# Euroopa Liidu L 170/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 170 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik2. juuni 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 170

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik2. juuni 2020

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/723, 4. märts 2020, millega kehtestatakse üksikasjalikud normid kolmandate riikide piloodilubade tunnustamise kohta ja muudetakse määrust (EL) nr 1178/2011 | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/724, 15. mai 2020, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 9 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/725, 26. mai 2020, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 12 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/726, 27. mai 2020, millega lükatakse tagasi geograafilise tähise nimetuse kaitse taotlus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikele 4 [Commune de Champagne (KGT)]
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 3323 all) | 15 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/727, 29. mai 2020, millega lõpetatakse Bahreinist ja Egiptusest pärit klaasfilamentkiust toodete importi käsitlev dumpinguvastane menetlus | 17 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/728, 29. mai 2020, millega kiidetakse heaks teatavates sõiduautodes ja väikestes tarbesõidukites kasutamiseks ette nähtud 12-voldiste mootor-generaatorite suure kasuteguriga generaatorifunktsioon kui innovatiivne tehnoloogialahendus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/631 (
  1
  ) | 21 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/723, 4. märts 2020, millega kehtestatakse üksikasjalikud normid kolmandate riikide piloodilubade tunnustamise kohta ja muudetakse määrust (EL) nr 1178/2011

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/724, 15. mai 2020, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

9

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/725, 26. mai 2020, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

12

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/726, 27. mai 2020, millega lükatakse tagasi geograafilise tähise nimetuse kaitse taotlus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikele 4 [Commune de Champagne (KGT)]
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 3323 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 3323 all)

15

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/727, 29. mai 2020, millega lõpetatakse Bahreinist ja Egiptusest pärit klaasfilamentkiust toodete importi käsitlev dumpinguvastane menetlus

17

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/728, 29. mai 2020, millega kiidetakse heaks teatavates sõiduautodes ja väikestes tarbesõidukites kasutamiseks ette nähtud 12-voldiste mootor-generaatorite suure kasuteguriga generaatorifunktsioon kui innovatiivne tehnoloogialahendus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/631 (
  1
  )

1

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 2.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 170/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/723,

4. märts 2020,

millega kehtestatakse üksikasjalikud normid kolmandate riikide piloodilubade tunnustamise kohta ja muudetakse määrust (EL) nr 1178/2011

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrust (EL) 2018/1139, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91, (1) eriti selle artikli 68 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) 2018/1139 vastuvõtmisega ning eriti selle artikli 68 alusel on komisjonil nüüd õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kolmanda riigi õiguse kohaselt välja antud, tsiviillennundusnormidele vastavust tõendavate ning määruses (EL) 2018/1139 sätestatud ohutustasemega samaväärse ohutustaseme tagamist kinnitavate sertifikaatide ja muude dokumentide tunnustamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) 2018/1139 vastuvõtmisega ning eriti selle artikli 68 alusel on komisjonil nüüd õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kolmanda riigi õiguse kohaselt välja antud, tsiviillennundusnormidele vastavust tõendavate ning määruses (EL) 2018/1139 sätestatud ohutustasemega samaväärse ohutustaseme tagamist kinnitavate sertifikaatide ja muude dokumentide tunnustamise kohta.

| (2) | Käesoleva määruse põhieesmärk on viia praegune õigusraamistik kooskõlla määrusega (EL) 2018/1139, mistõttu tuleks komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 (2) artikli 8, III lisa ja asjaomaste sätete sisu kolmandate riikide sertifikaatide tunnustamise kohta vormistada delegeeritud õigusaktiks. Lisaks peaksid kõnealused sätted nüüd hõlmama ka kolmandate riikide purilennuki- ja õhupallisertifikaatide tunnustamise norme. |
| --- | --- |

(2)

Käesoleva määruse põhieesmärk on viia praegune õigusraamistik kooskõlla määrusega (EL) 2018/1139, mistõttu tuleks komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 (2) artikli 8, III lisa ja asjaomaste sätete sisu kolmandate riikide sertifikaatide tunnustamise kohta vormistada delegeeritud õigusaktiks. Lisaks peaksid kõnealused sätted nüüd hõlmama ka kolmandate riikide purilennuki- ja õhupallisertifikaatide tunnustamise norme.

| (3) | Määruses (EL) 1178/2011 on loetletud kolmandate riikide lubade tunnustamise tingimused. Teatavatel tingimustel võivad liikmesriigid kolmandate riikide piloodilube praegu tunnustada või sellise kolmanda riigi poolt välja antud loa omanik võib taotleda kvalifikatsiooni tunnustamist loa taotlemisel vastavalt määrusele (EL) nr 1178/2011. Praegu toimub selline kvalifikatsiooni tunnustamine sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni soovituse alusel. |
| --- | --- |

(3)

Määruses (EL) 1178/2011 on loetletud kolmandate riikide lubade tunnustamise tingimused. Teatavatel tingimustel võivad liikmesriigid kolmandate riikide piloodilube praegu tunnustada või sellise kolmanda riigi poolt välja antud loa omanik võib taotleda kvalifikatsiooni tunnustamist loa taotlemisel vastavalt määrusele (EL) nr 1178/2011. Praegu toimub selline kvalifikatsiooni tunnustamine sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni soovituse alusel.

| (4) | Teatavate mitteäriliseks tegevuseks mõeldud piloodilubade ja pädevusmärgetega seotud koolitusi pakkuvate organisatsioonide suhtes kohaldatavaid norme on lihtsustatud ja kasutusele on võetud mõiste „deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioon“ vastavalt komisjoni määrusele (EL) 2018/1119 (3). Seetõttu tuleks ajakohastada kolmandate riikide lubade tunnustamise norme, et deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonidel oleks võimalik tunnustada nende kolmandate riikide lubade omanike kvalifikatsiooni, kes taotlevad liidu õigusraamistiku kohaselt välja antavat luba. |
| --- | --- |

(4)

Teatavate mitteäriliseks tegevuseks mõeldud piloodilubade ja pädevusmärgetega seotud koolitusi pakkuvate organisatsioonide suhtes kohaldatavaid norme on lihtsustatud ja kasutusele on võetud mõiste „deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioon“ vastavalt komisjoni määrusele (EL) 2018/1119 (3). Seetõttu tuleks ajakohastada kolmandate riikide lubade tunnustamise norme, et deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonidel oleks võimalik tunnustada nende kolmandate riikide lubade omanike kvalifikatsiooni, kes taotlevad liidu õigusraamistiku kohaselt välja antavat luba.

| (5) | Määruse (EL) nr 1178/2011 artikkel 8 ning III lisa, milles on praegu käsitletud kolmandate riikide lubade tunnustamine nõudeid, tuleks seega välja jätta, |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EL) nr 1178/2011 artikkel 8 ning III lisa, milles on praegu käsitletud kolmandate riikide lubade tunnustamine nõudeid, tuleks seega välja jätta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

1. JAGU

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisala

Käesoleva määrusega kehtestatakse kolmandate riikide õiguse kohaselt välja antud piloodilubade ja nendega seotud pädevusmärgete, õiguste või sertifikaatide ning tervisetõendite tunnustamise tingimusi käsitlevad üksikasjalikud normid.

Artikkel 2

Mõisted

1.   Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EL) nr 1178/2011, komisjoni määruse (EL) 2018/395 (4) ja komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 (5) mõisteid.

2.   Lisaks tähendab käesolevas määruses kasutatud mõiste „tootja lennud“ komisjoni määruse (EL) nr 965/2012 (6) artikli 6 lõikes 3 osutatud lende.

Artikkel 3

Kolmandate riikide lubade tunnustamine

Ilma et see piiraks määruse (EL) 2018/1139 artikli 68 lõike 1 punkti a kohaselt liidu ja kolmanda riigi vahel sõlmitud rahvusvaheliste lepingute kohaldamist, võivad liikmesriigid:

| a) | käesoleva määruse 2. jao kohaselt tunnustada kolmandate riikide õiguse kohaselt välja antud piloodilube ja nendega seotud pädevusmärkeid, õigusi või sertifikaate ning tervisetõendeid; |
| --- | --- |

a)

käesoleva määruse 2. jao kohaselt tunnustada kolmandate riikide õiguse kohaselt välja antud piloodilube ja nendega seotud pädevusmärkeid, õigusi või sertifikaate ning tervisetõendeid;

| b) | määruse (EL) nr 1178/2011 artikli 3, määruse (EL) 2018/395 artikli 3a või rakendusmääruse (EL) 2018/1976 artikli 3a kohaselt välja anda samaväärseid lube taotlejatele, kellele kolmas riik on 7. detsembril 1944 Chicagos allkirjastatud rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni („Chicago konventsioon“) 1. lisa kohaselt juba välja andnud samaväärse loa, pädevusmärke, õiguse või sertifikaadi, tingimusel et need taotlejad vastavad 3. jao nõuetele ja võttes arvesse sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni soovituse alusel tunnustatud kvalifikatsiooni; |
| --- | --- |

b)

määruse (EL) nr 1178/2011 artikli 3, määruse (EL) 2018/395 artikli 3a või rakendusmääruse (EL) 2018/1976 artikli 3a kohaselt välja anda samaväärseid lube taotlejatele, kellele kolmas riik on 7. detsembril 1944 Chicagos allkirjastatud rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni („Chicago konventsioon“) 1. lisa kohaselt juba välja andnud samaväärse loa, pädevusmärke, õiguse või sertifikaadi, tingimusel et need taotlejad vastavad 3. jao nõuetele ja võttes arvesse sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni soovituse alusel tunnustatud kvalifikatsiooni;

| c) | lugeda täielikult täidetuks nõue läbida enne teooriaeksamit ja lennueksamit koolituskursus nende liinipiloodiloa omanike puhul, kellele on loa välja andnud kolmas riik või kelle luba on välja antud kolmanda riigi nimel Chicago konventsiooni 1. lisa kohaselt, tingimusel et kõnealused loaomanikud vastavad määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa F alajaos sätestatud asjakohase õhusõidukikategooria liinipiloodiloa väljaandmiseks ettenähtud kogemusnõuetele ja et kolmanda riigi luba sisaldab liinipiloodiloa oskuste eksamil kasutatava õhusõiduki kohta kehtivat tüübipädevusmärget; |
| --- | --- |

c)

lugeda täielikult täidetuks nõue läbida enne teooriaeksamit ja lennueksamit koolituskursus nende liinipiloodiloa omanike puhul, kellele on loa välja andnud kolmas riik või kelle luba on välja antud kolmanda riigi nimel Chicago konventsiooni 1. lisa kohaselt, tingimusel et kõnealused loaomanikud vastavad määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa F alajaos sätestatud asjakohase õhusõidukikategooria liinipiloodiloa väljaandmiseks ettenähtud kogemusnõuetele ja et kolmanda riigi luba sisaldab liinipiloodiloa oskuste eksamil kasutatava õhusõiduki kohta kehtivat tüübipädevusmärget;

| d) | välja anda lennuki või kopteri tüübipädevusmärke nendele määruse (EL) nr 1178/2011 kohaselt välja antud lubade omanikele, kes vastavad kolmandas riigis sellistele pädevusmärgete suhtes kehtestatud nõuetele; kõnealused pädevusmärked kehtivad vaid asjaomases kolmandas riigis registreeritud õhusõiduki suhtes, kuid selle piirangu võib tühistada, kui piloot täidab käesoleva määruse artikli 10 nõudeid. |
| --- | --- |

d)

välja anda lennuki või kopteri tüübipädevusmärke nendele määruse (EL) nr 1178/2011 kohaselt välja antud lubade omanikele, kes vastavad kolmandas riigis sellistele pädevusmärgete suhtes kehtestatud nõuetele; kõnealused pädevusmärked kehtivad vaid asjaomases kolmandas riigis registreeritud õhusõiduki suhtes, kuid selle piirangu võib tühistada, kui piloot täidab käesoleva määruse artikli 10 nõudeid.

2. JAGU

LUBADE VALIDEERIMINE

Artikkel 4

Lubade valideerimist käsitlevad üldsätted

1.   Liikmesriigi pädev asutus võib valideerida Chicago konventsiooni 1. lisa nõuete kohaselt kolmanda riigi poolt välja antud piloodiloa.

2.   Käesoleva määruse sätete kohaldamisel täidavad liikmesriigi pädevate asutuste ülesandeid järgmised asutused:

| a) | liidu territooriumil elavate pilootide puhul piloodi elu- või asukohaliikmesriigi pädev asutus; |
| --- | --- |

a)

liidu territooriumil elavate pilootide puhul piloodi elu- või asukohaliikmesriigi pädev asutus;

| b) | mujal kui liidu territooriumil elavate pilootide puhul selle liikmesriigi pädev asutus, kus on piloodi tööandjaks oleva või saava lennuettevõtja peamine tegevuskoht, või kus õhusõiduk, millel ta lendab või kavatseb lennata, on registreeritud. |
| --- | --- |

b)

mujal kui liidu territooriumil elavate pilootide puhul selle liikmesriigi pädev asutus, kus on piloodi tööandjaks oleva või saava lennuettevõtja peamine tegevuskoht, või kus õhusõiduk, millel ta lendab või kavatseb lennata, on registreeritud.

3.   Loa valideerimine on tähtajaline, mitte ületades üht aastat, ning loaga antud õigusi saab kasutada ainult selle kehtivusajal.

Loa valideerinud pädev asutus võib kehtivusaega pikendada vaid üks kord ja kuni ühe aasta võrra, kui piloot on kehtivusajal taotlenud luba vastavalt määruse (EL) nr 1178/2011 I lisale (FCL-osa) või on läbimas koolitust sellise loa saamiseks. Viimati nimetatud juhul hõlmab pikendus ajavahemikku, mis on vajalik loa väljaandmiseks vastavalt määruse (EL) nr 1178/2011 I lisale (FCL-osa).

