțiile solide sunt introduse în sol imediat după împrăștiere prin maximum două treceri. |
| --- | --- |

(e)

dejecțiile solide sunt introduse în sol imediat după împrăștiere prin maximum două treceri.

(2)   Alineatul (1) se aplică de la 1 ianuarie 2021 fermierilor care beneficiază de o derogare și pentru care dispozițiile alineatului (1) nu se aplică pentru moment în temeiul dreptului intern (14).

(3)   Toți fermierii care exploatează pajiști și care dețin o autorizație primesc îndrumări cu privire la măsurile de reducere a emisiilor de azot înainte de 31 decembrie 2020.

Articolul 10

Monitorizare

(1)   Autoritățile competente se asigură că se întocmesc hărți care să indice următoarele:

| (a) | procentul de ferme cu pajiște din fiecare localitate care fac obiectul autorizațiilor; |
| --- | --- |

(a)

procentul de ferme cu pajiște din fiecare localitate care fac obiectul autorizațiilor;

| (b) | procentul de animale din fiecare localitate care fac obiectul autorizațiilor; |
| --- | --- |

(b)

procentul de animale din fiecare localitate care fac obiectul autorizațiilor;

| (c) | procentul de teren agricol din fiecare localitate care face obiectul autorizațiilor. |
| --- | --- |

(c)

procentul de teren agricol din fiecare localitate care face obiectul autorizațiilor.

Aceste hărți se actualizează în fiecare an.

(2)   Autoritățile competente instituie și mențin o rețea de monitorizare pentru prelevarea de probe din apa din sol, din cursurile de apă, din apele subterane de mică adâncime și din apa de scurgere la punctele de monitorizare din fermele cu pajiște care fac obiectul unei autorizații. Această rețea de monitorizare furnizează date privind concentrația de nitrați și de fosfor din apa care trece din rizosferă în apele subterane și în sistemul apelor de suprafață.

(3)   Rețeaua de monitorizare cuprinde cel puțin 300 de ferme care fac obiectul autorizațiilor și sunt reprezentative pentru fiecare tip de sol (argilos, de turbă, nisipos, de loess nisipos), pentru practicile de fertilizare și pentru rotația culturilor. Componența rețelei de monitorizare nu se modifică în perioada de aplicabilitate a prezentei decizii.

(4)   Autoritățile competente desfășoară o anchetă și o analiză continuă a nutrienților, care furnizează date privind exploatarea terenurilor la nivel local, rotația culturilor și practicile agricole din fermele cu pajiște care fac obiectul autorizațiilor. Datele respective pot fi utilizate pentru a calcula, pe bază de model, amploarea percolării azotului și a pierderilor de fosfor provenite de la terenurile unde sunt împrăștiate până la 230 kg sau până la 250 kg de azot pe hectar pe an din gunoiul de grajd.

(5)   Autoritățile competente realizează o monitorizare intensificată a apelor din bazinele hidrologice agricole situate pe soluri nisipoase.

Articolul 11

Controale și inspecții

(1)   Autoritățile competente efectuează controale administrative cu privire la toate cererile de autorizare, pentru a evalua dacă se respectă condițiile prevăzute la articolele 7 și 8. În cazul în care se demonstrează că aceste condiții nu sunt îndeplinite, cererea este respinsă, iar solicitantul este informat cu privire la motivele refuzului.

Autoritățile competente efectuează controale administrative pentru cel puțin 5 % dintre fermele cu pajiște care fac obiectul autorizațiilor, în ceea ce privește utilizarea terenurilor, efectivul de animale și producția de gunoi de grajd.

(2)   Pe baza analizei de risc, autoritățile competente stabilesc un program de inspecții pe teren la fermele cu pajiște care fac obiectul autorizațiilor, care se desfășoară cu o frecvență corespunzătoare, luându-se în considerare rezultatele controalelor din anii precedenți și rezultatele controalelor generale aleatorii privind legislația de transpunere a Directivei 91/676/CEE, precum și orice altă informație care ar putea indica nerespectarea condițiilor prevăzute la articolele 7 și 8 din prezenta decizie.

Inspecțiile pe teren se efectuează în cel puțin 5 % dintre fermele cu pajiște care fac obiectul autorizațiilor, pentru a evalua dacă se respectă condițiile prevăzute la articolele 7 și 8. Aceste inspecții sunt completate de inspecțiile și controalele menționate la articolul 4 alineatul (2) litera (c).

(3)   În cazul în care, în orice an, se stabilește că o fermă cu pajiște care face obiectul unei autorizații nu a îndeplinit condițiile prevăzute la articolele 7 și 8, titularul autorizației este sancționat în conformitate cu normele naționale și nu este eligibil pentru obținerea unei autorizații în anul următor.

(4)   Autorităților competente li se acordă competențele și mijloacele necesare pentru a verifica respectarea condițiilor pentru acordarea unei autorizații în temeiul prezentei decizii.

Articolul 12

Raportare

(1)   În fiecare an, până la data de 30 iunie cel târziu, autoritățile competente înaintează Comisiei un raport care conține următoarele informații:

| (a) | date referitoare la fertilizare în toate fermele cu pajiște care fac obiectul unor autorizații în temeiul articolului 6, inclusiv informații privind producția și tipurile de sol; |
| --- | --- |

(a)

date referitoare la fertilizare în toate fermele cu pajiște care fac obiectul unor autorizații în temeiul articolului 6, inclusiv informații privind producția și tipurile de sol;

| (b) | tendințe în ceea ce privește numărul de animale pentru fiecare categorie de animale din Țările de Jos și din fermele cu pajiște care fac obiectul unei autorizații; |
| --- | --- |

(b)

tendințe în ceea ce privește numărul de animale pentru fiecare categorie de animale din Țările de Jos și din fermele cu pajiște care fac obiectul unei autorizații;

| (c) | tendințe ale producției naționale de gunoi de grajd, în ceea ce privește azotul și fosfatul conținute de acestea; |
| --- | --- |

(c)

tendințe ale producției naționale de gunoi de grajd, în ceea ce privește azotul și fosfatul conținute de acestea;

| (d) | un rezumat al rezultatelor controalelor referitoare la coeficienții de excreție pentru dejecțiile porcinelor și ale păsărilor de curte la nivel național; |
| --- | --- |

(d)

un rezumat al rezultatelor controalelor referitoare la coeficienții de excreție pentru dejecțiile porcinelor și ale păsărilor de curte la nivel național;

| (e) | hărțile menționate la articolul 10 alineatul (1); |
| --- | --- |

(e)

hărțile menționate la articolul 10 alineatul (1);

| (f) | rezultatele monitorizării apelor, inclusiv informații privind tendințele calității apelor subterane și a apelor de suprafață, precum și impactul derogării asupra calității apelor; |
| --- | --- |

(f)

rezultatele monitorizării apelor, inclusiv informații privind tendințele calității apelor subterane și a apelor de suprafață, precum și impactul derogării asupra calității apelor;

| (g) | date privind concentrația de nitrați și de fosfor menționată la articolul 10 alineatul (2); |
| --- | --- |

(g)

date privind concentrația de nitrați și de fosfor menționată la articolul 10 alineatul (2);

| (h) | rezultatele monitorizării intensificate a apei, menționată la articolul 10 alineatul (5); |
| --- | --- |

