# Eiropas Savienības L 207/2020

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 207 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 63. gadagājums2020. gada 30. jūnijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 207

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

63. gadagājums2020. gada 30. jūnijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2020/899 (2020. gada 26. jūnijs) par to, lai Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu Protokolu, ar ko groza Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai | 1 |
| | * | Paziņojums par datumu, kad spēkā stājas Brīvās tirdzniecības nolīgums starp Eiropas Savienību un Vjetnamas Sociālistisko Republiku | 3 |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) 2020/900 (2020. gada 25. jūnijs), ar ko Regulu (ES) 2019/1838 groza attiecībā uz dažām 2020. gada zvejas iespējām Baltijas jūrā un Regulu (ES) 2020/123 groza attiecībā uz dažām 2020. gada zvejas iespējām Savienības ūdeņos un ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi | 4 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2020/901 (2020. gada 29. jūnijs) par Savienības atbalstu Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas (CTBTO) sagatavošanas komisijas darbībām, lai nostiprinātu tās uzraudzības un pārbaudes spējas, kā arī īstenojot ES Masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanas stratēģiju | 15 |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2020/902 (2020. gada 29. jūnijs), ar ko groza Lēmumu 2013/354/KĀDP par Eiropas Savienības Policijas misiju palestīniešu teritorijās (EUPOL COPPS) | 30 |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2020/903 (2020. gada 29. jūnijs), ar ko groza Lēmumu 2013/233/KĀDP par Eiropas Savienības Integrētas robežu pārvaldības palīdzības misiju Lībijā (EUBAM Libya) | 32 |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2020/904 (2020. gada 29. jūnijs), ar kuru groza Lēmumu (KĀDP) 2017/1424 attiecībā uz termiņa beigu datumu atbalsta EDSO pasākumiem, kas attiecas uz kājnieku ieroču, vieglo ieroču un parastās munīcijas samazināšanu Ziemeļmaķedonijas Republikā un Gruzijā | 34 |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2020/905 (2020. gada 29. jūnijs), ar kuru groza Lēmumu (KĀDP) 2017/1428, ar ko atbalsta to, ka tiek īstenots Maputu rīcības plāns, ar kuru īsteno 1997. gada Konvenciju par kājnieku mīnu izmantošanas, uzglabāšanas, ražošanas un nodošanas aizliegumu un to iznīcināšanu | 35 |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2020/906 (2020. gada 29. jūnijs), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2019/615 par Savienības atbalstu darbībām pirms Kodolieroču neizplatīšanas līguma (KNL) pušu 2020. gada pārskatīšanas konferences | 36 |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2020/907 (2020. gada 29. jūnijs), ar kuru groza Lēmumu 2014/512/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā | 37 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2020/899 (2020. gada 26. jūnijs) par to, lai Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu Protokolu, ar ko groza Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

1

*

Paziņojums par datumu, kad spēkā stājas Brīvās tirdzniecības nolīgums starp Eiropas Savienību un Vjetnamas Sociālistisko Republiku

3

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) 2020/900 (2020. gada 25. jūnijs), ar ko Regulu (ES) 2019/1838 groza attiecībā uz dažām 2020. gada zvejas iespējām Baltijas jūrā un Regulu (ES) 2020/123 groza attiecībā uz dažām 2020. gada zvejas iespējām Savienības ūdeņos un ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi

4

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2020/901 (2020. gada 29. jūnijs) par Savienības atbalstu Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas (CTBTO) sagatavošanas komisijas darbībām, lai nostiprinātu tās uzraudzības un pārbaudes spējas, kā arī īstenojot ES Masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanas stratēģiju

15

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2020/902 (2020. gada 29. jūnijs), ar ko groza Lēmumu 2013/354/KĀDP par Eiropas Savienības Policijas misiju palestīniešu teritorijās (EUPOL COPPS)

EUPOL COPPS

30

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2020/903 (2020. gada 29. jūnijs), ar ko groza Lēmumu 2013/233/KĀDP par Eiropas Savienības Integrētas robežu pārvaldības palīdzības misiju Lībijā (EUBAM Libya)