4.   Liikmesriigi valideeritud loa omanikud kasutavad oma õigusi vastavalt määruse (EL) nr 1178/2011 I lisale (FCL-osa).

Artikkel 5

Piloodiload äriliseks lennutranspordiks ja muuks äriliseks tegevuseks

Ärilise lennutranspordi ja muu ärilise tegevusega seotud piloodilubade valideerimiseks peavad omanikud vastavalt taotletavatele õigustele täitma järgmised nõuded:

| a) | sooritama määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) tüübi- või klassipädevusmärke pikendamisnõuete täitmiseks olemasoleva loa õigustele vastava lennueksami; |
| --- | --- |

a)

sooritama määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) tüübi- või klassipädevusmärke pikendamisnõuete täitmiseks olemasoleva loa õigustele vastava lennueksami;

| b) | tõendama lennutegevusnõuete ja määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) asjaomaseid osi käsitlevate teadmiste olemasolu; |
| --- | --- |

b)

tõendama lennutegevusnõuete ja määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) asjaomaseid osi käsitlevate teadmiste olemasolu;

| c) | tõendama keeleoskust vastavalt määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) punktile FCL.055; |
| --- | --- |

c)

tõendama keeleoskust vastavalt määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) punktile FCL.055;

| d) | omama määruse (EL) nr 1178/2011 IV lisa (MED-osa) kohaselt välja antud kehtivat 1. klassi tervisetõendit; |
| --- | --- |

d)

omama määruse (EL) nr 1178/2011 IV lisa (MED-osa) kohaselt välja antud kehtivat 1. klassi tervisetõendit;

| e) | lennukite puhul täitma lisaks punktide a–d nõuetele ka käesoleva määruse lisa tabelis 1 sätestatud kogemusnõuded; |
| --- | --- |

e)

lennukite puhul täitma lisaks punktide a–d nõuetele ka käesoleva määruse lisa tabelis 1 sätestatud kogemusnõuded;

| f) | kopterite puhul täitma lisaks punktide a–d nõuetele ka käesoleva määruse lisa tabelis 2 sätestatud kogemusnõuded. |
| --- | --- |

f)

kopterite puhul täitma lisaks punktide a–d nõuetele ka käesoleva määruse lisa tabelis 2 sätestatud kogemusnõuded.

Artikkel 6

Instrumentaallennupädevusmärkega piloodiload mitteäriliseks tegevuseks

Instrumentaallennupädevusmärkega erapiloodiloa või instrumentaallennupädevusmärkega ametipiloodi- või liinipiloodiloa valideerimiseks peavad need piloodiloa omanikud, kes kavatsevad kasutada vaid erapiloodiõigusi, vastama kõigile järgmistele nõuetele:

| a) | sooritama instrumentaallennupädevusmärke lennueksami ning asjaomase loa õigustega seotud tüübi- või klassipädevusmärgete lennueksamid vastavalt määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) 7. ja 9. liitele; |
| --- | --- |

a)

sooritama instrumentaallennupädevusmärke lennueksami ning asjaomase loa õigustega seotud tüübi- või klassipädevusmärgete lennueksamid vastavalt määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) 7. ja 9. liitele;

| b) | tõendama lennundusõiguse, lennunduse ilmakoodide, instrumentaallendude planeerimise ja sooritamise ning inimvõimetega seotud asjaomaseid teadmisi; |
| --- | --- |

b)

tõendama lennundusõiguse, lennunduse ilmakoodide, instrumentaallendude planeerimise ja sooritamise ning inimvõimetega seotud asjaomaseid teadmisi;

| c) | tõendama keeleoskust vastavalt määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) punktile FCL.055; |
| --- | --- |

c)

tõendama keeleoskust vastavalt määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) punktile FCL.055;

| d) | omama vähemalt Chicago konventsiooni 1. lisa kohaselt välja antud kehtivat 2. klassi tervisetõendit; |
| --- | --- |

d)

omama vähemalt Chicago konventsiooni 1. lisa kohaselt välja antud kehtivat 2. klassi tervisetõendit;

| e) | omama vähemalt 100 tundi instrumentaallennukogemust kaptenina vastavas õhusõidukiliigis. |
| --- | --- |

e)

omama vähemalt 100 tundi instrumentaallennukogemust kaptenina vastavas õhusõidukiliigis.

Artikkel 7

Instrumentaallennupädevuseta piloodiload mitteäriliseks tegevuseks

Instrumentaallennupädevusmärketa erapiloodiloa, ametipiloodi- või liinipiloodiloa valideerimiseks peavad need piloodiloa omanikud, kes kavatsevad kasutada vaid erapiloodi õigusi, vastama kõigile järgmistele nõuetele:

| a) | tõendama lennundusõiguse ja inimvõimetega seotud asjaomaseid teadmisi; |
| --- | --- |

a)

tõendama lennundusõiguse ja inimvõimetega seotud asjaomaseid teadmisi;

| b) | sooritama määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) punktis FCL.235 osutatud erapiloodiloa lennueksami; |
| --- | --- |

b)

sooritama määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) punktis FCL.235 osutatud erapiloodiloa lennueksami;

| c) | täitma olemasoleva loa õigustele vastava tüübi- või klassipädevusmärke väljaandmiseks määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) H-alajao asjaomased nõuded; |
| --- | --- |

c)

täitma olemasoleva loa õigustele vastava tüübi- või klassipädevusmärke väljaandmiseks määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) H-alajao asjaomased nõuded;

| d) | omama vähemalt Chicago konventsiooni 1. lisa kohaselt välja antud kehtivat 2. klassi tervisetõendit; |
| --- | --- |

d)

omama vähemalt Chicago konventsiooni 1. lisa kohaselt välja antud kehtivat 2. klassi tervisetõendit;

| e) | tõendama keeleoskust vastavalt määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) punktile FCL.055; |
| --- | --- |

e)

tõendama keeleoskust vastavalt määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) punktile FCL.055;

| f) | omama vähemalt 100 tundi kaptenina lendamise kogemust vastavas õhusõidukiliigis. |
| --- | --- |

f)

omama vähemalt 100 tundi kaptenina lendamise kogemust vastavas õhusõidukiliigis.

Artikkel 8

Piloodilubade valideerimine tähtajalisteks eriülesanneteks

1.   Ilma et see piiraks eelmiste artiklite kohaldamist, võib liikmesriigi pädev asutus tootja lendude puhul valideerida Chicago konventsiooni 1. lisa kohaselt kolmanda riigi poolt välja antud loa kuni 12 kuuks, et võimaldada tähtajaliste eriülesannete täitmist, näiteks lennuõpet esmasel kasutuselevõtul, lennuesitlusi, üle- või katselende, kui taotleja vastab järgmistele nõuetele:

| a) | taotlejal on nõuetekohane luba ja tervisetõend ning Chicago konventsiooni 1. lisa kohaselt välja antud asjakohased pädevusmärked või kvalifikatsioonid; |
| --- | --- |

a)

taotlejal on nõuetekohane luba ja tervisetõend ning Chicago konventsiooni 1. lisa kohaselt välja antud asjakohased pädevusmärked või kvalifikatsioonid;

| b) | taotleja töötab otseselt või kaudselt õhusõidukitootja või lennuameti heaks. |
| --- | --- |

b)

taotleja töötab otseselt või kaudselt õhusõidukitootja või lennuameti heaks.

Sellisel juhul piirab pädev asutus omaniku õigused lennuõppe ja eksamitega tüübipädevusmärgete esmase väljaandmise, ettevõtja pilootide esmaste liinilendude järelevalve, ülelendude, esmaste liinilendude, lennuesitluste ja katselendudega vastavalt käesoleva lõikega ette nähtud ülesannetele.

2.   Erandina artiklitest 4–7 võib liikmesriigi pädev asutus võistluslendude või piiratud kestusega demonstratsioonlendude puhul valideerida kolmanda riigi poolt välja antud loa, mis võimaldab selle omanikul teostada määruse (EL) nr 1178/2011 I lisas (FCL-osa) sätestatud erapiloodi loa, määruse (EL) 2018/395 III lisas (BFCL-osa) sätestatud õhupallipiloodi loa või rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisas (SFCL-osa) sätestatud purilennukipiloodi loa kohaseid õigusi, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

| a) | võistlus- või demonstratsioonlendude korraldaja esitab enne üritust pädevale asutusele piisavad tõendid selle kohta, mil viisil tagatakse, et piloot tutvub asjakohase ohutusteabega ja juhib kõiki asjaomaste lendudega seotud riske; |
| --- | --- |

a)

võistlus- või demonstratsioonlendude korraldaja esitab enne üritust pädevale asutusele piisavad tõendid selle kohta, mil viisil tagatakse, et piloot tutvub asjakohase ohutusteabega ja juhib kõiki asjaomaste lendudega seotud riske;

| b) | taotlejal on nõuetekohane luba ja tervisetõend ning Chicago konventsiooni 1. lisa kohaselt välja antud asjakohased pädevusmärked või kvalifikatsioonid. |
| --- | --- |

b)

taotlejal on nõuetekohane luba ja tervisetõend ning Chicago konventsiooni 1. lisa kohaselt välja antud asjakohased pädevusmärked või kvalifikatsioonid.

3.   Erandina artiklite 4–7 sätetest võib liikmesriigi pädev asutus valideerida loa, mis on samaväärne mõne lõikes 2 osutatud loaga ja mille kolmas riik on Chicago konventsiooni 1. lisa nõuete kohaselt välja andnud teatavate mitteäriliste ülesannete täitmiseks maksimaalselt 28 päevaks kalendriaasta kohta, kui taotleja täidab kõik järgmised tingimused:

| a) | taotlejal on nõuetekohane luba ja tervisetõend ning Chicago konventsiooni 1. lisa kohaselt välja antud asjakohased pädevusmärked või kvalifikatsioonid; |
| --- | --- |

a)

taotlejal on nõuetekohane luba ja tervisetõend ning Chicago konventsiooni 1. lisa kohaselt välja antud asjakohased pädevusmärked või kvalifikatsioonid;

| b) | taotleja on enne piiratud kestusega eriülesannete täitma asumist sooritanud vähemalt ühe aklimatiseerimislennu kvalifitseeritud kontrollipiloodiga. |
| --- | --- |

b)

taotleja on enne piiratud kestusega eriülesannete täitma asumist sooritanud vähemalt ühe aklimatiseerimislennu kvalifitseeritud kontrollipiloodiga.

3. JAGU

LUBADE MUUTMINE

Artikkel 9

Lubade muutmise tingimused

1.   Liikmesriigi pädev asutus võib vastava õhusõidukikategooria loa muuta vastavalt määruse (EL) nr 1178/2011 I lisale (FCL-osa) ühe piloodiga õhusõiduki klassi- või tüübipädevusmärkega erapiloodi loaks, vastavalt määruse (EL) 2018/395 III lisale (BFCL-osa) õhupallipiloodi loaks või rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisale (SFCL-osa) purilennukipiloodi loaks, kui kolmas riik on algse loa välja andnud Chicago konventsiooni 1. lisa nõuete kohaselt ja luba on kas:

| a) | samaväärne lõikes 1 osutatud lubadega; |
| --- | --- |

a)

samaväärne lõikes 1 osutatud lubadega;

| b) | ametipiloodi luba või liinipiloodi luba. |
| --- | --- |

b)

ametipiloodi luba või liinipiloodi luba.

2.   Muudetava loa omanik peab täitma järgmised vastava õhusõidukiliigi suhtes kohaldatavad miinimumnõuded:

| a) | sooritama kirjaliku eksami lennundusõiguse ja inimvõimete valdkonnas; |
| --- | --- |

a)

sooritama kirjaliku eksami lennundusõiguse ja inimvõimete valdkonnas;

| b) | sooritama vastavalt erapiloodi, õhupallipiloodi või purilennukipiloodi loa lennueksami vastavalt määruse (EL) nr 1178/2011 I lisale (FCL-osa), määruse (EL) 2018/395 III lisale (BFCL-osa) või rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisale (SFCL-osa); |
| --- | --- |

b)

sooritama vastavalt erapiloodi, õhupallipiloodi või purilennukipiloodi loa lennueksami vastavalt määruse (EL) nr 1178/2011 I lisale (FCL-osa), määruse (EL) 2018/395 III lisale (BFCL-osa) või rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisale (SFCL-osa);

| c) | täitma H-alajao kohased vastava klassi- või tüübipädevusmärke väljaandmise nõuded; |
| --- | --- |

c)

täitma H-alajao kohased vastava klassi- või tüübipädevusmärke väljaandmise nõuded;

| d) | omama määruse (EL) nr 1178/2011 IV lisa (MED-osa) kohaselt nõutud ja välja antud kehtivat tervisetõendit; |
| --- | --- |

d)

omama määruse (EL) nr 1178/2011 IV lisa (MED-osa) kohaselt nõutud ja välja antud kehtivat tervisetõendit;

| e) | tõendama keeleoskust vastavalt määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) punktile FCL.055; |
| --- | --- |

e)

tõendama keeleoskust vastavalt määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) punktile FCL.055;

| f) | olema piloodina lennanud vähemalt 100 lennutundi. |
| --- | --- |

f)

olema piloodina lennanud vähemalt 100 lennutundi.