(h)

rezultatele monitorizării intensificate a apei, menționată la articolul 10 alineatul (5);

| (i) | rezultatele anchetelor privind utilizarea la nivel local a terenurilor, rotația culturilor și practicile agricole, menționate la articolul 10 alineatul (4); |
| --- | --- |

(i)

rezultatele anchetelor privind utilizarea la nivel local a terenurilor, rotația culturilor și practicile agricole, menționate la articolul 10 alineatul (4);

| (j) | rezultatele calculelor pe bază de model, menționate la articolul 10 alineatul (4); |
| --- | --- |

(j)

rezultatele calculelor pe bază de model, menționate la articolul 10 alineatul (4);

| (k) | o evaluare a punerii în aplicare a condițiilor pentru obținerea autorizațiilor prevăzute la articolele 7 și 8, pe baza controalelor efectuate la nivel de fermă, și a informațiilor referitoare la fermele care nu respectă cerințele, pe baza rezultatelor controalelor administrative și a inspecțiilor menționate la articolul 11; |
| --- | --- |

(k)

o evaluare a punerii în aplicare a condițiilor pentru obținerea autorizațiilor prevăzute la articolele 7 și 8, pe baza controalelor efectuate la nivel de fermă, și a informațiilor referitoare la fermele care nu respectă cerințele, pe baza rezultatelor controalelor administrative și a inspecțiilor menționate la articolul 11;

| (l) | o actualizare privind punerea în aplicare a strategiei consolidate de asigurare a respectării legislației, menționată la articolul 4, în special în ceea ce privește:






  — | asigurarea respectării legislației în zonele cu risc ridicat De Peel, Gelderse Vallei și Twente; |
| --- | --- | --- |

(l)

o actualizare privind punerea în aplicare a strategiei consolidate de asigurare a respectării legislației, menționată la articolul 4, în special în ceea ce privește:

—

asigurarea respectării legislației în zonele cu risc ridicat De Peel, Gelderse Vallei și Twente;

| — | obligația de a pune la dispoziție în timp real prin intermediul automatizării a informațiilor privind responsabilitatea pentru transportul gunoiului de grajd până la sfârșitul anului 2020; |
| --- | --- |

—

obligația de a pune la dispoziție în timp real prin intermediul automatizării a informațiilor privind responsabilitatea pentru transportul gunoiului de grajd până la sfârșitul anului 2020;

| — | decizia de revizuire a politicii privind sancțiunile până la sfârșitul lunii iunie 2020; |
| --- | --- |

—

decizia de revizuire a politicii privind sancțiunile până la sfârșitul lunii iunie 2020;

| — | impactul măsurilor de prevenire a riscului de răspândire a virusului COVID-19 asupra punerii în aplicare a strategiei; |
| --- | --- |

—

impactul măsurilor de prevenire a riscului de răspândire a virusului COVID-19 asupra punerii în aplicare a strategiei;

| (m) | rezultatele strategiei consolidate de asigurare a respectării legislației, menționată la articolul 4, în special în ceea ce privește:






  — | controale fizice pe tip de fermă; |
| --- | --- | --- |

(m)

rezultatele strategiei consolidate de asigurare a respectării legislației, menționată la articolul 4, în special în ceea ce privește:

—

controale fizice pe tip de fermă;

| — | orice reducere a cazurilor de nerespectare; |
| --- | --- |

—

orice reducere a cazurilor de nerespectare;

| — | sancțiunile administrative; |
| --- | --- |

—

sancțiunile administrative;

| (n) | informații privind sancțiunile judiciare care au fost aplicate. |
| --- | --- |

(n)

informații privind sancțiunile judiciare care au fost aplicate.

(2)   Datele spațiale incluse în raport respectă, dacă este cazul, dispozițiile Directivei 2007/2/CE. La colectarea datelor necesare, Țările de Jos utilizează, dacă este cazul, informațiile generate în cadrul Sistemului Integrat de Administrare și Control instituit în temeiul articolului 67 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013.

Articolul 13

Perioada de aplicare

Prezenta decizie se aplică de la 1 ianuarie 2020 până la 31 decembrie 2021.

Articolul 14

Destinatar

Prezenta decizie se adresează Regatului Țărilor de Jos.

Adoptată la Bruxelles, 17 iulie 2020.

Pentru Comisie

Virginijus SINKEVIČIUS

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 375, 31.12.1991, p. 1.

1

(2)  Decizia 2005/880/CE a Comisiei din 8 decembrie 2005 de acordare a unei derogări solicitate de Țările de Jos în temeiul Directivei 91/676/CEE a Consiliului privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole (JO L 324, 10.12.2005, p. 89).

2

(3)  Decizia 2010/65/UE a Comisiei din 5 februarie 2010 de modificare a Deciziei 2005/880/CE de acordare a unei derogări solicitate de Țările de Jos în temeiul Directivei 91/676/CEE a Consiliului privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole (JO L 35, 6.2.2010, p. 18).

3

(4)  Decizia de punere în aplicare 2014/291/UE a Comisiei din 16 mai 2014 de acordare a unei derogări solicitate de Țările de Jos în temeiul Directivei 91/676/CEE a Consiliului privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole (JO L 148, 20.5.2014, p. 88).

4

(5)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/820 a Comisiei din 31 mai 2018 de acordare a unei derogări solicitate de Țările de Jos în temeiul Directivei 91/676/CEE a Consiliului privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole (JO L 137, 4.6.2018, p. 27).

5

(6)  Directiva 2008/99/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind protecția mediului prin intermediul dreptului penal (JO L 328, 6.12.2008, p. 28).

6

(7)  Legea privind îngrășămintele din Țările de Jos (Meststoffenwet), articolele 19 și 20.

7

Meststoffenwet

(8)  Legea privind îngrășămintele din Țările de Jos (Meststoffenwet), articolele 33a-33d.

8

Meststoffenwet

(9)  Legea privind îngrășămintele din Țările de Jos (Meststoffenwet), articolul 21b.

9

Meststoffenwet

(10)  Impactul Directivei privind nitrații asupra emisiilor gazoase de azot, Efectele măsurilor din cadrul programului de acțiune privind nitrații asupra emisiilor gazoase de azot, contractul ENV.B.1/ETU/2010/0009.

10

(11)  Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (JO L 327, 22.12.2000, p. 1).

11

(12)  Directiva 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 martie 2007 de instituire a unei infrastructuri pentru informații spațiale în Comunitatea Europeană (INSPIRE) (JO L 108, 25.4.2007, p. 1).

12

(13)  Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și de abrogare a regulamentelor (CEE) nr. 352/78, (CE) nr. 165/94, (CE) nr. 2799/98, (CE) nr. 814/2000, (CE) nr. 1290/2005 și (CE) nr. 485/2008 ale Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 549).