EUBAM Libya

32

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2020/904 (2020. gada 29. jūnijs), ar kuru groza Lēmumu (KĀDP) 2017/1424 attiecībā uz termiņa beigu datumu atbalsta EDSO pasākumiem, kas attiecas uz kājnieku ieroču, vieglo ieroču un parastās munīcijas samazināšanu Ziemeļmaķedonijas Republikā un Gruzijā

34

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2020/905 (2020. gada 29. jūnijs), ar kuru groza Lēmumu (KĀDP) 2017/1428, ar ko atbalsta to, ka tiek īstenots Maputu rīcības plāns, ar kuru īsteno 1997. gada Konvenciju par kājnieku mīnu izmantošanas, uzglabāšanas, ražošanas un nodošanas aizliegumu un to iznīcināšanu

35

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2020/906 (2020. gada 29. jūnijs), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2019/615 par Savienības atbalstu darbībām pirms Kodolieroču neizplatīšanas līguma (KNL) pušu 2020. gada pārskatīšanas konferences

36

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2020/907 (2020. gada 29. jūnijs), ar kuru groza Lēmumu 2014/512/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā

37

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 30.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 207/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 207/1

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2020/899

(2020. gada 26. jūnijs)

par to, lai Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu Protokolu, ar ko groza Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Horvātijas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 6. panta 2. punkta otro daļu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/803 (2) ir parakstīts Protokols, ar ko groza Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses (3), lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (“protokols”), ņemot vērā tā noslēgšanu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/803 (2) ir parakstīts Protokols, ar ko groza Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses (3), lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (“protokols”), ņemot vērā tā noslēgšanu.

| (2) | Protokols būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(2)

Protokols būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Savienības un tās dalībvalstu vārdā tiek apstiprināts Protokols, ar ko groza Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (4).

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas Savienības un tās dalībvalstu vārdā ir tiesīgas deponēt protokola 3. pantā noteikto apstiprinājuma aktu.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2020. gada 26. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  
  2018. gada 12. decembra piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2016/803 (2015. gada 7. maijs) par to, lai Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu, ar ko groza Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (OV L 132, 21.5.2016., 79. lpp.).

2

(3)  Nolīguma teksts ir publicēts OV L 334, 6.12.2012., 3. lpp.

3

(4)  Protokola teksts ir publicēts OV L 132, 21.5.2016., 81. lpp., kopā ar lēmumu par tā parakstīšanu.

4

---

| 30.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 207/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 207/3

---

Paziņojums par datumu, kad spēkā stājas Brīvās tirdzniecības nolīgums starp Eiropas Savienību un Vjetnamas Sociālistisko Republiku

Brīvās tirdzniecības nolīgums starp Eiropas Savienību un Vjetnamas Sociālistisko Republiku (1), kas 2019. gada 30. jūnijā tika parakstīts Hanojā, stāsies spēkā 2020. gada 1. augustā.

1

---

(1)  
  OV L 186, 12.6.2020., 3. lpp.

1

---

REGULAS

| 30.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 207/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 207/4