4. JAGU

KLASSI- JA TÜÜBIPÄDEVUSMÄRGETE TUNNUSTAMINE

Artikkel 10

Klassi- ja tüübipädevusmärgete tunnustamise tingimused

Kolmanda riigi poolt välja antud loas sisalduva kehtiva klassi- või tüübipädevusmärke võib märkida määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) kohaselt välja antud loale, kui taotleja:

| a) | omab FCL-osa kohaselt vastava tüübi- või klassipädevusmärke väljaandmiseks nõutavat kogemust ja vastab asjaomasele eeltingimustele; |
| --- | --- |

a)

omab FCL-osa kohaselt vastava tüübi- või klassipädevusmärke väljaandmiseks nõutavat kogemust ja vastab asjaomasele eeltingimustele;

| b) | sooritab FCL-osa kohaselt vastava tüübi- või klassipädevusmärke väljaandmiseks nõutava lennueksami; |
| --- | --- |

b)

sooritab FCL-osa kohaselt vastava tüübi- või klassipädevusmärke väljaandmiseks nõutava lennueksami;

| c) | tegeleb praegu lennundusega; |
| --- | --- |

c)

tegeleb praegu lennundusega;

| d) | on kogunud vähemalt:






  i) | lennukite klassipädevusmärke puhul 100 tundi lennukogemust piloodina asjaomases lennukiklassis; |
| --- | --- | --- |

d)

on kogunud vähemalt:

i)

lennukite klassipädevusmärke puhul 100 tundi lennukogemust piloodina asjaomases lennukiklassis;

| ii) | lennukite tüübipädevusmärke puhul 500 tundi lennukogemust piloodina asjaomasel lennukitüübil; |
| --- | --- |

ii)

lennukite tüübipädevusmärke puhul 500 tundi lennukogemust piloodina asjaomasel lennukitüübil;

| iii) | ühe mootoriga ja kuni 3 175 kg maksimaalse sertifitseeritud stardimassiga kopterite puhul 100 tundi lennukogemust piloodina asjaomasel kopteritüübil; |
| --- | --- |

iii)

ühe mootoriga ja kuni 3 175 kg maksimaalse sertifitseeritud stardimassiga kopterite puhul 100 tundi lennukogemust piloodina asjaomasel kopteritüübil;

| iv) | kõikide muude kopterite puhul 350 tundi lennukogemust piloodina asjaomasel kopteritüübil. |
| --- | --- |

iv)

kõikide muude kopterite puhul 350 tundi lennukogemust piloodina asjaomasel kopteritüübil.

Artikkel 11

Määruse (EL) nr 1178/2011 muutmine

Määrust (EL) nr 1178/2011 muudetakse järgmiselt:

| a) | artikkel 8 jäetakse välja; |
| --- | --- |

a)

artikkel 8 jäetakse välja;

| b) | III lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

III lisa jäetakse välja.

Artikkel 12

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. märts 2020

Komisjoni nimel

President

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 212, 22.8.2018, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 3. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1178/2011, millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 311, 25.11.2011, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 31. juuli 2018. aasta määrus (EL) 2018/1119, millega muudetakse määrust (EL) nr 1178/2011 deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonide osas (ELT L 204, 13.8.2018, lk 13).

3

(4)  Komisjoni 13. märtsi 2018. aasta määrus (EL) 2018/395, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad õhupallilendude suhtes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 71, 14.3.2018, lk 10).

4

(5)  Komisjoni 14. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1976, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad purilennukilendude suhtes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1139 (ELT L 326, 20.12.2018, lk 64).

5

(6)  Komisjoni 5. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 965/2012, millega kehtestatakse lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 296, 25.10.2012, lk 1).

6

---

LISA

Kolmandate riikide poolt või nimel välja antud lubade tunnustamise nõuded

Tabel 1

Kogemusnõuded lennukite puhul

| Luba | Kogemus (lennutundide arv kokku) | Õigused | |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | |
| Lennuki liinipiloodi luba | > 1 500 lennutundi kaptenina mitmepiloodilennukitel | Äriline lennutransport, mitmepiloodilennukite kapten | (a) |
| Lennuki liinipiloodi luba või lennuki ametipiloodi luba/instrumentaallennupädevusmärge  (*1) | > 1 500 tundi kapteni või teise piloodina mitmepiloodilennukitel vastavalt lennutegevusnõuetele | Äriline lennutransport, mitmepiloodilennukite teine piloot | (b) |
| Teise piloodi luba | > 1 500 tundi teise piloodina mitmepiloodilennukitel vastavalt lennutegevusnõuetele | Äriline lennutransport, mitmepiloodilennukite teine piloot | (ba) |
| Lennuki ametipiloodi luba/instrumentaallennupädevusmärge | > 1 000 lennutundi kaptenina ärilises lennutranspordis pärast instrumentaallennupädevusmärke saamist | Äriline lennutransport, ühepiloodilennukite kapten | (c) |
| Lennuki ametipiloodi luba/instrumentaallennupädevusmärge | > 1 000 lennutundi kapteni või teise piloodina ühepiloodilennukitel vastavalt lennutegevusnõuetele | Äriline lennutransport, ühepiloodilennukite teine piloot vastavalt lennutegevusnõuetele | (d) |
| Lennuki liinipiloodi luba, lennuki ametipiloodi luba/instrumentaallennupädevusmärge, lennuki ametipiloodi luba | > 700 lennutundi lennukitel, sealhulgas 200 tundi rollis, mille tunnustamist taotletakse, ning 50 tundi selles rollis viimase 12 kuu jooksul | Õigus tegutseda lennukitel muus lennutegevuse valdkonnas kui äriline lennutransport | (e) |
| Lennuki ametipiloodi luba | > 1 500 lennutundi kaptenina ärilises lennutranspordis, sh 500 tundi vesilennukil | Äriline lennutransport, ühepiloodilennukite kapten | (f) |

Luba

Kogemus (lennutundide arv kokku)

Õigused

(1)

(2)

(3)

Lennuki liinipiloodi luba

> 1 500 lennutundi kaptenina mitmepiloodilennukitel

Äriline lennutransport, mitmepiloodilennukite kapten

(a)

Lennuki liinipiloodi luba või lennuki ametipiloodi luba/instrumentaallennupädevusmärge  (*1)

> 1 500 tundi kapteni või teise piloodina mitmepiloodilennukitel vastavalt lennutegevusnõuetele

Äriline lennutransport, mitmepiloodilennukite teine piloot

(b)

Teise piloodi luba

> 1 500 tundi teise piloodina mitmepiloodilennukitel vastavalt lennutegevusnõuetele

Äriline lennutransport, mitmepiloodilennukite teine piloot

(ba)

Lennuki ametipiloodi luba/instrumentaallennupädevusmärge

> 1 000 lennutundi kaptenina ärilises lennutranspordis pärast instrumentaallennupädevusmärke saamist

Äriline lennutransport, ühepiloodilennukite kapten

(c)

Lennuki ametipiloodi luba/instrumentaallennupädevusmärge

> 1 000 lennutundi kapteni või teise piloodina ühepiloodilennukitel vastavalt lennutegevusnõuetele

Äriline lennutransport, ühepiloodilennukite teine piloot vastavalt lennutegevusnõuetele

(d)

Lennuki liinipiloodi luba, lennuki ametipiloodi luba/instrumentaallennupädevusmärge, lennuki ametipiloodi luba

> 700 lennutundi lennukitel, sealhulgas 200 tundi rollis, mille tunnustamist taotletakse, ning 50 tundi selles rollis viimase 12 kuu jooksul

Õigus tegutseda lennukitel muus lennutegevuse valdkonnas kui äriline lennutransport

(e)

Lennuki ametipiloodi luba

> 1 500 lennutundi kaptenina ärilises lennutranspordis, sh 500 tundi vesilennukil

Äriline lennutransport, ühepiloodilennukite kapten

(f)

Tabel 2

Kogemusnõuded kopterite puhul

| Luba | Kogemus (lennutundide arv kokku) | Õigused | |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | |
| Kopteri liinipiloodi luba ja kehtiv instrumentaallennupädevusmärge | > 1 000 lennutundi kaptenina mitmepiloodikopteritel | Äriline lennutransport, mitmepiloodikopterite kapten visuaal- ja instrumentaallendudel | (a) |
| Kopteri liinipiloodi luba, instrumentaallennupädevuse õigusteta | > 1 000 lennutundi kaptenina mitmepiloodikopteritel | Äriline lennutransport, mitmepiloodikopterite kapten visuaallendudel | (b) |
| Kopteri liinipiloodi luba ja kehtiv instrumentaallennupädevusmärge | > 1 000 lennutundi piloodina mitmepiloodikopteritel | Äriline lennutransport, mitmepiloodikopterite teine piloot visuaal- ja instrumentaallendudel | (c) |
| Kopteri liinipiloodi luba, instrumentaallennupädevuse õigusteta | > 1 000 lennutundi piloodina mitmepiloodikopteritel | Äriline lennutransport, mitmepiloodikopterite teine piloot visuaallendudel | (d) |
| Kopteri ametipiloodi luba/instrumentaallennupädevusmärge  (*2) | > 1 000 lennutundi piloodina mitmepiloodikopteritel | Äriline lennutransport, mitmepiloodikopterite teine piloot | (e) |
| Kopteri ametipiloodi luba/instrumentaallennupädevusmärge | > 1 000 lennutundi kaptenina ärilises lennutranspordis pärast instrumentaallennupädevusmärke saamist | Äriline lennutransport, ühepiloodikopterite kapten | (f) |
| Kopteri liinipiloodi luba, instrumentaallennupädevuse õigustega või ilma, kopteri ametipiloodi luba/instrumentaallennupädevusmärge, kopteri ametipiloodi luba | > 700 lennutundi kopteritel, v.a CS-27/29 kohase või sellega samaväärse sertifikaadiga kopterid, sh 200 tundi rollis, mille tunnustamist taotletakse, ning 50 tundi selles rollis viimase 12 kuu jooksul | Õigus tegutseda kopteritel muus lennutegevuse valdkonnas kui äriline lennutransport | (g) |

Luba

Kogemus (lennutundide arv kokku)

Õigused

(1)

(2)

(3)

Kopteri liinipiloodi luba ja kehtiv instrumentaallennupädevusmärge

> 1 000 lennutundi kaptenina mitmepiloodikopteritel

Äriline lennutransport, mitmepiloodikopterite kapten visuaal- ja instrumentaallendudel

(a)

Kopteri liinipiloodi luba, instrumentaallennupädevuse õigusteta

> 1 000 lennutundi kaptenina mitmepiloodikopteritel

Äriline lennutransport, mitmepiloodikopterite kapten visuaallendudel

(b)

Kopteri liinipiloodi luba ja kehtiv instrumentaallennupädevusmärge

> 1 000 lennutundi piloodina mitmepiloodikopteritel

Äriline lennutransport, mitmepiloodikopterite teine piloot visuaal- ja instrumentaallendudel

(c)

Kopteri liinipiloodi luba, instrumentaallennupädevuse õigusteta

> 1 000 lennutundi piloodina mitmepiloodikopteritel

Äriline lennutransport, mitmepiloodikopterite teine piloot visuaallendudel

(d)

Kopteri ametipiloodi luba/instrumentaallennupädevusmärge  (*2)

> 1 000 lennutundi piloodina mitmepiloodikopteritel

Äriline lennutransport, mitmepiloodikopterite teine piloot

(e)

Kopteri ametipiloodi luba/instrumentaallennupädevusmärge

> 1 000 lennutundi kaptenina ärilises lennutranspordis pärast instrumentaallennupädevusmärke saamist

Äriline lennutransport, ühepiloodikopterite kapten

(f)

Kopteri liinipiloodi luba, instrumentaallennupädevuse õigustega või ilma, kopteri ametipiloodi luba/instrumentaallennupädevusmärge, kopteri ametipiloodi luba

> 700 lennutundi kopteritel, v.a CS-27/29 kohase või sellega samaväärse sertifikaadiga kopterid, sh 200 tundi rollis, mille tunnustamist taotletakse, ning 50 tundi selles rollis viimase 12 kuu jooksul

Õigus tegutseda kopteritel muus lennutegevuse valdkonnas kui äriline lennutransport

(g)

---

(*1)  Mitmepiloodilennukite ametipiloodi loa/instrumentaallennupädevusmärke omanikud peavad tunnustamiseks olema tõendanud lennuki liinipiloodiloa väljaandmiseks nõutavate teadmiste olemasolu ICAO tasemel.

(*2)  Mitmepiloodikopterite ametipiloodi loa/instrumentaallennupädevusmärke omanikud peavad tunnustamiseks olema tõendanud liinipiloodiloa väljaandmiseks nõutavate teadmiste olemasolu ICAO tasemel.

---

| 2.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 170/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 170/9

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/724,

15. mai 2020,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 57 lõiget 4 ja artikli 58 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel kolm kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. mai 2020

Komisjoni nimel

presidendi eest

maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi

peadirektori kohusetäitja

Philip KERMODE

---

(1)  
  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Lõngast, rubriikide 5404 või 5405 ribadest vms valmistatud õõnsa kera kujuline toode väikese ümmarguse avaga, mis on ääristatud pehme plastlamelliga ja mis võimaldab seda kinnitada näiteks elektrilise valgusahela külge.
  Toode võib olla eri värvi ja suurusega ning seda imporditakse iseseisva tootena. See on ette nähtud kasutada iseseisva dekoratsioonina või näiteks koos valgusahelaga.
  (Vt fotot) (*1) | 5609 00 00 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegliga 1, XI jaotise märkuse 7 f ja märkusega 8 a ning CN-koodi 5609 00 00 sõnastusega.
  Toodet ei või klassifitseerida CN-koodi 9405 99 00 alla mujal nimetamata elektrivalgusti osana (lambivari), kuna toode ei ole oma kuju ega eripära poolest määratletav osana, mis on ette nähtud kasutamiseks üksnes või peamiselt koos elektrivalgustiga (vt ka HSi selgitavad märkused, grupp 94, osad). Toode on ette nähtud kasutamiseks kas koos eri valgustite ja muude dekoratiivesemetega või üksnes iseseisva sisustusesemena.
  Seepärast tuleb toode vastavalt koostismaterjalile klassifitseerida CN-koodi 5609 00 00 alla kui mujal nimetamata toode lõngast, rubriikide 5404 ja 5405 ribadest vms, nöörist, paelast, köiest või trossist. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Lõngast, rubriikide 5404 või 5405 ribadest vms valmistatud õõnsa kera kujuline toode väikese ümmarguse avaga, mis on ääristatud pehme plastlamelliga ja mis võimaldab seda kinnitada näiteks elektrilise valgusahela külge.

Toode võib olla eri värvi ja suurusega ning seda imporditakse iseseisva tootena. See on ette nähtud kasutada iseseisva dekoratsioonina või näiteks koos valgusahelaga.