13

(14)  
  Regeling van de Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit van 28 januari 2019, nr. WJZ/19009285, tot tijdelijke vrijstelling van artikel 5, eerste lid, van het Besluit gebruik meststoffen (Vrijstellingsregeling bovengronds aanwenden runderdrijfmest 2019–2023)

14

Regeling van de Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit van 28 januari 2019, nr. WJZ/19009285, tot tijdelijke vrijstelling van artikel 5, eerste lid, van het Besluit gebruik meststoffen (Vrijstellingsregeling bovengronds aanwenden runderdrijfmest 2019–2023

---

| 21.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 234/29 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 234/29

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/1074 A COMISIEI

din 17 iulie 2020

de acordare a unei derogări solicitate de Danemarca în temeiul Directivei 91/676/CEE a Consiliului privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole

(Numai textul în limba daneză este autentic)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 91/676/CEE a Consiliului din 12 decembrie 1991 privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole (1), în special anexa III punctul 2 al treilea paragraf,

întrucât:

| (1) | Prin Decizia 2002/915/CE (2), Comisia a acordat o derogare solicitată de Danemarca în temeiul Directivei 91/676/CEE, care permite aplicarea gunoiului de grajd cu un conținut maxim de 230 kg de azot pe hectar pe an pentru anumite exploatații de bovine. Derogarea respectivă a fost prelungită prin deciziile 2005/294/CE (3) și 2008/664/CE (4) ale Comisiei și prin deciziile de punere în aplicare 2012/659/UE (5), (UE) 2017/847 (6) și (UE) 2018/1928 (7) ale Comisiei. |
| --- | --- |

(1)

Prin Decizia 2002/915/CE (2), Comisia a acordat o derogare solicitată de Danemarca în temeiul Directivei 91/676/CEE, care permite aplicarea gunoiului de grajd cu un conținut maxim de 230 kg de azot pe hectar pe an pentru anumite exploatații de bovine. Derogarea respectivă a fost prelungită prin deciziile 2005/294/CE (3) și 2008/664/CE (4) ale Comisiei și prin deciziile de punere în aplicare 2012/659/UE (5), (UE) 2017/847 (6) și (UE) 2018/1928 (7) ale Comisiei.

| (2) | Derogarea acordată prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1928 viza, pentru perioada 2017-2018, aproximativ 1 312 de exploatații de bovine, 396 000 de unități animal viu (echivalentul a 39,6 milioane de Kg de N sub formă de gunoi de grajd) și 198 195 de hectare de teren arabil, corespunzând unei ponderi de 3,9 % din numărul total de exploatații, respectiv 18,1 % din azotul total sub formă de gunoi de grajd aplicat și 8,2 % din suprafața totală netă de teren agricol. |
| --- | --- |

(2)

Derogarea acordată prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1928 viza, pentru perioada 2017-2018, aproximativ 1 312 de exploatații de bovine, 396 000 de unități animal viu (echivalentul a 39,6 milioane de Kg de N sub formă de gunoi de grajd) și 198 195 de hectare de teren arabil, corespunzând unei ponderi de 3,9 % din numărul total de exploatații, respectiv 18,1 % din azotul total sub formă de gunoi de grajd aplicat și 8,2 % din suprafața totală netă de teren agricol.

| (3) | Prin scrisoarea din 20 martie 2020, Danemarca a prezentat Comisiei o cerere de reînnoire a derogării în conformitate cu punctul 2 al treilea paragraf din anexa III la Directiva 91/676/CEE. |
| --- | --- |

(3)

Prin scrisoarea din 20 martie 2020, Danemarca a prezentat Comisiei o cerere de reînnoire a derogării în conformitate cu punctul 2 al treilea paragraf din anexa III la Directiva 91/676/CEE.

| (4) | Danemarca are un program de acțiune în conformitate cu articolul 5 din Directiva 91/676/CEE, instituit prin părți din următoarele acte: Ordonanța executivă nr. 760 din 30 iunie 2019 privind legislația în domeniul mediului în ceea ce privește zootehnia și depozitarea și utilizarea îngrășămintelor, Legea nr. 338 din 2 aprilie 2019 privind utilizarea agricolă a îngrășămintelor și privind măsurile de reducere a utilizării nutrienților, astfel cum a fost modificată, Ordonanța executivă nr. 762 din 29 iulie 2019 privind utilizarea agricolă a îngrășămintelor în perioada de programare 2019-2020 și Ordonanța executivă nr. 66 din 28 ianuarie 2020 privind măsurile de reducere a utilizării nutrienților și măsurile conexe din agricultură pentru perioada de programare 2020-2021. Ca o completare la aceste măsuri, Danemarca pune în aplicare, începând cu 2019, un regulament specific în temeiul Legii nr. 338 din 2 aprilie 2019 privind utilizarea îngrășămintelor în agricultură și privind măsurile de reducere a utilizării nutrienților, astfel cum a fost modificată. În plus, legislația daneză include un regulament general privind fosforul, în conformitate cu Legea nr. 256 din 21 martie 2017 privind zootehnia și utilizarea îngrășămintelor, și cu Ordonanța nr. 865 din 23 iunie 2017 privind zootehnia în scopuri comerciale, gunoiul de grajd, furajele însilozate etc., în prezent Ordonanța nr. 760 din 30 iulie 2019. |
| --- | --- |

(4)

Danemarca are un program de acțiune în conformitate cu articolul 5 din Directiva 91/676/CEE, instituit prin părți din următoarele acte: Ordonanța executivă nr. 760 din 30 iunie 2019 privind legislația în domeniul mediului în ceea ce privește zootehnia și depozitarea și utilizarea îngrășămintelor, Legea nr. 338 din 2 aprilie 2019 privind utilizarea agricolă a îngrășămintelor și privind măsurile de reducere a utilizării nutrienților, astfel cum a fost modificată, Ordonanța executivă nr. 762 din 29 iulie 2019 privind utilizarea agricolă a îngrășămintelor în perioada de programare 2019-2020 și Ordonanța executivă nr. 66 din 28 ianuarie 2020 privind măsurile de reducere a utilizării nutrienților și măsurile conexe din agricultură pentru perioada de programare 2020-2021. Ca o completare la aceste măsuri, Danemarca pune în aplicare, începând cu 2019, un regulament specific în temeiul Legii nr. 338 din 2 aprilie 2019 privind utilizarea îngrășămintelor în agricultură și privind măsurile de reducere a utilizării nutrienților, astfel cum a fost modificată. În plus, legislația daneză include un regulament general privind fosforul, în conformitate cu Legea nr. 256 din 21 martie 2017 privind zootehnia și utilizarea îngrășămintelor, și cu Ordonanța nr. 865 din 23 iunie 2017 privind zootehnia în scopuri comerciale, gunoiul de grajd, furajele însilozate etc., în prezent Ordonanța nr. 760 din 30 iulie 2019.

| (5) | Legislația daneză de punere în aplicare a Directivei 91/676/CEE stabilește limite pentru aplicarea azotului. Legislația care limitează aplicarea fosforului a intrat în vigoare în august 2017. |
| --- | --- |

(5)

Legislația daneză de punere în aplicare a Directivei 91/676/CEE stabilește limite pentru aplicarea azotului. Legislația care limitează aplicarea fosforului a intrat în vigoare în august 2017.

| (6) | Legislația daneză include un sistem combinat specific pentru culturile intermediare voluntare și obligatorii pentru perioada vizată de prezenta decizie. În cadrul acestui program, dispozițiile obligatorii privind culturile intermediare urmează să intre în vigoare în mod automat în cazul în care acordurile voluntare referitoare la culturile intermediare nu îndeplinesc obiectivele de mediu. Zonele acoperite de culturi intermediare se adaugă la cerințele naționale privind culturile intermediare obligatorii în conformitate cu Legea nr. 338 din 2 aprilie 2019 astfel cum a fost modificată. Programul este necesar pentru a asigura faptul că aplicarea derogării în vigoare nu va avea drept consecință o deteriorare a calității apelor. |
| --- | --- |

(6)

Legislația daneză include un sistem combinat specific pentru culturile intermediare voluntare și obligatorii pentru perioada vizată de prezenta decizie. În cadrul acestui program, dispozițiile obligatorii privind culturile intermediare urmează să intre în vigoare în mod automat în cazul în care acordurile voluntare referitoare la culturile intermediare nu îndeplinesc obiectivele de mediu. Zonele acoperite de culturi intermediare se adaugă la cerințele naționale privind culturile intermediare obligatorii în conformitate cu Legea nr. 338 din 2 aprilie 2019 astfel cum a fost modificată. Programul este necesar pentru a asigura faptul că aplicarea derogării în vigoare nu va avea drept consecință o deteriorare a calității apelor.

| (7) | Informațiile furnizate de Danemarca în contextul derogării acordate prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1928 indică faptul că derogarea nu are drept consecință deteriorarea calității apelor în comparație cu zonele care nu fac obiectul derogării. Datele referitoare la punerea în aplicare a Directivei 91/676/CEE pentru perioada 2012-2015 (8) indică faptul că, în cazul apei subterane, 83,4 % din punctele de monitorizare înregistrează concentrații medii de nitrați sub 50 mg/l, iar 27,5 % sub 25 mg/l. În cazul apelor dulci de suprafață, 99,4 % din punctele de monitorizare înregistrează concentrații medii de nitrați sub 50 mg/l, iar 85,8 % au concentrații medii mai mici de 25 mg/l. Datele monitorizărilor evidențiază o tendință în general stabilă a concentrației de nitrați din apele subterane și apele dulci de suprafață în comparație cu perioada de raportare anterioară (2008-2011). Datele privind eutrofizarea arată că 25 % din lacurile monitorizate au fost clasificate ca având o stare foarte bună/bună, iar 75 % o stare mai puțin bună și că 2 din cele 119 de corpuri de apă costiere/de estuar monitorizate au fost clasificate ca având o stare bună. |
| --- | --- |

(7)

Informațiile furnizate de Danemarca în contextul derogării acordate prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1928 indică faptul că derogarea nu are drept consecință deteriorarea calității apelor în comparație cu zonele care nu fac obiectul derogării. Datele referitoare la punerea în aplicare a Directivei 91/676/CEE pentru perioada 2012-2015 (8) indică faptul că, în cazul apei subterane, 83,4 % din punctele de monitorizare înregistrează concentrații medii de nitrați sub 50 mg/l, iar 27,5 % sub 25 mg/l. În cazul apelor dulci de suprafață, 99,4 % din punctele de monitorizare înregistrează concentrații medii de nitrați sub 50 mg/l, iar 85,8 % au concentrații medii mai mici de 25 mg/l. Datele monitorizărilor evidențiază o tendință în general stabilă a concentrației de nitrați din apele subterane și apele dulci de suprafață în comparație cu perioada de raportare anterioară (2008-2011). Datele privind eutrofizarea arată că 25 % din lacurile monitorizate au fost clasificate ca având o stare foarte bună/bună, iar 75 % o stare mai puțin bună și că 2 din cele 119 de corpuri de apă costiere/de estuar monitorizate au fost clasificate ca având o stare bună.

| (8) | În urma examinării cererii Danemarcei pe baza elementelor descrise la punctul 2 al treilea paragraf din anexa III la Directiva 91/676/CEE și ținând seama de experiența acumulată în urma derogării acordate prin deciziile 2002/915/CE, 2005/294/CE și 2008/664/CE, precum și prin deciziile de punere în aplicare 2012/659/UE, (UE) 2017/847 și (UE) 2018/1928, Comisia consideră că respectiva cantitate de gunoi de grajd avută în vedere de Danemarca, și anume 230 kg de azot pe hectar pe an, nu va aduce atingere realizării obiectivelor Directivei 91/676/CEE, sub rezerva respectării anumitor condiții stricte privind culturile intermediare, plafoanele privind aplicarea fosforului, rotația culturilor, aplicarea efluenților și a altor îngrășăminte, precum și prelevarea de probe de sol și analizele solului. |
| --- | --- |

(8)

În urma examinării cererii Danemarcei pe baza elementelor descrise la punctul 2 al treilea paragraf din anexa III la Directiva 91/676/CEE și ținând seama de experiența acumulată în urma derogării acordate prin deciziile 2002/915/CE, 2005/294/CE și 2008/664/CE, precum și prin deciziile de punere în aplicare 2012/659/UE, (UE) 2017/847 și (UE) 2018/1928, Comisia consideră că respectiva cantitate de gunoi de grajd avută în vedere de Danemarca, și anume 230 kg de azot pe hectar pe an, nu va aduce atingere realizării obiectivelor Directivei 91/676/CEE, sub rezerva respectării anumitor condiții stricte privind culturile intermediare, plafoanele privind aplicarea fosforului, rotația culturilor, aplicarea efluenților și a altor îngrășăminte, precum și prelevarea de probe de sol și analizele solului.

| (9) | În fermele autorizate să aplice gunoi de grajd conținând până la 230 kg de azot pe hectar pe an, planurile de fertilizare ar trebui actualizate în timp util pentru a se asigura coerența cu practicile agricole efective, iar menținerea unei pături vegetale permanente pe suprafața arabilă și culturile intermediare ar trebui utilizate pentru a se asigura compensarea pierderilor de nitrați din subsol apărute toamna și limitarea pierderilor de azot din timpul iernii. |
| --- | --- |

(9)

În fermele autorizate să aplice gunoi de grajd conținând până la 230 kg de azot pe hectar pe an, planurile de fertilizare ar trebui actualizate în timp util pentru a se asigura coerența cu practicile agricole efective, iar menținerea unei pături vegetale permanente pe suprafața arabilă și culturile intermediare ar trebui utilizate pentru a se asigura compensarea pierderilor de nitrați din subsol apărute toamna și limitarea pierderilor de azot din timpul iernii.

| (10) | Directiva 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului (9) prevede normele generale de instituire a infrastructurii pentru informații spațiale în Uniune, care să deservească politicile Uniunii din domeniul mediului și politicile sau activitățile care pot avea un impact asupra mediului. În cazurile în care este aplicabil, informațiile spațiale colectate în contextul prezentei decizii ar trebui să fie conforme cu dispozițiile directivei susmenționate. Pentru a reduce sarcina administrativă și a consolida coerența datelor, la colectarea datelor necesare în temeiul prezentei decizii, Danemarca ar trebui să utilizeze informațiile generate în cadrul Sistemului integrat de administrare și control instituit în temeiul titlului V capitolul II din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (10). |
| --- | --- |

(10)

Directiva 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului (9) prevede normele generale de instituire a infrastructurii pentru informații spațiale în Uniune, care să deservească politicile Uniunii din domeniul mediului și politicile sau activitățile care pot avea un impact asupra mediului. În cazurile în care este aplicabil, informațiile spațiale colectate în contextul prezentei decizii ar trebui să fie conforme cu dispozițiile directivei susmenționate. Pentru a reduce sarcina administrativă și a consolida coerența datelor, la colectarea datelor necesare în temeiul prezentei decizii, Danemarca ar trebui să utilizeze informațiile generate în cadrul Sistemului integrat de administrare și control instituit în temeiul titlului V capitolul II din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (10).

| (11) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt în conformitate cu avizul Comitetului pentru nitrați, instituit în temeiul articolului 9 din Directiva 91/676/CEE, |
| --- | --- |

(11)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt în conformitate cu avizul Comitetului pentru nitrați, instituit în temeiul articolului 9 din Directiva 91/676/CEE,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Derogare

Se acordă derogarea solicitată de Danemarca (denumită în continuare „derogarea”) prin scrisoarea din 20 martie 2020, cu scopul de a permite aplicarea pe terenuri a unei cantități mai mari de azot din gunoi de grajd decât cea prevăzută la punctul 2 al doilea paragraf prima teză din anexa III la Directiva 91/676/CEE, în condițiile prevăzute la articolele 4‐12.