(Vt fotot) (*1)

5609 00 00

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegliga 1, XI jaotise märkuse 7 f ja märkusega 8 a ning CN-koodi 5609 00 00 sõnastusega.

Toodet ei või klassifitseerida CN-koodi 9405 99 00 alla mujal nimetamata elektrivalgusti osana (lambivari), kuna toode ei ole oma kuju ega eripära poolest määratletav osana, mis on ette nähtud kasutamiseks üksnes või peamiselt koos elektrivalgustiga (vt ka HSi selgitavad märkused, grupp 94, osad). Toode on ette nähtud kasutamiseks kas koos eri valgustite ja muude dekoratiivesemetega või üksnes iseseisva sisustusesemena.

Seepärast tuleb toode vastavalt koostismaterjalile klassifitseerida CN-koodi 5609 00 00 alla kui mujal nimetamata toode lõngast, rubriikide 5404 ja 5405 ribadest vms, nöörist, paelast, köiest või trossist.

Image 1

---

(*1)  Foto on üksnes illustratsiooniks.

---

| 2.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 170/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 170/12

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/725,

26. mai 2020,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 57 lõiget 4 ja artikli 58 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

| (5) | Tolliseadustiku komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(5)

Tolliseadustiku komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel kolm kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 3

Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. mai 2020

Komisjoni nimel

presidendi eest

maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi

peadirektori kohusetäitja

Philip KERMODE

---

(1)  
  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon (CN-kood) | Põhjendused |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Toode järgmise koostisega (massiprotsentides):
  süsivesinikud peamiselt parafiinsed ja nafteensed) 94,4
  n-butüülatsetaat 5,6
  Toode esitatakse tollile orgaaniliste lahustite seguna värvi, laki ja mastiksi lahustamiseks.
  Toode esitatakse tollile 210-liitristes vaatides, 1 000 -liitristes mahutites või mahtlastina. | 3814 00 90 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 3814 00 ja 3814 00 90 sõnastusega.
  Toodet ei klassifitseerita rubriigi 2710 all, kuna orgaaniliste lahustite segusid ja vedeldeid nimetatakse mujal (vt ka kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused, alamrubriigid 2710 12 11 kuni 2710 19 99 , punkt II.3.h
  Rubriiki 3814 kuuluvad orgaaniliste lahustite segud ja vedeldid, mis sisaldavad üle 70 % (massiprotsent) naftaõli (vt ka harmoneeritud süsteemi selgitavad märkused, rubriik 3814, esimene lõik).
  Rubriigi 3814 sõnastus on täpsem kui rubriigi 2710 sõnastus, sest see hõlmab lisaks toote koostisele ka selle kasutust (vt ka harmoneeritud süsteemi klassifitseerimisarvamust 3814.00/3).
  Seepärast tuleb toode klassifitseerida kui muu orgaaniliste lahustite segu CN-koodi 3814 00 90 alla. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon (CN-kood)

Põhjendused

(1)

(2)

(3)

Toode järgmise koostisega (massiprotsentides):

süsivesinikud peamiselt parafiinsed ja nafteensed) 94,4

n-butüülatsetaat 5,6

Toode esitatakse tollile orgaaniliste lahustite seguna värvi, laki ja mastiksi lahustamiseks.

Toode esitatakse tollile 210-liitristes vaatides, 1 000 -liitristes mahutites või mahtlastina.

3814 00 90

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 3814 00 ja 3814 00 90 sõnastusega.

Toodet ei klassifitseerita rubriigi 2710 all, kuna orgaaniliste lahustite segusid ja vedeldeid nimetatakse mujal (vt ka kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused, alamrubriigid 2710 12 11 kuni 2710 19 99 , punkt II.3.h

Rubriiki 3814 kuuluvad orgaaniliste lahustite segud ja vedeldid, mis sisaldavad üle 70 % (massiprotsent) naftaõli (vt ka harmoneeritud süsteemi selgitavad märkused, rubriik 3814, esimene lõik).

Rubriigi 3814 sõnastus on täpsem kui rubriigi 2710 sõnastus, sest see hõlmab lisaks toote koostisele ka selle kasutust (vt ka harmoneeritud süsteemi klassifitseerimisarvamust 3814.00/3).

Seepärast tuleb toode klassifitseerida kui muu orgaaniliste lahustite segu CN-koodi 3814 00 90 alla.

---

OTSUSED

| 2.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 170/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 170/15

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/726,

27. mai 2020,

millega lükatakse tagasi geograafilise tähise nimetuse kaitse taotlus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikele 4 [Commune de Champagne (KGT)]

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 3323 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 97 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 97 vaatas komisjon läbi taotluse registreerida nimetus „Commune de Champagne“ kaitstud geograafilise tähisena. Kõnealuse taotluse esitasid 3. novembril 2015 Šveitsi Champagne’i kommuuni (Vaud’ kanton) Viinamarja- ja Veiniamet (edaspidi „CVVCCVDCH“) ja selle liikmed (edaspidi „taotleja“). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 97 vaatas komisjon läbi taotluse registreerida nimetus „Commune de Champagne“ kaitstud geograafilise tähisena. Kõnealuse taotluse esitasid 3. novembril 2015 Šveitsi Champagne’i kommuuni (Vaud’ kanton) Viinamarja- ja Veiniamet (edaspidi „CVVCCVDCH“) ja selle liikmed (edaspidi „taotleja“).

| (2) | Vastuseks komisjoni palvele saada selgitusi, eelkõige nimetuse „Commune de Champagne“ kaitse kohta, saatis CVVCCVDCH 1. detsembril 2016 ja 7. aprillil 2017 tootespetsifikaadi uue versiooni koos kokkuvõtte ja lisateabega. |
| --- | --- |

(2)

Vastuseks komisjoni palvele saada selgitusi, eelkõige nimetuse „Commune de Champagne“ kaitse kohta, saatis CVVCCVDCH 1. detsembril 2016 ja 7. aprillil 2017 tootespetsifikaadi uue versiooni koos kokkuvõtte ja lisateabega.

| (3) | Komisjon leidis, et nimetus „Commune de Champagne“ ei kuulu nimetuste hulka, mis on registreeritud Šveitsi kontrollitud päritolunimetuste loetelus ja mida haldab Föderaalne Põllumajandusamet vastavalt 14. novembri 2007. aasta korralduse 916.140 (viinamarjakasvatuse ja veini impordi kohta) artiklile 25. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon leidis, et nimetus „Commune de Champagne“ ei kuulu nimetuste hulka, mis on registreeritud Šveitsi kontrollitud päritolunimetuste loetelus ja mida haldab Föderaalne Põllumajandusamet vastavalt 14. novembri 2007. aasta korralduse 916.140 (viinamarjakasvatuse ja veini impordi kohta) artiklile 25.

| (4) | Peale selle on komisjon pärast CVVCCVDCH esitatud dokumentide läbivaatamist arvamusel, et nimetust „Commune de Champagne“ ei saa Šveitsis nõuetekohaselt kaitsta. Ühest küljest kehtestatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppega, (2) eriti selle 7. lisa artikliga 8, Šveitsi Konföderatsiooni kohustus kaitsta nimetust „Champagne“ ja kasutada seda Šveitsi territooriumil, kui kõnealune vein on pärit Euroopa Liidust. Teisalt märgib komisjon seoses 27. mai 2009. aasta Vaud’ veine käsitleva määruse artikliga 32 (Vaud’ kanton, Šveitsi Konföderatsioon), et selles käsitletakse õigust lisada kontrollitud päritolunimetusega veinidele teatavatel tingimustel kohalikud viited. Kõnealuses artiklis on sätestatud kontrollitud päritolunimetusega veinide (käesoleval juhul „Bonvillars“) märgistamise eeskirjad, kuivõrd need võimaldavad viidata viinamarjade päritolukohale. Sellega ei anta aga nimetusele „Commune de Champagne“ kui geograafilisele tähisele kaitset. |
| --- | --- |

(4)

Peale selle on komisjon pärast CVVCCVDCH esitatud dokumentide läbivaatamist arvamusel, et nimetust „Commune de Champagne“ ei saa Šveitsis nõuetekohaselt kaitsta. Ühest küljest kehtestatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppega, (2) eriti selle 7. lisa artikliga 8, Šveitsi Konföderatsiooni kohustus kaitsta nimetust „Champagne“ ja kasutada seda Šveitsi territooriumil, kui kõnealune vein on pärit Euroopa Liidust. Teisalt märgib komisjon seoses 27. mai 2009. aasta Vaud’ veine käsitleva määruse artikliga 32 (Vaud’ kanton, Šveitsi Konföderatsioon), et selles käsitletakse õigust lisada kontrollitud päritolunimetusega veinidele teatavatel tingimustel kohalikud viited. Kõnealuses artiklis on sätestatud kontrollitud päritolunimetusega veinide (käesoleval juhul „Bonvillars“) märgistamise eeskirjad, kuivõrd need võimaldavad viidata viinamarjade päritolukohale. Sellega ei anta aga nimetusele „Commune de Champagne“ kui geograafilisele tähisele kaitset.

| (5) | Komisjon teeb seega kindlaks, et taotleja ei ole tõendanud, et kõnealune nimetus on päritoluriigis tõhusalt kaitstud. Seega ei ole määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 3 tingimus täidetud. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon teeb seega kindlaks, et taotleja ei ole tõendanud, et kõnealune nimetus on päritoluriigis tõhusalt kaitstud. Seega ei ole määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 3 tingimus täidetud.

| (6) | Eeltoodust järeldub, et määruse (EL) nr 1308/2013 II jaotise I peatüki 2. jao 2. alajaos „Päritolunimetused ja geograafilised tähised“ sätestatud tingimused ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(6)

Eeltoodust järeldub, et määruse (EL) nr 1308/2013 II jaotise I peatüki 2. jao 2. alajaos „Päritolunimetused ja geograafilised tähised“ sätestatud tingimused ei ole täidetud.

| (7) | Seepärast tuleks nimetuse „Commune de Champagne“ kaitstud geograafilise tähisena registreerimise taotlus vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikele 4 tagasi lükata. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks nimetuse „Commune de Champagne“ kaitstud geograafilise tähisena registreerimise taotlus vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikele 4 tagasi lükata.

| (8) | Käesoleva otsusega ette nähtud meede on kooskõlas põllumajandustoodete ühise turukorralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ette nähtud meede on kooskõlas põllumajandustoodete ühise turukorralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Nimetuse „Commune de Champagne“ registreerimise taotlus lükatakse tagasi.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Šveitsi Champagne’i kommuuni (Vaud’ kanton) Viinamarja- ja Veiniametile (CVVCCVDCH).

Brüssel, 27. mai 2020

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  EÜT L 114, 30.4.2002, lk 132.

2

---

| 2.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 170/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 170/17

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/727,

29. mai 2020,

millega lõpetatakse Bahreinist ja Egiptusest pärit klaasfilamentkiust toodete importi käsitlev dumpinguvastane menetlus

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artiklit 5,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Algatamine

Algatamine

| (1) | 3. mail 2019. algatas Euroopa Komisjon alusmääruse artikli 5 alusel dumpinguvastase uurimise Bahreinist ja Egiptusest (edaspidi „asjaomased riigid“) pärit klaasfilamentkiust toodete Euroopa Liitu impordi suhtes. Komisjon avaldas algatamisteate (edaspidi „algatamisteade“) Euroopa Liidu Teatajas (2). |
| --- | --- |

(1)

3. mail 2019. algatas Euroopa Komisjon alusmääruse artikli 5 alusel dumpinguvastase uurimise Bahreinist ja Egiptusest (edaspidi „asjaomased riigid“) pärit klaasfilamentkiust toodete Euroopa Liitu impordi suhtes. Komisjon avaldas algatamisteate (edaspidi „algatamisteade“) Euroopa Liidu Teatajas (2).

Euroopa Liidu Teatajas

2

| (2) | Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas 21. märtsil 2019 Euroopa klaasfilamentkiu tootjate ühendus (edaspidi „kaebuse esitaja“ või „APFE“) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu kogutoodangust. Kaebust toetasid tootjad, kelle toodang moodustab 71 % liidu klaasfilamentkiu toodete kogutoodangust. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas 21. märtsil 2019 Euroopa klaasfilamentkiu tootjate ühendus (edaspidi „kaebuse esitaja“ või „APFE“) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu kogutoodangust. Kaebust toetasid tootjad, kelle toodang moodustab 71 % liidu klaasfilamentkiu toodete kogutoodangust.

1.2.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (3) | Dumpingu ja kahju tekitamise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2018 kuni 31. märtsini 2019 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2016 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(3)

Dumpingu ja kahju tekitamise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2018 kuni 31. märtsini 2019 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2016 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

1.3.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (4) | Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon spetsiaalselt kaebuse esitajat, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid, teadaolevaid importijaid, tarnijaid ja kasutajaid, kauplejaid, aga ka teadaolevalt asjassepuutuvaid ühendusi uurimise algatamisest ning kutsus neid selles osalema. |
| --- | --- |

(4)

Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon spetsiaalselt kaebuse esitajat, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid, teadaolevaid importijaid, tarnijaid ja kasutajaid, kauplejaid, aga ka teadaolevalt asjassepuutuvaid ühendusi uurimise algatamisest ning kutsus neid selles osalema.

| (5) | Huvitatud isikutel oli võimalik esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(5)

Huvitatud isikutel oli võimalik esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

1.4.   Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

| (6) | Komisjon teatas algatamisteates, et ta võib kooskõlas alusmääruse artikliga 17 moodustada huvitatud isikutest valimi. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon teatas algatamisteates, et ta võib kooskõlas alusmääruse artikliga 17 moodustada huvitatud isikutest valimi.

1.4.1.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (7) | Komisjon märkis algatamisteates, et ta on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Valimi moodustamisel lähtus komisjon suurimast tüüpilisest tootmismahust, mida oli võimalik ettenähtud aja jooksul uurida. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon märkis algatamisteates, et ta on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Valimi moodustamisel lähtus komisjon suurimast tüüpilisest tootmismahust, mida oli võimalik ettenähtud aja jooksul uurida.

| (8) | Valimi moodustamise kohta märkusi ei esitatud. |
| --- | --- |

(8)

Valimi moodustamise kohta märkusi ei esitatud.

1.4.2.   Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

| (9) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe.

| (10) | Kuna täidetud väljavõttelise uuringu vormi esitasid ainult kaks sõltumatut importijat, siis väljavõttelist uuringut ei kohaldatud. |
| --- | --- |

(10)

Kuna täidetud väljavõttelise uuringu vormi esitasid ainult kaks sõltumatut importijat, siis väljavõttelist uuringut ei kohaldatud.

1.4.3.   Bahreini ja Egiptuse eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

Bahreini ja Egiptuse eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (11) | Komisjon ei kasutanud Bahreini ja Egiptuse eksportivate tootjate puhul väljavõttelist uuringut, sest mõlemas riigis on ainult üks eksportiv tootja. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon ei kasutanud Bahreini ja Egiptuse eksportivate tootjate puhul väljavõttelist uuringut, sest mõlemas riigis on ainult üks eksportiv tootja.

1.4.4.   Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

| (12) | Komisjon saatis küsimustikud kahele eksportivale tootjale, kolmele valimisse kaasatud liidu tootjale ja kahele sõltumatule importijale. Kasutajad said märkuste esitamise asemel soovi korral täita küsimustiku. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon saatis küsimustikud kahele eksportivale tootjale, kolmele valimisse kaasatud liidu tootjale ja kahele sõltumatule importijale. Kasutajad said märkuste esitamise asemel soovi korral täita küsimustiku.

| (13) | Komisjon sai küsimustiku vastused mõlemalt eksportivalt tootjalt, kõikidelt valimisse kaasatud liidu tootjatelt ja mõlemalt sõltumatult importijalt. Komisjon sai vastused küsimustikule ka kahelt kasutajalt. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon sai küsimustiku vastused mõlemalt eksportivalt tootjalt, kõikidelt valimisse kaasatud liidu tootjatelt ja mõlemalt sõltumatult importijalt. Komisjon sai vastused küsimustikule ka kahelt kasutajalt.

| (14) | Komisjon kogus kokku ja kontrollis üle kõik andmed, mida pidas vajalikuks dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide kindlakstegemiseks. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon kogus kokku ja kontrollis üle kõik andmed, mida pidas vajalikuks dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide kindlakstegemiseks.

| (15) | Makromajanduslike näitajate tarbeks kaebuse esitajate poolt kogutavate andmete metoodikat ja õigsust kontrolliti alusmääruse artikli 16 kohase kontrollkäigu ajal, mis tehti kaebuse esitajate advokaatide valdustesse. |
| --- | --- |

(15)

Makromajanduslike näitajate tarbeks kaebuse esitajate poolt kogutavate andmete metoodikat ja õigsust kontrolliti alusmääruse artikli 16 kohase kontrollkäigu ajal, mis tehti kaebuse esitajate advokaatide valdustesse.

| (16) | Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse. | Liidu tootjad ja seotud äriühingud:






  — | 3B Fibreglass, Battice, Belgia, |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.

Liidu tootjad ja seotud äriühingud:

—

3B Fibreglass, Battice, Belgia,

| — | Johns Manville Slovakia a.s., Trnava, Slovaki Vabariik, |
| --- | --- |

—

Johns Manville Slovakia a.s., Trnava, Slovaki Vabariik,

| — | European Owens Corning Fibreglass SPRL, Watermael-Boitsfort, Belgia |
| --- | --- |

—

European Owens Corning Fibreglass SPRL, Watermael-Boitsfort, Belgia

| | Liidu sõltumatud importijad:






  — | Euroresins UK Limited, Ellesmere Port, Ühendkuningriik, |
| --- | --- | --- |

Liidu sõltumatud importijad:

—

Euroresins UK Limited, Ellesmere Port, Ühendkuningriik,

| — | Helm AG, Hamburg, Saksamaa |
| --- | --- |

—

Helm AG, Hamburg, Saksamaa

| | Sõltumatud kasutajad Euroopa Liidus:






  — | Polykemi, Ystad, Rootsi, |
| --- | --- | --- |

Sõltumatud kasutajad Euroopa Liidus:

—

Polykemi, Ystad, Rootsi,

| — | Äriühing A (3) |
| --- | --- |

—

Äriühing A (3)

3

| | Egiptuse eksportivad tootjad ja seotud äriühingud:






  — | Kontsern Jushi Group: |
| --- | --- | --- |

Egiptuse eksportivad tootjad ja seotud äriühingud:

—

Kontsern Jushi Group:

| — | Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E., Egiptus, |
| --- | --- |

—

Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E., Egiptus,

| — | Jushi France SAS, Prantsusmaa, |
| --- | --- |

—

Jushi France SAS, Prantsusmaa,

| — | Jushi Italia srl, Itaalia, |
| --- | --- |

—

Jushi Italia srl, Itaalia,

| — | Jushi Spain SA, Hispaania |
| --- | --- |

—

Jushi Spain SA, Hispaania

| | Bahreini eksportivad tootjad ja seotud äriühingud:






  — | CPIC Group






  — | CPIC Abahsain Fiberglass W.L.L., Bahrein, |
| --- | --- | --- | --- |

Bahreini eksportivad tootjad ja seotud äriühingud:

—

CPIC Group

—

CPIC Abahsain Fiberglass W.L.L., Bahrein,

| — | CPIC Europe B.V., Madalmaad. |
| --- | --- |

—

CPIC Europe B.V., Madalmaad.

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Uurimisalune toode

Uurimisalune toode

| (17) | Uuritav toode on kuni 50 mm pikkused tükeldatud klaaskiud, klaaskiust heie (välja arvatud klaaskiust heie, mida on immutatud ja mille pinda on töödeldud ning mille põletuskadu on üle 3 %, nagu on kindlaks määratud ISO standardiga 1887) ning klaasfilamentkiust matid, v.a klaasvillast matid (kõik koos edaspidi „uurimisalune toode“). Uurimisalust toodet nimetatakse tugevduskiuks või „GFR“ (ingl k glass fibre reinforcements)). |
| --- | --- |

(17)

Uuritav toode on kuni 50 mm pikkused tükeldatud klaaskiud, klaaskiust heie (välja arvatud klaaskiust heie, mida on immutatud ja mille pinda on töödeldud ning mille põletuskadu on üle 3 %, nagu on kindlaks määratud ISO standardiga 1887) ning klaasfilamentkiust matid, v.a klaasvillast matid (kõik koos edaspidi „uurimisalune toode“). Uurimisalust toodet nimetatakse tugevduskiuks või „GFR“ (ingl k glass fibre reinforcements)).

glass fibre reinforcements

| (18) | Vaatlusaluseks tooteks on Bahreinist ja Egiptusest pärinev uurimisalune toode. |
| --- | --- |

(18)

Vaatlusaluseks tooteks on Bahreinist ja Egiptusest pärinev uurimisalune toode.

| (19) | Vaatlusalune toode kuulub praegu CN-koodide 7019 11 00, ex 7019 12 00, 7019 31 00 (TARICi koodid 7019120022, 7019120025, 7019120026 ja 7019120039) alla. |
| --- | --- |

(19)

Vaatlusalune toode kuulub praegu CN-koodide 7019 11 00, ex 7019 12 00, 7019 31 00 (TARICi koodid 7019120022, 7019120025, 7019120026 ja 7019120039) alla.

2.2.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (20) | Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed:






  a) | vaatlusalune toode; |
| --- | --- | --- |

(20)

Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed:

a)

vaatlusalune toode;

| b) | toode, mida toodetakse ja müüakse Bahreini ja Egiptuse siseturul; |
| --- | --- |

b)

toode, mida toodetakse ja müüakse Bahreini ja Egiptuse siseturul;

| c) | toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul. |
| --- | --- |

c)

toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul.

| (21) | Komisjon otsustas seega käesoleva uurimise puhul käsitada neid tooteid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 2 punkti c tähenduses. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon otsustas seega käesoleva uurimise puhul käsitada neid tooteid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 2 punkti c tähenduses.

3.   MENETLUS

MENETLUS

| (22) | 19. märtsil 2020 komisjonile saadetud kirjas võttis kaebuse esitaja kaebuse tagasi. |
| --- | --- |

(22)

19. märtsil 2020 komisjonile saadetud kirjas võttis kaebuse esitaja kaebuse tagasi.

| (23) | Alusmääruse artikli 9 lõike 1 kohaselt võib juhul, kui kaebuse esitaja võtab oma kaebuse tagasi, menetluse lõpetada, kui lõpetamine ei ole vastuolus liidu huvidega. |
| --- | --- |

(23)

Alusmääruse artikli 9 lõike 1 kohaselt võib juhul, kui kaebuse esitaja võtab oma kaebuse tagasi, menetluse lõpetada, kui lõpetamine ei ole vastuolus liidu huvidega.

| (24) | Komisjon otsustas dumpinguvastase menetluse lõpetada, sest uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi asjaolu, mis oleks näidanud, et lõpetamine oleks vastuolus liidu huvidega. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon otsustas dumpinguvastase menetluse lõpetada, sest uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi asjaolu, mis oleks näidanud, et lõpetamine oleks vastuolus liidu huvidega.

| (25) | Huvitatud isikuid teavitati sellest ja neile anti võimalus esitada märkusi. Komisjonile ei laekunud ühtki märkust, mille alusel võiks järeldada, et lõpetamine ei ole liidu huvides. |
| --- | --- |

(25)

Huvitatud isikuid teavitati sellest ja neile anti võimalus esitada märkusi. Komisjonile ei laekunud ühtki märkust, mille alusel võiks järeldada, et lõpetamine ei ole liidu huvides.

| (26) | Seega otsustas komisjon, et dumpinguvastane menetlus Bahreinist ja Egiptusest pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes liitu tuleb lõpetada. |
| --- | --- |

(26)

Seega otsustas komisjon, et dumpinguvastane menetlus Bahreinist ja Egiptusest pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes liitu tuleb lõpetada.

| (27) | Käesolev otsus on kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõike 1 alusel moodustatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(27)

Käesolev otsus on kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõike 1 alusel moodustatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga lõpetatakse dumpinguvastane menetlus Bahreinist ja Egiptusest pärit järgmiste toodete impordi suhtes: kuni 50 mm pikkused tükeldatud klaaskiud, klaaskiust heie, välja arvatud klaaskiust heie, mida on immutatud ja mille pinda on töödeldud ning mille põletuskadu on üle 3 %, nagu on kindlaks määratud ISO standardiga 1887 ning klaasfilamentkiust matid, v.a klaasvillast matid, ja mis kuuluvad praegu CN-koodide 7019 11 00, ex 7019 12 00, 7019 31 00 (TARICi koodid 7019120022, 7019120025, 7019120026 ja 7019120039) alla.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 29. mai 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  
  ELT C 151, 3.5.2019, lk 4.

2

(3)  Äriühing A soovis jääda anonüümseks põhjendusega, et tema suhtes võidakse kohaldada märkimisväärset kaubanduslikku survet, kui teatavad tootjad mõistavad, et ta tegutseb vastuolus nende huvidega.

3

---

| 2.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 170/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 170/21

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/728,

29. mai 2020,

millega kiidetakse heaks teatavates sõiduautodes ja väikestes tarbesõidukites kasutamiseks ette nähtud 12-voldiste mootor-generaatorite suure kasuteguriga generaatorifunktsioon kui innovatiivne tehnoloogialahendus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/631

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrust (EL) 2019/631, millega kehtestatakse uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite CO2-heite normid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 443/2009 ja (EL) nr 510/2011, (1) eelkõige selle artikli 11 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 20. septembril 2019 esitasid tootjad Bayerische Motoren Werke AG, Daimler AG, FCA Italy S.p.A, Honda Motor Europe Ltd, Hyundai Motor Europe Technical Center GmbH, Jaguar Land Rover LTD, Automobile Citroen, Automobile Peugeot, PSA Automobiles SA, Renault, SEG Automotive Germany GmbH, Volkswagen AG, Volkswagen AG Nutzfahrzeuge ja tarnija Valeo Electrification System ühiselt rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 (2) artikli 12a kohase taotluse muuta komisjoni rakendusotsust (EL) 2017/785, (3) et hõlmata innovatiivse tehnoloogialahenduse heakskiitmisel teatavad M1-kategooria välise laadimiseta hübriidelektrisõidukid (NOVC-HEV) ja teatavad alternatiivkütustel töötada saavad sõiduautod. |
| --- | --- |

(1)

20. septembril 2019 esitasid tootjad Bayerische Motoren Werke AG, Daimler AG, FCA Italy S.p.A, Honda Motor Europe Ltd, Hyundai Motor Europe Technical Center GmbH, Jaguar Land Rover LTD, Automobile Citroen, Automobile Peugeot, PSA Automobiles SA, Renault, SEG Automotive Germany GmbH, Volkswagen AG, Volkswagen AG Nutzfahrzeuge ja tarnija Valeo Electrification System ühiselt rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 (2) artikli 12a kohase taotluse muuta komisjoni rakendusotsust (EL) 2017/785, (3) et hõlmata innovatiivse tehnoloogialahenduse heakskiitmisel teatavad M1-kategooria välise laadimiseta hübriidelektrisõidukid (NOVC-HEV) ja teatavad alternatiivkütustel töötada saavad sõiduautod.

| (2) | 1. oktoobril 2019 esitasid tootjad Daimler AG, FCA Italy S.p.A, Hyundai Motor Europe Technical Center GmbH, Jaguar Land Rover LTD, Mitsubishi Electric Corporation, Opel Automobile GmbH-PSA, Automobile Citroen, Automobile Peugeot, PSA Automobiles SA, Renault, SEG Automotive Germany GmbH, Volkswagen AG, Volkswagen AG Nutzfahrzeuge ja tarnija Valeo Electrification Systems ühiselt taotluse, et määruse (EL) 2019/631 artikli 11 kohaselt kiidetaks heaks teatavates väikestes tarbesõidukites, sh välise laadimiseta hübriidelektrisõidukites ning teatavatel alternatiivkütustel töötada saavates väikestes tarbesõidukites, kasutamiseks ette nähtud 12-voldiste mootor-generaatorite suure kasuteguriga generaatorifunktsioon kui innovatiivne tehnoloogialahendus. |
| --- | --- |