Articolul 2

Domeniu de aplicare

Această derogare se aplică fermelor de bovine în care pe 80 % din suprafața disponibilă pentru împrăștierea dejecțiilor animaliere există culturi cu o absorbție ridicată de azot și perioadă lungă de vegetație și pentru care a fost acordată o autorizație în conformitate cu articolul 6.

Articolul 3

Definiții

În sensul prezentei decizii, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „fermă de bovine” înseamnă o exploatație cu o producție anuală de azot din gunoiul de grajd mai mare de 300 kg, din care cel puțin două treimi provin de la bovine; |
| --- | --- |

1.

„fermă de bovine” înseamnă o exploatație cu o producție anuală de azot din gunoiul de grajd mai mare de 300 kg, din care cel puțin două treimi provin de la bovine;

| 2. | „culturi intercalate cu iarbă” înseamnă cereale pentru însilozare, porumb pentru însilozare, cereale de primăvară, cereale de iarnă sau orz de primăvară combinat cu mazăre, care urmează a se intercala cu iarbă înainte sau după recoltare; |
| --- | --- |

2.

„culturi intercalate cu iarbă” înseamnă cereale pentru însilozare, porumb pentru însilozare, cereale de primăvară, cereale de iarnă sau orz de primăvară combinat cu mazăre, care urmează a se intercala cu iarbă înainte sau după recoltare;

| 3. | „culturi cu o absorbție ridicată de azot și perioadă lungă de vegetație” înseamnă oricare dintre următoarele:






  (a) | iarbă; |
| --- | --- | --- |

3.

„culturi cu o absorbție ridicată de azot și perioadă lungă de vegetație” înseamnă oricare dintre următoarele:

(a)

iarbă;

| (b) | culturi secundare de iarbă; |
| --- | --- |

(b)

culturi secundare de iarbă;

| (c) | sfeclă furajeră; |
| --- | --- |

(c)

sfeclă furajeră;

| (d) | culturi intercalate cu iarbă; |
| --- | --- |

(d)

culturi intercalate cu iarbă;

| (e) | cicoare; |
| --- | --- |

(e)

cicoare;

| 4. | „pășune” înseamnă pășunile permanente sau temporare; |
| --- | --- |

4.

„pășune” înseamnă pășunile permanente sau temporare;

| 5. | „profilul solului” înseamnă stratul situat sub nivelul solului, până la adâncimea de 0,90 m sau până la nivelul mediu al pânzei freatice superioare, în cazul în care acest nivel este situat la mai puțin de 0,90 m sub nivelul solului. |
| --- | --- |

5.

„profilul solului” înseamnă stratul situat sub nivelul solului, până la adâncimea de 0,90 m sau până la nivelul mediu al pânzei freatice superioare, în cazul în care acest nivel este situat la mai puțin de 0,90 m sub nivelul solului.

Articolul 4

Condițiile acordării derogării

Derogarea se acordă în următoarele condiții:

| 1. | Începând cu 1 august 2017, a intrat în vigoare Ordonanța nr. 865 din 23 iunie 2017 privind șeptelul pentru comercializare, gunoiul de grajd, însilozarea etc. care stabilește plafoane directe privind aplicarea fosforului pentru întreaga țară, la diferite niveluri în funcție de tipul de îngrășământ. Plafoanele privesc aplicarea fosforului provenit din toate tipurile de îngrășăminte: îngrășăminte organice, inclusiv gunoiul de grajd, digestatul biogaz, biomasa vegetală degazată, nămolul rezultat din tratarea apelor uzate și îngrășămintele industriale. În anumite bazine hidrologice ale mediilor acvatice vulnerabile la fosfor se aplică plafoane mai stricte cu privire la aplicarea fosforului. |
| --- | --- |

1.

Începând cu 1 august 2017, a intrat în vigoare Ordonanța nr. 865 din 23 iunie 2017 privind șeptelul pentru comercializare, gunoiul de grajd, însilozarea etc. care stabilește plafoane directe privind aplicarea fosforului pentru întreaga țară, la diferite niveluri în funcție de tipul de îngrășământ. Plafoanele privesc aplicarea fosforului provenit din toate tipurile de îngrășăminte: îngrășăminte organice, inclusiv gunoiul de grajd, digestatul biogaz, biomasa vegetală degazată, nămolul rezultat din tratarea apelor uzate și îngrășămintele industriale. În anumite bazine hidrologice ale mediilor acvatice vulnerabile la fosfor se aplică plafoane mai stricte cu privire la aplicarea fosforului.

| 2. | Se instituie un sistem de indicatori și un sistem de monitorizare în ceea ce privește cantitatea de fosfor aplicată pe terenurile agricole din Danemarca. În cazul în care sistemul de indicatori sau sistemul de monitorizare arată că media anuală reală a ratei de fertilizare cu fosfor a terenurilor agricole din Danemarca ar putea depăși sau a depășit efectiv media nivelurilor naționale de fertilizare cu fosfor care este autorizată a fi atinsă în cursul perioadei 2018-2025, plafoanele privind nivelurile maxime ale aplicării de fosfor se reduc în consecință. |
| --- | --- |

2.

Se instituie un sistem de indicatori și un sistem de monitorizare în ceea ce privește cantitatea de fosfor aplicată pe terenurile agricole din Danemarca. În cazul în care sistemul de indicatori sau sistemul de monitorizare arată că media anuală reală a ratei de fertilizare cu fosfor a terenurilor agricole din Danemarca ar putea depăși sau a depășit efectiv media nivelurilor naționale de fertilizare cu fosfor care este autorizată a fi atinsă în cursul perioadei 2018-2025, plafoanele privind nivelurile maxime ale aplicării de fosfor se reduc în consecință.

| 3. | Începând cu 5 aprilie 2019, a intrat în vigoare Legea daneză nr. 338 din 2 aprilie 2019 privind utilizarea îngrășămintelor în agricultură și privind măsurile de reducere a utilizării nutrienților, astfel cum a fost modificată, care instituie un sistem combinat specific pentru măsuri voluntare și obligatorii bazat pe necesitatea de a reduce conținutul de nitrați din apele subterane și din apele costiere. Începând cu 2020, sistemul face parte din punerea în aplicare de către Danemarca a obligațiilor prevăzute de Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului (11). Măsurile respective prevăd stabilirea unor culturi intermediare sau a unor măsuri alternative prevăzute în legislația națională. În cadrul acestui sistem, dispozițiile obligatorii privind reducerea azotului intră în vigoare în mod automat în cazul în care acordurile voluntare referitoare la reducerea azotului nu reușesc să asigure realizarea într-un mod suficient a obiectivelor de mediu. |
| --- | --- |

3.