(2)

1. oktoobril 2019 esitasid tootjad Daimler AG, FCA Italy S.p.A, Hyundai Motor Europe Technical Center GmbH, Jaguar Land Rover LTD, Mitsubishi Electric Corporation, Opel Automobile GmbH-PSA, Automobile Citroen, Automobile Peugeot, PSA Automobiles SA, Renault, SEG Automotive Germany GmbH, Volkswagen AG, Volkswagen AG Nutzfahrzeuge ja tarnija Valeo Electrification Systems ühiselt taotluse, et määruse (EL) 2019/631 artikli 11 kohaselt kiidetaks heaks teatavates väikestes tarbesõidukites, sh välise laadimiseta hübriidelektrisõidukites ning teatavatel alternatiivkütustel töötada saavates väikestes tarbesõidukites, kasutamiseks ette nähtud 12-voldiste mootor-generaatorite suure kasuteguriga generaatorifunktsioon kui innovatiivne tehnoloogialahendus.

| (3) | 12-voldine mootor-generaator võib toimida kas elektrimootorina, mis muundab elektrienergia mehaaniliseks energiaks, või generaatorina, mis muundab mehaanilise energia elektrienergiaks, st nagu vahelduvvoolugeneraator. Muutmis- ja tüübikinnitustaotlusega hõlmatud tehnoloogia on määratletud kui 12-voldise mootor-generaatori suure kasuteguriga generaatorifunktsioon. |
| --- | --- |

(3)

12-voldine mootor-generaator võib toimida kas elektrimootorina, mis muundab elektrienergia mehaaniliseks energiaks, või generaatorina, mis muundab mehaanilise energia elektrienergiaks, st nagu vahelduvvoolugeneraator. Muutmis- ja tüübikinnitustaotlusega hõlmatud tehnoloogia on määratletud kui 12-voldise mootor-generaatori suure kasuteguriga generaatorifunktsioon.

| (4) | Arvestades, et muutmis- ja tüübikinnitustaotluses osutatakse samale innovatiivsele tehnoloogialahendusele ning et selle kasutamiseks asjaomastes sõidukikategooriates kehtivad samad tingimused, on asjakohane käsitleda nii muutmis- kui ka tüübikinnitustaotlust ühes otsuses. |
| --- | --- |

(4)

Arvestades, et muutmis- ja tüübikinnitustaotluses osutatakse samale innovatiivsele tehnoloogialahendusele ning et selle kasutamiseks asjaomastes sõidukikategooriates kehtivad samad tingimused, on asjakohane käsitleda nii muutmis- kui ka tüübikinnitustaotlust ühes otsuses.

| (5) | Muutmis- ja tüübikinnitustaotlust hinnati kooskõlas määruse (EL) 2019/631 artikliga 11, rakendusmäärusega (EL) nr 725/2011 ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 427/2014 (4) ning tehniliste suunistega, mille järgi koostatakse innovatiivse tehnoloogialahenduse heakskiitmise taotlus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (5) (2018. aasta juuli versioon (6)). Nii muutmis- kui ka tüübikinnitustaotlus vastasid vorminõuetele – kooskõlas määruse (EL) 2019/631 artikli 11 lõikega 3 oli taotlustele lisatud sõltumatu ja sertifitseeritud asutuse koostatud kontrolliaruanne. |
| --- | --- |

(5)

Muutmis- ja tüübikinnitustaotlust hinnati kooskõlas määruse (EL) 2019/631 artikliga 11, rakendusmäärusega (EL) nr 725/2011 ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 427/2014 (4) ning tehniliste suunistega, mille järgi koostatakse innovatiivse tehnoloogialahenduse heakskiitmise taotlus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (5) (2018. aasta juuli versioon (6)). Nii muutmis- kui ka tüübikinnitustaotlus vastasid vorminõuetele – kooskõlas määruse (EL) 2019/631 artikli 11 lõikega 3 oli taotlustele lisatud sõltumatu ja sertifitseeritud asutuse koostatud kontrolliaruanne.

| (6) | 12-voldise mootor-generaatori suure kasuteguriga generaatorifunktsioon on rakendusotsusega (EL) 2017/785 juba heaks kiidetud tavapärase sisepõlemismootori jõul liikuvates sõiduautodes kasutamiseks kui innovatiivne tehnoloogialahendus, mis suudab vähendada CO2-heidet viisil, mis on ainult osaliselt kaetud mõõtmistega, mis on tehtud komisjoni määruses (EÜ) nr 692/2008 (7) sätestatud uue Euroopa sõidutsükli kohase heitekatse käigus. Hindamine näitab, et heakskiidetud ökoinnovatsiooniga on võimalik vähendada CO2-heidet samadel tingimustel ka teiste sõidukikategooriate puhul. |
| --- | --- |

(6)

12-voldise mootor-generaatori suure kasuteguriga generaatorifunktsioon on rakendusotsusega (EL) 2017/785 juba heaks kiidetud tavapärase sisepõlemismootori jõul liikuvates sõiduautodes kasutamiseks kui innovatiivne tehnoloogialahendus, mis suudab vähendada CO2-heidet viisil, mis on ainult osaliselt kaetud mõõtmistega, mis on tehtud komisjoni määruses (EÜ) nr 692/2008 (7) sätestatud uue Euroopa sõidutsükli kohase heitekatse käigus. Hindamine näitab, et heakskiidetud ökoinnovatsiooniga on võimalik vähendada CO2-heidet samadel tingimustel ka teiste sõidukikategooriate puhul.

| (7) | Täpsemalt on taotluse esitajad tõendanud, et 12-voldise mootor-generaatori suure kasuteguriga generaatorifunktsioon võimaldab vähendada tavapäraste sisepõlemismootoritega väikeste tarbesõidukite CO2-heidet samamoodi nagu sama tüüpi jõuseadmega sõiduautode puhul. |
| --- | --- |

(7)

Täpsemalt on taotluse esitajad tõendanud, et 12-voldise mootor-generaatori suure kasuteguriga generaatorifunktsioon võimaldab vähendada tavapäraste sisepõlemismootoritega väikeste tarbesõidukite CO2-heidet samamoodi nagu sama tüüpi jõuseadmega sõiduautode puhul.

| (8) | Kuna M1- ja N1-kategooria välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite (NOVC-HEV) puhul võib vastavalt Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskirja nr 101 (8) 8. lisa punktile 5.3.2 kasutada korrigeerimata mõõdetud kütusekulu ja CO2-heite väärtusi, siis on asjakohane käsitada neid sõidukeid käesoleva otsuse kohaldamisel võrdväärsena tavapäraste sisepõlemismootoritega M1- ja N1-kategooria sõidukitega. |
| --- | --- |

(8)

Kuna M1- ja N1-kategooria välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite (NOVC-HEV) puhul võib vastavalt Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskirja nr 101 (8) 8. lisa punktile 5.3.2 kasutada korrigeerimata mõõdetud kütusekulu ja CO2-heite väärtusi, siis on asjakohane käsitada neid sõidukeid käesoleva otsuse kohaldamisel võrdväärsena tavapäraste sisepõlemismootoritega M1- ja N1-kategooria sõidukitega.

| (9) | Taotluse esitajad on tõendanud, et rakendusotsuses (EL) 2017/785 sätestatud katsemetoodika, mille abil mõõdetakse CO2-heite vähenemist, mis tuleneb 12-voldise mootor-generaatori suure kasuteguriga generaatorifunktsiooni kasutamisest tavapärase sisepõlemismootori jõul liikuvates sõiduautodes, on asjakohane, et teha kindlaks kõnealuse tehnoloogia kasutamisest tulenev heite vähenemine väikeste tarbesõidukite ning teatavate M1- ja N1-kategooria välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite puhul. |
| --- | --- |

(9)

Taotluse esitajad on tõendanud, et rakendusotsuses (EL) 2017/785 sätestatud katsemetoodika, mille abil mõõdetakse CO2-heite vähenemist, mis tuleneb 12-voldise mootor-generaatori suure kasuteguriga generaatorifunktsiooni kasutamisest tavapärase sisepõlemismootori jõul liikuvates sõiduautodes, on asjakohane, et teha kindlaks kõnealuse tehnoloogia kasutamisest tulenev heite vähenemine väikeste tarbesõidukite ning teatavate M1- ja N1-kategooria välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite puhul.

| (10) | Taotluse esitajad leiavad, et kuna veeldatud naftagaasil (LPG), surumaagaasil (CNG) või E85-l töötada saavate sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite osakaal suureneb, peaks käesoleva otsuse kohaldamisala hõlmama ka selliseid sõidukeid ning seetõttu tuleks mõnda katsemetoodika tegurit vastavalt kohandada. |
| --- | --- |

(10)

Taotluse esitajad leiavad, et kuna veeldatud naftagaasil (LPG), surumaagaasil (CNG) või E85-l töötada saavate sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite osakaal suureneb, peaks käesoleva otsuse kohaldamisala hõlmama ka selliseid sõidukeid ning seetõttu tuleks mõnda katsemetoodika tegurit vastavalt kohandada.

| (11) | Arvestades E85 piiratud kättesaadavust kogu liidu turul, ei ole katsemetoodika puhul siiski asjakohane eristada seda kütust bensiinist. |
| --- | --- |

(11)

Arvestades E85 piiratud kättesaadavust kogu liidu turul, ei ole katsemetoodika puhul siiski asjakohane eristada seda kütust bensiinist.

| (12) | Seoses mootor-generaatori sissetöötamise lisamisega katsemetoodikale ei ole taotluses siiski esitatud piisavalt täpseid üksikasju selle kohta, kuidas selline sissetöötamine peaks toimuma, ega selle kohta, kuidas tuleks sissetöötamise mõju arvesse võtta. Peale selle võimaldab juba olemasolev katsemetoodika, mis on sätestatud rakendusotsuses (EL) 2017/785, vajaduse korral sellist mõju arvesse võtta nõudega, et mootor-generaatori kasutegurit tuleb mõõta vähemalt viis korda. Kuna mootor-generaatorite kasutegur määratakse mõõtmistulemuste keskmise põhjal, võib seega sissetöötamise mõju, olgu see positiivne või negatiivne, kasuteguri lõplikul määramisel asjakohaselt arvesse võtta, suurendades vajaduse korral mõõtmiste arvu. Seetõttu ei ole asjakohane täiendada katsemetoodikat taotlustes välja pakutud spetsiaalse sissetöötamismenetlusega. |
| --- | --- |

(12)

Seoses mootor-generaatori sissetöötamise lisamisega katsemetoodikale ei ole taotluses siiski esitatud piisavalt täpseid üksikasju selle kohta, kuidas selline sissetöötamine peaks toimuma, ega selle kohta, kuidas tuleks sissetöötamise mõju arvesse võtta. Peale selle võimaldab juba olemasolev katsemetoodika, mis on sätestatud rakendusotsuses (EL) 2017/785, vajaduse korral sellist mõju arvesse võtta nõudega, et mootor-generaatori kasutegurit tuleb mõõta vähemalt viis korda. Kuna mootor-generaatorite kasutegur määratakse mõõtmistulemuste keskmise põhjal, võib seega sissetöötamise mõju, olgu see positiivne või negatiivne, kasuteguri lõplikul määramisel asjakohaselt arvesse võtta, suurendades vajaduse korral mõõtmiste arvu. Seetõttu ei ole asjakohane täiendada katsemetoodikat taotlustes välja pakutud spetsiaalse sissetöötamismenetlusega.

| (13) | Eelpool märgitut arvesse võttes tuleks rakendusotsuses (EL) 2017/785 sätestatud katsemetoodikat koos teatavate kütusespetsiifiliste teguritega lugeda asjakohaseks ka selleks, et teha kindlaks CO2-heite vähenemine, mis saadakse sisepõlemismootoriga sõidukitesse, M1- ja N1-kategooria välise laadimiseta hübriidelektrisõidukitesse ning alternatiivkütustel töötada saavatesse M1- ja N1-kategooria sõidukitesse paigaldatud innovatiivse tehnoloogialahenduse kasutamisest. |
| --- | --- |

(13)

Eelpool märgitut arvesse võttes tuleks rakendusotsuses (EL) 2017/785 sätestatud katsemetoodikat koos teatavate kütusespetsiifiliste teguritega lugeda asjakohaseks ka selleks, et teha kindlaks CO2-heite vähenemine, mis saadakse sisepõlemismootoriga sõidukitesse, M1- ja N1-kategooria välise laadimiseta hübriidelektrisõidukitesse ning alternatiivkütustel töötada saavatesse M1- ja N1-kategooria sõidukitesse paigaldatud innovatiivse tehnoloogialahenduse kasutamisest.

| (14) | Tootjatel peaks olema võimalus taotleda, et tüübikinnitusasutus sertifitseerib innovatiivse tehnoloogialahenduse kasutamisest tuleneva CO2-heite vähenemise, kui käesolevas otsuses sätestatud tingimused on täidetud. Selleks peaksid tootjad tagama, et sertifitseerimistaotlusele on lisatud sõltumatu ja sertifitseeritud asutuse kontrolliaruanne, milles kinnitatakse, et innovatiivne tehnoloogialahendus vastab käesolevas otsuses sätestatud tingimustele ning et CO2-heite vähenemine on määratud vastavalt käesolevas otsuses sätestatud katsemeetodile. |
| --- | --- |

(14)