Începând cu 5 aprilie 2019, a intrat în vigoare Legea daneză nr. 338 din 2 aprilie 2019 privind utilizarea îngrășămintelor în agricultură și privind măsurile de reducere a utilizării nutrienților, astfel cum a fost modificată, care instituie un sistem combinat specific pentru măsuri voluntare și obligatorii bazat pe necesitatea de a reduce conținutul de nitrați din apele subterane și din apele costiere. Începând cu 2020, sistemul face parte din punerea în aplicare de către Danemarca a obligațiilor prevăzute de Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului (11). Măsurile respective prevăd stabilirea unor culturi intermediare sau a unor măsuri alternative prevăzute în legislația națională. În cadrul acestui sistem, dispozițiile obligatorii privind reducerea azotului intră în vigoare în mod automat în cazul în care acordurile voluntare referitoare la reducerea azotului nu reușesc să asigure realizarea într-un mod suficient a obiectivelor de mediu.

11

| 4. | Culturile intermediare stabilite în cadrul acestui sistem se adaugă la culturile intermediare plantate în vederea îndeplinirii cerinței naționale obligatorii de a avea un procent de 10,7 sau de 14,7 % de culturi intermediare în raport cu suprafața de teren arabil a fermelor de bovine sau a cerinței obligatorii la nivel național din ordonanțele executive corespunzătoare pentru perioadele de planificare ulterioare și nu pot fi stabilite pe aceeași suprafață ca cea care este folosită pentru a răspunde cerinței privind zona de interes ecologic pentru culturile intermediare. |
| --- | --- |

4.

Culturile intermediare stabilite în cadrul acestui sistem se adaugă la culturile intermediare plantate în vederea îndeplinirii cerinței naționale obligatorii de a avea un procent de 10,7 sau de 14,7 % de culturi intermediare în raport cu suprafața de teren arabil a fermelor de bovine sau a cerinței obligatorii la nivel național din ordonanțele executive corespunzătoare pentru perioadele de planificare ulterioare și nu pot fi stabilite pe aceeași suprafață ca cea care este folosită pentru a răspunde cerinței privind zona de interes ecologic pentru culturile intermediare.

Articolul 5

Cererile de autorizare

(1)   Crescătorii de bovine pot depune la autoritățile competente o cerere pentru obținerea unei autorizații anuale de aplicare a gunoiului de grajd cu un conținut de până la 230 kg de azot pe hectar pe perioadă de programare.

Termenul de depunere a cererii este identic cu termenul național de depunere a cererilor pentru schema de plată de bază din cadrul PAC și include cota de îngrășăminte și planul pentru culturi intermediare.

(2)   Se consideră că depunerea unei cereri, astfel cum se menționează la alineatul (1), implică o declarație din partea solicitantului privind îndeplinirea condițiilor prevăzute la articolele 7, 8 și 9.

Articolul 6

Emiterea autorizațiilor

Autorizațiile de aplicare a unei cantități de gunoi de grajd de la fermele de bovine, inclusiv a dejecțiilor excretate de animale și a gunoiului de grajd tratat, cu un conținut de până la 230 kg de azot pe hectar în fiecare perioadă de programare se acordă sub rezerva îndeplinirii condițiilor prevăzute la articolele 7, 8 și 9.

Articolul 7

Condiții privind aplicarea gunoiului de grajd și a altor îngrășăminte

(1)   Aportul total de azot nu depășește necesarul estimat de nutrienți pentru cultura în cauză și ia în considerare aportul de nutrienți adus de sol. Acesta nu depășește standardele privind cantitatea maximă aplicată, astfel cum se prevede în Ordonanța executivă nr. 762 din 29 iulie 2019 privind utilizarea agricolă a îngrășămintelor în perioada de programare 2019-2020 și în ordonanțele corespunzătoare din următoarele perioade de programare.

(2)   Se elaborează un plan de fertilizare pentru întreaga suprafață a fermei de bovine. Planul este păstrat la fermă și acoperă perioada care începe la 1 august și se termină în data de 31 iulie a anului următor. Planul de fertilizare include următoarele:

| (a) | un plan de rotație a culturilor care să precizeze următoarele:






  (i) | suprafața parcelelor folosite pentru culturi cu o absorbție ridicată de azot și perioadă lungă de vegetație; |
| --- | --- | --- |

(a)

un plan de rotație a culturilor care să precizeze următoarele:

(i)

suprafața parcelelor folosite pentru culturi cu o absorbție ridicată de azot și perioadă lungă de vegetație;

| (ii) | suprafața parcelelor folosite pentru alte culturi decât cele menționate la punctul (i); |
| --- | --- |

(ii)

suprafața parcelelor folosite pentru alte culturi decât cele menționate la punctul (i);

| (iii) | o hartă schematică indicând amplasarea parcelelor menționate la punctele (i) și, respectiv, (ii); |
| --- | --- |

(iii)

o hartă schematică indicând amplasarea parcelelor menționate la punctele (i) și, respectiv, (ii);

| (b) | numărul de animale din ferma de bovine; |
| --- | --- |

(b)

numărul de animale din ferma de bovine;

| (c) | o descriere a adăposturilor pentru animale și a sistemului de depozitare a gunoiului de grajd, inclusiv volumul de depozitare disponibil pentru gunoiul de grajd; |
| --- | --- |

(c)

o descriere a adăposturilor pentru animale și a sistemului de depozitare a gunoiului de grajd, inclusiv volumul de depozitare disponibil pentru gunoiul de grajd;

| (d) | un calcul al cantității de azot și de fosfor provenite din gunoiul de grajd produse în ferma de bovine; |
| --- | --- |

(d)

un calcul al cantității de azot și de fosfor provenite din gunoiul de grajd produse în ferma de bovine;

| (e) | descrierea tratării gunoiului de grajd, dacă este cazul, și caracteristicile preconizate ale gunoiului de grajd tratat; |
| --- | --- |

(e)

descrierea tratării gunoiului de grajd, dacă este cazul, și caracteristicile preconizate ale gunoiului de grajd tratat;

| (f) | cantitatea, tipul și caracteristicile gunoiului de grajd distribuit în interiorul sau în exteriorul fermei de bovine; |
| --- | --- |

(f)

cantitatea, tipul și caracteristicile gunoiului de grajd distribuit în interiorul sau în exteriorul fermei de bovine;

| (g) | cantitatea previzibilă de azot și de fosfor necesară culturilor pentru fiecare parcelă; |
| --- | --- |

(g)

cantitatea previzibilă de azot și de fosfor necesară culturilor pentru fiecare parcelă;

| (h) | calculul cantității de azot și de fosfor provenind din gunoiul de grajd aplicat pe fiecare parcelă; |
| --- | --- |

(h)

calculul cantității de azot și de fosfor provenind din gunoiul de grajd aplicat pe fiecare parcelă;

| (i) | calculul cantității de azot și de fosfor provenind din îngrășăminte chimice și alte tipuri de îngrășăminte aplicate pe fiecare parcelă; |
| --- | --- |

(i)

calculul cantității de azot și de fosfor provenind din îngrășăminte chimice și alte tipuri de îngrășăminte aplicate pe fiecare parcelă;

| (j) | indicarea momentului aplicării gunoiului de grajd și a îngrășămintelor chimice. |
| --- | --- |

(j)

indicarea momentului aplicării gunoiului de grajd și a îngrășămintelor chimice.

Planul de fertilizare se revizuiește în termen de maximum șapte zile de la orice modificare survenită în practicile agricole din cadrul fermei de bovine și se depune la autoritățile competente cel târziu până la data de 31 martie a fiecărui an.

(3)   Gunoiul de grajd nu se aplică în perioada 31 august‐1 martie pe pășunile care vor fi arate în primăvara următoare.

(4)   Valorile standard privind fertilizarea cu azot a culturilor care urmează pășunilor temporare se reduc cu valoarea azotului pentru cultura anterioară în conformitate cu Ordonanța executivă nr. 762 din 29 iulie 2019 privind utilizarea agricolă a îngrășămintelor în perioada de programare 2019-2020 și cu ordonanțele corespunzătoare din următoarele perioade de programare privind standardele de fertilizare, tabelul privind normele de fertilizare pentru culturi agricole și legume, precum și modificările ulterioare ale acestora.

Articolul 8

Condiții privind prelevarea de probe de sol și analizele solului

(1)   Probele se prelevează din partea superioară a solului până la adâncimea de 30 cm și se analizează conținutul de azot și de fosfor al acestora.

(2)   Prelevarea de probe și analizele se efectuează cel puțin o dată la patru ani pentru fiecare zonă a fermei de bovine care prezintă caracteristici omogene în ceea ce privește rotația culturilor și caracteristicile solului.

(3)   Se efectuează cel puțin o prelevare de probe și o analiză a solului pentru fiecare cinci hectare de teren agricol.

(4)   Rezultatele analizelor sunt disponibile pentru verificare la ferma de bovine.

Articolul 9

Condiții privind gestionarea terenurilor

(1)   80 % sau mai mult din suprafața disponibilă pentru aplicarea gunoiului de grajd se cultivă cu culturi cu o absorbție ridicată de azot și perioadă lungă de vegetație.

(2)   Culturile secundare de iarbă nu se ară înainte de data de 1 martie a anului următor celui în care au fost stabilite.

(3)   Pășunile se ară primăvara. O cultură cu o absorbție ridicată de azot și perioadă lungă de vegetație se însămânțează în cel mai scurt timp posibil și cel târziu în termen de 3 săptămâni după ce pășunea a fost arată.

(4)   Culturile utilizate în rotația culturilor nu includ plantele leguminoase sau alte plante care fixează azotul atmosferic, cu excepția următoarelor:

| (a) | trifoi și lucernă cultivate pe pășuni însumând împreună mai puțin de 50 %; |
| --- | --- |

(a)

trifoi și lucernă cultivate pe pășuni însumând împreună mai puțin de 50 %;

| (b) | orz și mazăre intercalate cu iarbă. |
| --- | --- |

(b)

orz și mazăre intercalate cu iarbă.

Articolul 10

Monitorizarea

(1)   Autoritățile competente se asigură că se întocmesc hărți care să indice următoarele:

| (a) | procentajul de ferme de bovine din fiecare localitate care face obiectul autorizațiilor; |
| --- | --- |

(a)

procentajul de ferme de bovine din fiecare localitate care face obiectul autorizațiilor;

| (b) | procentajul de animale din fiecare localitate care face obiectul autorizațiilor; |
| --- | --- |

(b)

procentajul de animale din fiecare localitate care face obiectul autorizațiilor;

| (c) | procentajul de teren agricol din fiecare localitate care face obiectul autorizațiilor. |
| --- | --- |

(c)

procentajul de teren agricol din fiecare localitate care face obiectul autorizațiilor.

Aceste hărți se actualizează în fiecare an.

Autoritățile competente colectează și actualizează în fiecare an datele privind rotația culturilor și practicile agricole de la fermele de bovine care fac obiectul autorizațiilor eliberate în temeiul prezentei decizii.

(2)   Autoritățile competente monitorizează apa din rizosferă, apele de suprafață și apele subterane și furnizează Comisiei date privind azotul și fosforul din profilul solului și concentrațiile de nitrați din apele de suprafață și subterane, atât în condiții de derogare, cât și în absența acestora.

Monitorizarea se efectuează la nivelul exploatațiilor agricole, în cadrul programului național de monitorizare a bazinelor hidrografice cu utilizare agricolă. Punctele de monitorizare sunt reprezentative pentru principalele tipuri de sol, practicile de fertilizare prevalente și culturile principale.

Se realizează o monitorizare intensificată a calității apei în zonele cu soluri nisipoase. În plus, concentrațiile de nitrați din apele de suprafață și apele subterane se monitorizează în cel puțin 3 % din totalul exploatațiilor care fac obiectul autorizațiilor.

(3)   Autoritățile competente efectuează investigații și analize continue ale nutrienților în cadrul programului național de monitorizare a bazinelor hidrografice cu utilizare agricolă și furnizează date privind utilizarea terenurilor, rotațiile de culturi și practicile agricole de la nivel local la fermele de bovine care beneficiază de o autorizație.

Informațiile și datele colectate în urma analizei nutrienților menționate la articolul 7 și a monitorizării menționate la alineatul (2) din prezentul articol se utilizează pentru a calcula, pe bază de model, pierderile de azot și de fosfor de la fermele de bovine care beneficiază de o autorizație, pe baza unor principii științifice.

(4)   Autoritățile competente cuantifică și înregistrează procentajele din teren care beneficiază de derogare și sunt cultivate cu:

| (a) | trifoi sau lucernă cultivată pe pășune; |
| --- | --- |

(a)

trifoi sau lucernă cultivată pe pășune;

| (b) | orz și mazăre intercalate cu iarbă. |
| --- | --- |

(b)

orz și mazăre intercalate cu iarbă.

Articolul 11

Verificare

(1)   Autoritățile competente se asigură că cererile de autorizație sunt supuse controlului administrativ. În cazul în care se demonstrează, în urma controlului, că solicitantul nu îndeplinește condițiile prevăzute la articolele 7, 8 și 9, cererea este respinsă, iar solicitantul este informat cu privire la motivele refuzului.

(2)   Autoritățile competente stabilesc un program de inspecții ale exploatațiilor agricole care beneficiază de autorizații.

Programul se bazează pe o analiză a riscurilor, având în vedere rezultatele controalelor din anii precedenți în ceea ce privește condițiile prevăzute la articolele 7, 8 și 9, precum și rezultatele controalelor de conformitate cu legislația națională de transpunere a Directivei 91/676/CEE.

(3)   Controalele constau în inspecții pe teren și controale la fața locului pentru a verifica respectarea condițiilor prevăzute la articolele 7, 8 și 9 și vizează, în fiecare an, cel puțin 7 % din fermele de bovine care beneficiază de o autorizație. În cazul în care se constată că o fermă de bovine nu respectă aceste condiții, titularul autorizației este amendat în conformitate cu legislația națională și nu este eligibil pentru obținerea unei autorizații în perioada de programare din anul următor constatării.

(4)   Autorităților de resort li se acordă competențele și mijloacele necesare pentru a verifica respectarea condițiilor derogării acordate în temeiul prezentei decizii.