Tootjatel peaks olema võimalus taotleda, et tüübikinnitusasutus sertifitseerib innovatiivse tehnoloogialahenduse kasutamisest tuleneva CO2-heite vähenemise, kui käesolevas otsuses sätestatud tingimused on täidetud. Selleks peaksid tootjad tagama, et sertifitseerimistaotlusele on lisatud sõltumatu ja sertifitseeritud asutuse kontrolliaruanne, milles kinnitatakse, et innovatiivne tehnoloogialahendus vastab käesolevas otsuses sätestatud tingimustele ning et CO2-heite vähenemine on määratud vastavalt käesolevas otsuses sätestatud katsemeetodile.

| (15) | Selleks et hõlbustada innovatiivsete tehnoloogialahenduste laialdasemat kasutuselevõttu uutes sõidukites, peaks tootjal olema ka võimalus esitada üks taotlus mitmesugustes 12-voldistes mootor-generaatorites suure kasuteguriga generaatorifunktsiooni kasutamisest tuleneva CO2-heite vähenemise sertifitseerimiseks. Seejuures on asjakohane tagada, et selle võimaluse kasutamisel kohaldatakse mehhanismi, mis soodustab ainult kõige suurema kasuteguriga mootor-generaatorite kasutuselevõttu. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et hõlbustada innovatiivsete tehnoloogialahenduste laialdasemat kasutuselevõttu uutes sõidukites, peaks tootjal olema ka võimalus esitada üks taotlus mitmesugustes 12-voldistes mootor-generaatorites suure kasuteguriga generaatorifunktsiooni kasutamisest tuleneva CO2-heite vähenemise sertifitseerimiseks. Seejuures on asjakohane tagada, et selle võimaluse kasutamisel kohaldatakse mehhanismi, mis soodustab ainult kõige suurema kasuteguriga mootor-generaatorite kasutuselevõttu.

| (16) | Tüübikinnitusasutuse ülesanne on väga põhjalikult kontrollida, kas käesolevas otsuses sätestatud tingimused innovatiivse tehnoloogialahenduse kasutamisega saavutatud CO2-heite vähenemise sertifitseerimiseks on täidetud. Sertifitseerimise korral peaks vastutav tüübikinnitusasutus tagama, et kõik sertifitseerimisel arvesse võetud elemendid kantakse katsearuandesse, mida hoitakse koos kontrolliaruandega, ning et see teave tehakse taotluse korral komisjonile kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(16)

Tüübikinnitusasutuse ülesanne on väga põhjalikult kontrollida, kas käesolevas otsuses sätestatud tingimused innovatiivse tehnoloogialahenduse kasutamisega saavutatud CO2-heite vähenemise sertifitseerimiseks on täidetud. Sertifitseerimise korral peaks vastutav tüübikinnitusasutus tagama, et kõik sertifitseerimisel arvesse võetud elemendid kantakse katsearuandesse, mida hoitakse koos kontrolliaruandega, ning et see teave tehakse taotluse korral komisjonile kättesaadavaks.

| (17) | Selleks et määrata ökoinnovatsiooni üldkood, mida Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (9) I, VIII ja IX lisa kohaselt kasutatakse asjakohastes tüübikinnitusdokumentides, on vaja määrata innovatiivsele tehnoloogialahendusele individuaalne kood. |
| --- | --- |

(17)

Selleks et määrata ökoinnovatsiooni üldkood, mida Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (9) I, VIII ja IX lisa kohaselt kasutatakse asjakohastes tüübikinnitusdokumentides, on vaja määrata innovatiivsele tehnoloogialahendusele individuaalne kood.

| (18) | Alates 2021. aastast peavad tootjad oma CO2-eriheite sihttasemed määrama komisjoni määruses (EL) 2017/1151 (10) sätestatud kergsõidukite ülemaailmse ühtlustatud katsemenetluse (WLTP) kohaselt määratud CO2-heite alusel. Seega võib CO2-heite vähenemist, mis on sertifitseeritud vastavalt käesolevale otsusele ja mis saavutatakse innovatiivse tehnoloogialahenduse kasutamisega, võtta arvesse tootjate CO2-eriheite keskmise taseme arvutamisel üksnes 2020. kalendriaastal, |
| --- | --- |

(18)

Alates 2021. aastast peavad tootjad oma CO2-eriheite sihttasemed määrama komisjoni määruses (EL) 2017/1151 (10) sätestatud kergsõidukite ülemaailmse ühtlustatud katsemenetluse (WLTP) kohaselt määratud CO2-heite alusel. Seega võib CO2-heite vähenemist, mis on sertifitseeritud vastavalt käesolevale otsusele ja mis saavutatakse innovatiivse tehnoloogialahenduse kasutamisega, võtta arvesse tootjate CO2-eriheite keskmise taseme arvutamisel üksnes 2020. kalendriaastal,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Innovatiivne tehnoloogialahendus

Rakendusotsuses (EL) 2017/785 osutatud 12-voldise mootor-generaatori suure kasuteguriga generaatorifunktsioon kiidetakse heaks kui innovatiivne tehnoloogialahendus määruse (EL) 2019/631 artikli 11 tähenduses, võttes arvesse, et see on ainult osaliselt hõlmatud määruses (EÜ) nr 692/2008 sätestatud standardse katsemenetlusega, ning tingimusel, et täidetud on järgmised tingimused:

| a) | innovatiivne tehnoloogialahendus on paigaldatud bensiinil, diislikütusel, veeldatud naftagaasil (LPG), surumaagaasil (CNG) või E-85-l töötavatele sisepõlemismootoritega väikestele tarbesõidukitele (N1) või M1- või N1-kategooria välise laadimiseta hübriidelektrisõidukitele (NOVC-HEV), mis vastavad ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 101 8. lisa punkti 5.3.2 alapunktile 3; |
| --- | --- |

a)

innovatiivne tehnoloogialahendus on paigaldatud bensiinil, diislikütusel, veeldatud naftagaasil (LPG), surumaagaasil (CNG) või E-85-l töötavatele sisepõlemismootoritega väikestele tarbesõidukitele (N1) või M1- või N1-kategooria välise laadimiseta hübriidelektrisõidukitele (NOVC-HEV), mis vastavad ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 101 8. lisa punkti 5.3.2 alapunktile 3;

1

1

1

| b) | mootor-generaatori kasutegur, mis on määratud vastavalt lisas sätestatud metoodikale, on vähemalt:






  i) | 73,8 % muude bensiinil või E85-l töötavate sõidukite puhul kui turbomootoriga sõidukid; |
| --- | --- | --- |

b)

mootor-generaatori kasutegur, mis on määratud vastavalt lisas sätestatud metoodikale, on vähemalt:

i)

73,8 % muude bensiinil või E85-l töötavate sõidukite puhul kui turbomootoriga sõidukid;

| ii) | 73,4 % bensiinil või E85-l töötavate turbomootoriga sõidukite puhul; |
| --- | --- |

ii)

73,4 % bensiinil või E85-l töötavate turbomootoriga sõidukite puhul;

| iii) | 74,2 % diiselmootoriga sõidukite puhul; |
| --- | --- |

iii)

74,2 % diiselmootoriga sõidukite puhul;

| iv) | 74,6 % muude veeldatud naftagaasil töötavate sõidukite kui turbomootoriga sõidukite puhul; |
| --- | --- |

iv)

74,6 % muude veeldatud naftagaasil töötavate sõidukite kui turbomootoriga sõidukite puhul;

| v) | 74,1 % veeldatud naftagaasil töötavate turbomootoriga sõidukite puhul; |
| --- | --- |

v)

74,1 % veeldatud naftagaasil töötavate turbomootoriga sõidukite puhul;

| vi) | 76,3 % muude surumaagaasil töötavate sõidukite kui turbomootoriga sõidukite puhul; |
| --- | --- |

vi)

76,3 % muude surumaagaasil töötavate sõidukite kui turbomootoriga sõidukite puhul;

| vii) | 75,7 % surumaagaasil töötavate turbomootoriga sõidukite puhul. |
| --- | --- |

vii)

75,7 % surumaagaasil töötavate turbomootoriga sõidukite puhul.

Artikkel 2

Võrdlustehnoloogia

Võrdlustehnoloogia on vahelduvvoolugeneraator, mille mass on kuni 7 kg ja kasutegur 67 %.

Artikkel 3

CO2-heite vähenemise sertifitseerimise taotlus

1.   Tootja võib taotleda, et tüübikinnitusasutus kiidaks heaks ühes või mitmes suure kasuteguriga 12-voldises mootor-generaatoris artikli 1 kohaselt heaks kiidetud tehnoloogia (edaspidi „innovatiivne tehnoloogialahendus“) kasutamisest tuleneva CO2-heite vähenemise.

2.   Tootja tagab, et sertifitseerimistaotlusele on lisatud sõltumatu ja sertifitseeritud asutuse kontrolliaruanne, milles kinnitatakse, et artiklis 1 sätestatud tingimused on täidetud.

3.   Kui CO2-heite vähenemine on sertifitseeritud vastavalt artiklile 3, tagab tootja, et CO2-heite sertifitseeritud vähenemine ja artikli 5 lõikes 1 osutatud ökoinnovatsiooni kood kantakse asjaomaste sõidukite vastavustunnistusse.

Artikkel 4

CO2-heite vähenemise sertifitseerimine

1.   Tüübikinnitusasutus tagab, et innovatiivse tehnoloogialahenduse kasutamisega saavutatud CO2-heite vähenemine on määratud lisas esitatud metoodika abil.

2.   Kui tootja taotleb sama sõidukiversiooni korral rohkem kui ühes 12-voldises mootor-generaatoris kasutatavast innovatiivsest tehnoloogialahendusest tuleneva CO2-heite vähenemise sertifitseerimist, teeb tüübikinnitusasutus kindlaks, milline katsetatud 12-voldistest mootor-generaatoritest vähendab CO2-heidet kõige vähem. Seda väärtust kasutatakse lõike 4 kohaldamisel.

3.   Kui innovatiivne tehnoloogialahendus on paigaldatud kahe- või segakütuselisele sõidukile, registreerib tüübikinnitusasutus CO2-heite vähenemise järgmiselt:

| a) | bensiini ja gaaskütust kasutavate kahekütuseliste sõidukite CO2-heite vähenemise väärtus veeldatud naftagaasi või surumaagaasi puhul; |
| --- | --- |

a)

bensiini ja gaaskütust kasutavate kahekütuseliste sõidukite CO2-heite vähenemise väärtus veeldatud naftagaasi või surumaagaasi puhul;

| b) | bensiini ja E85 kasutavate segakütuseliste sõidukite CO2-heite vähenemise väärtus bensiini puhul. |
| --- | --- |

b)

bensiini ja E85 kasutavate segakütuseliste sõidukite CO2-heite vähenemise väärtus bensiini puhul.

4.   Tüübikinnitusasutus kannab CO2-heite sertifitseeritud vähenemise, mis on kindlaks tehtud vastavalt lõigetele 1 ja 2, ning artikli 5 lõikes 1 osutatud ökoinnovatsiooni koodi asjakohastesse tüübikinnitusdokumentidesse.

5.   Tüübikinnitusasutus kannab kõik sertifitseerimisel arvesse võetud elemendid katsearuandesse, mida hoitakse koos artikli 3 lõikes 2 osutatud kontrolliaruandega, ning teeb selle teabe taotluse korral komisjonile kättesaadavaks.

6.   Tüübikinnitusasutus sertifitseerib CO2-heite vähenemise üksnes juhul, kui ta leiab, et innovatiivne tehnoloogialahendus vastab artiklis 1 sätestatud tingimustele ja kui saavutatud CO2-heite vähenemine on 1 g CO2/km või suurem, nagu on sätestatud sõiduautode puhul rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 9 lõike 1 punktis a ja väikeste tarbesõidukite puhul rakendusmääruse (EL) nr 427/2014 artikli 9 lõike 1 punktis a.

Artikkel 5

Ökoinnovatsiooni kood

1.   Käesoleva otsusega heakskiidetud innovatiivsele tehnoloogialahendusele määratakse ökoinnovatsiooni kood nr 30.

2.   Sertifitseeritud CO2-heite vähenemist, mis on registreeritud kõnealuse ökoinnovatsioonikoodiga, võib võtta arvesse tootjate keskmise eriheite arvutamisel üksnes 2020. kalendriaastal.

Artikkel 6

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 29. mai 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 111, 25.4.2019, lk 13.

1

(2)  Komisjoni 25. juuli 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 725/2011, millega kehtestatakse sõiduautode vähese CO2-heitega uuenduslike tehnoloogiate heakskiitmise ja sertifitseerimise kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 194, 26.7.2011, lk 19).

2

2

(3)  Komisjoni 5. mai 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/785, millega kiidetakse heaks tavapärase sisepõlemismootori jõul liikuvates sõiduautodes kasutamiseks ette nähtud suure kasuteguriga 12 V mootor-generaatorid kui uudne tehniline lahendus sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 118, 6.5.2017, lk 20).

3

2

(4)  Komisjoni 25. aprilli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 427/2014, millega kehtestatakse väikeste tarbesõidukite vähese CO2-heitega uuenduslike tehnoloogiate heakskiitmise ja sertifitseerimise kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 510/2011 (ELT L 125, 26.4.2014, lk 57).

4

2

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 443/2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames (ELT L 140, 5.6.2009, lk 1).

5

(6)  https://circabc.europa.eu/w/browse/f3927eae-29f8-4950-b3b3-d2e700598b52

6

(7)  Komisjoni 18. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 692/2008, millega rakendatakse ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (ELT L 199, 28.7.2008, lk 1).

7

(8)  ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 101 – Ühtsed sätted ainult sisepõlemismootoriga või hübriidelektrijõuallikaga käitatavate sõiduautode tüübikinnituse kohta seoses süsinikdioksiidi heitkoguste ning kütusekulu ja/või elektrienergiakulu ning ühe laadimisega läbitava vahemaa mõõtmisega, ja ainult elektrijõuallikaga käitatavate M1- ja N1-kategooria sõidukite tüübikinnituse kohta seoses elektrienergia kulu ning ühe laadimisega läbitava vahemaa mõõtmisega (ELT L 138, 26.5.2012, lk 1).

8

1

1

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).