Articolul 12

Raportarea

Autoritățile competente prezintă Comisiei, în fiecare an, cel târziu până la data de 31 decembrie, un raport conținând următoarele informații:

| (a) | hărți care arată procentajul de ferme de bovine, procentajul de animale, procentajul de terenuri agricole care fac obiectul unor derogări individuale, pentru fiecare localitate, precum și hărți privind utilizarea terenurilor la nivel local, menționate la articolul 10 alineatul (1); |
| --- | --- |

(a)

hărți care arată procentajul de ferme de bovine, procentajul de animale, procentajul de terenuri agricole care fac obiectul unor derogări individuale, pentru fiecare localitate, precum și hărți privind utilizarea terenurilor la nivel local, menționate la articolul 10 alineatul (1);

| (b) | rezultatele monitorizării apelor subterane și apelor de suprafață în ceea ce privește concentrațiile de nitrați și de fosfor, inclusiv informații referitoare la tendințele privind calitatea apei, atât în condiții de derogare, cât și în absența acesteia, precum și impactul derogării asupra calității apei, astfel cum se menționează la articolul 10 alineatul (2); |
| --- | --- |

(b)

rezultatele monitorizării apelor subterane și apelor de suprafață în ceea ce privește concentrațiile de nitrați și de fosfor, inclusiv informații referitoare la tendințele privind calitatea apei, atât în condiții de derogare, cât și în absența acesteia, precum și impactul derogării asupra calității apei, astfel cum se menționează la articolul 10 alineatul (2);

| (c) | rezultatele monitorizării solului în ceea ce privește concentrațiile de nitrat și de fosfor în apa din rizosferă, precum și în ceea ce privește nitratul și fosforul din sol, atât în condiții de derogare, cât și în absența acesteia, astfel cum se menționează la articolul 10 alineatul (2); |
| --- | --- |

(c)

rezultatele monitorizării solului în ceea ce privește concentrațiile de nitrat și de fosfor în apa din rizosferă, precum și în ceea ce privește nitratul și fosforul din sol, atât în condiții de derogare, cât și în absența acesteia, astfel cum se menționează la articolul 10 alineatul (2);

| (d) | rezultatele investigațiilor privind utilizarea terenurilor la nivel local, rotațiile culturilor și practicile agricole, menționate la articolul 10 alineatul (3); |
| --- | --- |

(d)

rezultatele investigațiilor privind utilizarea terenurilor la nivel local, rotațiile culturilor și practicile agricole, menționate la articolul 10 alineatul (3);

| (e) | rezultatele calculelor pe bază de model ale amplorii pierderilor de azot și de fosfor de la fermele de bovine care beneficiază de o autorizație, menționate la articolul 10 alineatul (3); |
| --- | --- |

(e)

rezultatele calculelor pe bază de model ale amplorii pierderilor de azot și de fosfor de la fermele de bovine care beneficiază de o autorizație, menționate la articolul 10 alineatul (3);

| (f) | tabele indicând procentajul de terenuri agricole care fac obiectul derogării, pe care se află culturi de trifoi sau lucernă cultivate pe pășune și de orz/mazăre intercalate cu iarbă, menționate la articolul 10 alineatul (4); |
| --- | --- |

(f)

tabele indicând procentajul de terenuri agricole care fac obiectul derogării, pe care se află culturi de trifoi sau lucernă cultivate pe pășune și de orz/mazăre intercalate cu iarbă, menționate la articolul 10 alineatul (4);

| (g) | o evaluare a punerii în aplicare a condițiilor derogării, pe baza controalelor efectuate la nivel de fermă și a informațiilor referitoare la fermele de bovine care nu respectă cerințele, pe baza rezultatelor controalelor administrative și ale inspecțiilor, prevăzute la articolul 11; |
| --- | --- |

(g)

o evaluare a punerii în aplicare a condițiilor derogării, pe baza controalelor efectuate la nivel de fermă și a informațiilor referitoare la fermele de bovine care nu respectă cerințele, pe baza rezultatelor controalelor administrative și ale inspecțiilor, prevăzute la articolul 11;

| (h) | tendințe în ceea ce privește numărul de animale și producția de gunoi de grajd pentru fiecare categorie de animale din Danemarca și din fermele de bovine care beneficiază de derogare; |
| --- | --- |

(h)

tendințe în ceea ce privește numărul de animale și producția de gunoi de grajd pentru fiecare categorie de animale din Danemarca și din fermele de bovine care beneficiază de derogare;

| (i) | punerea în aplicare a condițiilor pentru derogarea prevăzută la articolul 4. |
| --- | --- |

(i)

punerea în aplicare a condițiilor pentru derogarea prevăzută la articolul 4.

Datele spațiale incluse în raport respectă, dacă este cazul, dispozițiile Directivei 2007/2/CE. La colectarea datelor necesare, Danemarca utilizează, dacă este cazul, informațiile generate în cadrul Sistemului integrat de administrare și control instituit în temeiul articolului 67 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013.

Articolul 13

Perioadă de aplicare

Prezenta decizie se aplică până la data de 31 iulie 2024.

Articolul 14

Destinatar

Prezenta decizie se adresează Regatului Danemarcei.

Adoptată la Bruxelles, 17 iulie 2020.

Pentru Comisie

Virginijus SINKEVIČIUS

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 375, 31.12.1991, p. 1.

1

(2)  Decizia 2002/915/CE a Comisiei din 18 noiembrie 2002 privind o cerere de derogare în conformitate cu punctul 2 litera (b) din anexa III și articolul 9 din Directiva 91/676/CEE a Consiliului privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole (JO L 319, 23.11.2002, p. 24).

2

(3)  Decizia 2005/294/CE a Comisiei din 5 aprilie 2005 privind o cerere de derogare în conformitate cu punctul 2 litera (b) din anexa III și articolul 9 din Directiva 91/676/CEE a Consiliului privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole (JO L 94, 13.4.2005, p. 34).

3

(4)  Decizia 2008/664/CE a Comisiei din 8 august 2008 de modificare a Deciziei 2005/294/CE privind o cerere de derogare în conformitate cu punctul 2 litera (b) din anexa III și articolul 9 din Directiva 91/676/CEE a Consiliului privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole (JO L 217, 13.8.2008, p. 16).

4

(5)  Decizia de punere în aplicare 2012/659/UE a Comisiei din 23 octombrie 2012 de acordare a unei derogări solicitate de Regatul Danemarcei în temeiul Directivei 91/676/CEE a Consiliului privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole (JO L 295, 25.10.2012, p. 20).

5

(6)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/847 a Comisiei din 16 mai 2017 de acordare a unei derogări solicitate de Danemarca în temeiul Directivei 91/676/CEE a Consiliului privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole (JO L 125, 18.5.2017, p. 35).

6

(7)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1928 a Comisiei din 6 decembrie 2018 de acordare a unei derogări solicitate de Danemarca în temeiul Directivei 91/676/CEE a Consiliului privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole (JO L 313, 10.12.2018, p. 45).

7

(8)  SWD(2018) 246 final – Document de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește documentul „Raport al Comisiei către Consiliu și Parlamentul European privind punerea în aplicare a Directivei 91/676/CEE a Consiliului privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole”, întocmit pe baza rapoartelor statelor membre pentru perioada 2012-2015.

8

(9)  Directiva 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 martie 2007 de instituire a unei infrastructuri pentru informații spațiale în Comunitatea Europeană (INSPIRE) (JO L 108, 25.4.2007, p. 1).

9

(10)  Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European Și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 352/78, (CE) nr. 165/94, (CE) nr. 2799/98, (CE) nr. 814/2000, (CE) nr. 1290/2005 și (CE) nr. 485/2008 ale Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 549).

10

(11)  Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (JO L 327, 22.12.2000, p. 1).

11

---