9

(10)  Komisjoni 1. juuni 2017. aasta määrus (EL) 2017/1151, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite heitmetega (Euro 5 ja Euro 6) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 ja komisjoni määrust (EL) nr 1230/2012 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 692/2008 (ELT L 175, 7.7.2017, lk 1).

10

---

LISA

MEETOD, MILLEGA MÄÄRATAKSE CO2-HEITE VÄHENEMINE, MIS TULENEB TEATAVATES SÕIDUAUTODES JA VÄIKESTES TARBESÕIDUKITES KASUTAMISEKS ETTE NÄHTUD 12-VOLDISTE MOOTOR-GENERAATORITE SUURE KASUTEGURIGA GENERAATORIFUNKTSIOONI KASUTAMISEST

1.   SISSEJUHATUS

Selleks et määrata CO2-heite vähenemine, mida saab seostada 12-voldise mootor-generaatori suure kasuteguriga generaatorifunktsiooniga (edaspidi „innovatiivne tehnoloogialahendus“), mida kasutatakse teatavates sõiduautodes (M1) ja väikestes tarbesõidukites (N1), mis vastavad artiklis 1 sätestatud tingimustele, on vaja kehtestada järgmine:

| 1) | katsetingimused; |
| --- | --- |

1)

katsetingimused;

| 2) | katseseadmed; |
| --- | --- |

2)

katseseadmed;

| 3) | maksimaalse väljundvõimsuse määramine; |
| --- | --- |

3)

maksimaalse väljundvõimsuse määramine;

| 4) | CO2-heite vähenemise arvutamine; |
| --- | --- |

4)

CO2-heite vähenemise arvutamine;

| 5) | CO2-heite vähenemise statistilise vea arvutamine. |
| --- | --- |

5)

CO2-heite vähenemise statistilise vea arvutamine.

2.   TÄHISED, NÄITAJAD JA ÜHIKUD

Tähised

| | – | CO2-heite vähenemine [g CO2/km] |
| --- | --- | --- |
| CO2 | – | süsinikdioksiid |
| CF | – | ümberarvestustegur tabelist 3 |
| h | – | sagedus tabelist 1 |
| I | – | voolutugevus mõõtmisel [A] |
| m | – | mõõtmiste arv valimi kohta |
| M | – | pöördemoment [Nm] |
| n | – | pöörlemissagedus [min-1] tabelist 1 |
| P | – | võimsus [W] |
| | – | 12 V mootor-generaatori generaatorifunktsiooni kasuteguri standardhälve (edaspidi „mootori-generaatori kasutegur“) [%] |
| | – | mootor-generaatori kasuteguri keskväärtuse standardhälve [%] |
| | – | CO2-heite koguvähenemise standardhälve [g CO2/km] |
| U | – | katsepinge mõõtmisel [V] |
| v | – | keskmine sõidukiirus uues Euroopa sõidutsüklis (NEDC) [km/h] |
| Vpe | – | efektiivvõimsuse kulu tabelist 2 |
| | – | arvutatud CO2-heite vähenemise tundlikkus seoses mootor-generaatori kasuteguriga |
| Δ | – | vahe |
| | – | võrdlusgeneraatori kasutegur [%] |
| | – | mootor-generaatori kasutegur [%] |
| | – | mootor-generaatori keskmine kasutegur tööpunktis i [%] |

Image 2

–

CO2-heite vähenemine [g CO2/km]

CO2

–

süsinikdioksiid

CF

–

ümberarvestustegur tabelist 3

h

–

sagedus tabelist 1

I

–

voolutugevus mõõtmisel [A]

m

–

mõõtmiste arv valimi kohta

M

–

pöördemoment [Nm]

n

–

pöörlemissagedus [min-1] tabelist 1

P

–

võimsus [W]

Image 3

–

12 V mootor-generaatori generaatorifunktsiooni kasuteguri standardhälve (edaspidi „mootori-generaatori kasutegur“) [%]

Image 4

–

mootor-generaatori kasuteguri keskväärtuse standardhälve [%]

Image 5

–

CO2-heite koguvähenemise standardhälve [g CO2/km]

U

–

katsepinge mõõtmisel [V]

v

–

keskmine sõidukiirus uues Euroopa sõidutsüklis (NEDC) [km/h]

Vpe

–

efektiivvõimsuse kulu tabelist 2

Image 6

–

arvutatud CO2-heite vähenemise tundlikkus seoses mootor-generaatori kasuteguriga

Δ

–

vahe

Image 7

–

võrdlusgeneraatori kasutegur [%]

Image 8

–

mootor-generaatori kasutegur [%]

Image 9

–

mootor-generaatori keskmine kasutegur tööpunktis i [%]

Allindeksid

Indeks (i) osutab tööpunktile

Indeks (j) osutab mõõtmisele valimis

| MG | – | mootor-generaator |
| --- | --- | --- |
| m | – | mehaaniline |
| RW | – | tegelikes sõidutingimustes |
| TA | – | tüübikinnitustingimustes |
| B | – | võrdlustase |

MG

–

mootor-generaator

m

–

mehaaniline

RW

–

tegelikes sõidutingimustes

TA

–

tüübikinnitustingimustes

B

–

võrdlustase

3.   KASUTEGURI MÄÄRAMINE

Mootor-generaatori kasutegur, välja arvatud käesolevas punktis sätestatud elemendid, määratakse vastavalt ISO standardile 8854:2012.

Tüübikinnitusasutusele tuleb esitada tõendid, et suure kasuteguriga 12 V mootor-generaatori pöörlemissageduste vahemik on kooskõlas tabelis 1 märgituga. Mõõtmine toimub mitmes tööpunktis, mis on märgitud tabelis 1. Mootor-generaatori voolutugevuseks loetakse pool kõigi tööpunktide nimivoolust. Kõigil pöörlemissagedustel hoitakse mootor-generaatori pinge ja väljundvool konstantsena 14,3 V.

Tabel 1

| Tööpunkt
  i | Kestus
  [s] | Pöörlemissagedus | Sagedus
  hi |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 200 | 1 800 | 0,25 |
| 2 | 1 200 | 3 000 | 0,40 |
| 3 | 600 | 6 000 | 0,25 |
| 4 | 300 | 10 000 | 0,10 |

Tööpunkt

i

Kestus

[s]

Pöörlemissagedus

Image 10

Sagedus

hi

1

1 200

1 800

0,25

2

1 200

3 000

0,40

3

600

6 000

0,25

4

300

10 000

0,10

Kasutegur tööpunktis i arvutatakse valemiga 1.

Valem 1

Image 11

Kõiki kasuteguri mõõtmisi tehakse järjest vähemalt viis (5) korda. Arvutatakse mõõtmiste keskmine igas tööpunktis (
  Image 12
  ).

Mootor-generaatori kasutegur (
  Image 13
  ) arvutatakse valemiga 2.

Valem 2

Image 14

Mootor-generaatoriga saavutatakse mehaanilise energia sääst tegelikes sõidutingimustes (
  Image 15
  ) ja tüübikinnitustingimustes (
  Image 16
  ). Nende kahe väärtuse vahe (
  Image 17
  ) arvutatakse valemiga 3.

Valem 3

Image 18

Kus
  Image 19
  arvutatakse valemiga 4 ja
  Image 20
  valemiga 5.

Valem 4

Image 21

Valem 5

Image 22

Kus:

| PRW | : | võimsustarve tegelikes sõidutingimustes [W], mis on 750 W |
| --- | --- | --- |
| PTA | : | võimsustarve tüübikinnitustingimustes [W], mis on 350 W |
| | : | võrdlusgeneraatori kasutegur [%], mis on 67 %. |

PRW

:

võimsustarve tegelikes sõidutingimustes [W], mis on 750 W

PTA

:

võimsustarve tüübikinnitustingimustes [W], mis on 350 W

Image 23

:

võrdlusgeneraatori kasutegur [%], mis on 67 %.

4.   CO2-HEITE VÄHENEMISE ARVUTAMINE

12-voldise mootor-generaatori generaatorifunktsioonist tulenev CO2-heite vähenemine arvutatakse valemiga 6.

Valem 6

Image 24

Kus:

| v | : | NEDC-põhine keskmine sõidukiirus (km/h), mis on 33,58 km/h |
| --- | --- | --- |
| VPe | : | tabelis 2 täpsustatud efektiivvõimsuse kulu |
| CF | : | ümberarvestustegur tabelis 3 |

v

:

NEDC-põhine keskmine sõidukiirus (km/h), mis on 33,58 km/h

VPe

:

tabelis 2 täpsustatud efektiivvõimsuse kulu

CF

:

ümberarvestustegur tabelis 3

Tabel 2

Efektiivvõimsuse kulu

| Mootoritüüp | Consumption of effective power (Vpe)
  [1/kWh] |
| --- | --- |
| Bensiinil/E85-l töötav mootor | 0,264 |
| Bensiinil/E85-l töötav turbomootor | 0,280 |
| Diiselmootor | 0,220 |
| Veeldatud naftagaasil töötav mootor | 0,342 |
| Veeldatud naftagaasil töötav turbomootor | 0,363 |
| | Efektiivvõimsuse kulu (Vpe)
  [m3/kWh] |
| Surumaagaasil (G20) töötav mootor | 0,259 |
| Surumaagaasil (G20) töötav turbomootor | 0,275 |

Mootoritüüp

Consumption of effective power (Vpe)

[1/kWh]

Bensiinil/E85-l töötav mootor

0,264

Bensiinil/E85-l töötav turbomootor

0,280

Diiselmootor

0,220

Veeldatud naftagaasil töötav mootor

0,342

Veeldatud naftagaasil töötav turbomootor

0,363

Efektiivvõimsuse kulu (Vpe)

[m3/kWh]

Surumaagaasil (G20) töötav mootor

0,259

Surumaagaasil (G20) töötav turbomootor

0,275

Tabel 3

Kütuse ümberarvestustegur

| Kütuseliik | Ümberarvestustegur (CF) [g CO2/l] |
| --- | --- |
| Bensiin/E85 | 2 330 |
| Diisel | 2 640 |
| Veeldatud naftagaas | 1 629 |
| | Ümberarvestustegur (CF) [g CO2/m3] |
| Surumaagaas (G20) | 1 795 |

Kütuseliik

Ümberarvestustegur (CF) [g CO2/l]

Bensiin/E85

2 330

Diisel

2 640

Veeldatud naftagaas

1 629

Ümberarvestustegur (CF) [g CO2/m3]

Surumaagaas (G20)

1 795

5.   STATISTILISE VEA ARVUTAMINE

Arvutatakse katsetulemuste mõõtmisest tingitud statistilised vead. Iga tööpunkti kohta arvutatakse standardhälve valemiga 7.

Valem 7

Image 25

12-voldise mootor-generaatori kasuteguri standardhälve (
  Image 26
  ) arvutatakse valemiga 8.

Valem 8

Image 27

Mootor-generaatori kasuteguri standardhälve (
  Image 28
  ) põhjustab vea CO2-heite vähenemises (
  Image 29
  ). Kõnealune viga arvutatakse valemiga 9.

Valem 9

Image 30

6.   STATISTILINE OLULISUS

Innovatiivse tehnoloogialahendusega varustatud iga sõidukitüübi, -variandi ja -versiooni puhul tuleb tõendada, et valemi 9 kohaselt arvutatud CO2-heite vähenemise viga ei ole suurem kui CO2-heite koguvähenemise ning rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 või rakendusmääruse (EL) nr 427/2014 artikli 9 lõike 1 punktis a ja määratletud vähenemise miinimummäära vahe (vt valem 10).f

Valem 10

Image 31

Kus:

| MT | : | miinimummäär [g CO2/km] |
| --- | --- | --- |
| | : | CO2-heite vähenemine [g CO2/km] |
| | : | CO2-heite koguvähenemise standardhälve [g CO2/km] |
| | : | CO2-heite parandustegur tulenevalt mootor-generaatori ja võrdlusgeneraatori massi positiivsest vahest (Δm), arvutatud vastavalt tabelile 4 |

MT

:

miinimummäär [g CO2/km]

Image 32

:

CO2-heite vähenemine [g CO2/km]

Image 33

:

CO2-heite koguvähenemise standardhälve [g CO2/km]

Image 34

:

CO2-heite parandustegur tulenevalt mootor-generaatori ja võrdlusgeneraatori massi positiivsest vahest (Δm), arvutatud vastavalt tabelile 4

Tabel 4

Lisamassist tingitud parandustegur CO2-heite vähenemise arvutamiseks

| Kütuseliik | Parandustegur CO2-heite vähenemise arvutamiseks (



  ) |
| --- | --- |
| Bensiin/E85 | |
| Diisel | |
| Veeldatud naftagaas | |
| Surumaagaas | |

Kütuseliik

Image 35

Bensiin/E85

Image 36

Diisel

Image 37

Veeldatud naftagaas

Image 38

Surumaagaas

Image 39

Selles tabelis on Δm 12-voldise suure kasuteguriga mootor-generaatori paigaldamisest tulenev lisamass. Lisamass on suure kasuteguriga 12 V mootor-generaatori ja võrdlusgeneraatori massi positiivne vahe. Võrdlusgeneraatori mass on 7 kg. Lisamassi kontrollitakse ja see kinnitatakse kontrolliaruandes, mis esitatakse tüübikinnitusasutusele koos sertifitseerimistaotlusega.

7.   SÕIDUAUTODELE JA VÄIKESTELE TARBESÕIDUKITELE PAIGALDATAVA 12-VOLDISE MOOTOR-GENERAATORI SUURE KASUTEGURIGA GENERAATORIFUNKTSIOON

Tüübikinnitusasutus tõendab CO2-heite vähenemist 12-voldise mootor-generaatori ja võrdlusgeneraatori mõõtmiste põhjal, kasutades käesolevas lisas esitatud katsemetoodikat. Kui CO2-heite vähenemine on väiksem kui rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 või rakendusmääruse (EL) nr 427/2014 artikli 9 lõike 1 punktis a sätestatud miinimumvähenemine, kohaldatakse kõnealuste määruste artikli 11 lõike 2 teist lõiku.

---