---

PADOMES REGULA (ES) 2020/900

(2020. gada 25. jūnijs),

ar ko Regulu (ES) 2019/1838 groza attiecībā uz dažām 2020. gada zvejas iespējām Baltijas jūrā un Regulu (ES) 2020/123 groza attiecībā uz dažām 2020. gada zvejas iespējām Savienības ūdeņos un ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regula (ES) 2019/1838 (1) attiecībā uz 2020. gadu nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā. Tā nosaka ar nārstu saistītu aizliegumu zvejot no Baltijas jūrā esošajiem diviem mencas krājumiem, taču paredz atkāpi zvejas kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks nekā 12 metri un kuri zvejo ar noteiktiem pasīviem zvejas rīkiem. Atkāpe neattiecas uz zveju ar dreifējošām āķu jedām. Tomēr tiek uzskatīts, ka dreifējošas āķu jedas būtu jāatļauj izmantot un tāpēc, tāpat kā iepriekšējās zvejas iespēju regulās, uz tām būtu jāattiecina atkāpe. Tāpēc Regula (ES) 2019/1838 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regula (ES) 2019/1838 (1) attiecībā uz 2020. gadu nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā. Tā nosaka ar nārstu saistītu aizliegumu zvejot no Baltijas jūrā esošajiem diviem mencas krājumiem, taču paredz atkāpi zvejas kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks nekā 12 metri un kuri zvejo ar noteiktiem pasīviem zvejas rīkiem. Atkāpe neattiecas uz zveju ar dreifējošām āķu jedām. Tomēr tiek uzskatīts, ka dreifējošas āķu jedas būtu jāatļauj izmantot un tāpēc, tāpat kā iepriekšējās zvejas iespēju regulās, uz tām būtu jāattiecina atkāpe. Tāpēc Regula (ES) 2019/1838 būtu attiecīgi jāgroza.

| (2) | Padomes Regulā (ES) 2020/123 (2) attiecībā uz 2020. gadu ir noteiktas konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi. |
| --- | --- |

(2)

Padomes Regulā (ES) 2020/123 (2) attiecībā uz 2020. gadu ir noteiktas konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi.

| (3) | Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) 2020. Gada 16.–20. marta plenārsēdes ziņojumā secināja, ka āmis ar 100 mm lielām rombveida acīm, aprīkots ar 160 mm kvadrātveida acu linuma plātni, merlangu (Merlangius merlangus) piezvejai Ķeltu jūrā ir visselektīvākais no četriem dažādajiem āmja modeļiem, kas uzskaitīti korektīvajos pasākumos, kuri izklāstīti 13. panta 1. punkta a) apakšpunktā Regulā (ES) 2020/123, ar ko nosaka zvejas iespējas 2020. gadam. ZZTEK nebija ticamu aplēšu attiecībā uz mencas (Gadus morhua) selektivitāti āmī ar 100 mm lielām rombveida acīm, kas aprīkots ar 160 mm kvadrātveida acu linuma plātni. Tāpēc, lai nodrošinātu attiecīgā merlanga krājuma atjaunošanos, ir lietderīgi turpināt atļaut izmantot šo āmja un kvadrātveida acu linuma paneļu kombināciju. Lai nodrošinātu mencu krājumu atjaunošanu Ķeltu jūrā, āmis ar 100 mm lielām rombveida acīm, kas aprīkots ar 160 mm kvadrātveida acu linuma plātni, būtu jāturpina izmantot ar paaugstināto zvejas virvi. |
| --- | --- |

(3)

Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) 2020. Gada 16.–20. marta plenārsēdes ziņojumā secināja, ka āmis ar 100 mm lielām rombveida acīm, aprīkots ar 160 mm kvadrātveida acu linuma plātni, merlangu (Merlangius merlangus) piezvejai Ķeltu jūrā ir visselektīvākais no četriem dažādajiem āmja modeļiem, kas uzskaitīti korektīvajos pasākumos, kuri izklāstīti 13. panta 1. punkta a) apakšpunktā Regulā (ES) 2020/123, ar ko nosaka zvejas iespējas 2020. gadam. ZZTEK nebija ticamu aplēšu attiecībā uz mencas (Gadus morhua) selektivitāti āmī ar 100 mm lielām rombveida acīm, kas aprīkots ar 160 mm kvadrātveida acu linuma plātni. Tāpēc, lai nodrošinātu attiecīgā merlanga krājuma atjaunošanos, ir lietderīgi turpināt atļaut izmantot šo āmja un kvadrātveida acu linuma paneļu kombināciju. Lai nodrošinātu mencu krājumu atjaunošanu Ķeltu jūrā, āmis ar 100 mm lielām rombveida acīm, kas aprīkots ar 160 mm kvadrātveida acu linuma plātni, būtu jāturpina izmantot ar paaugstināto zvejas virvi.

| (4) | Kopš 2016. gada Ziemeļjūrā ir palielinājusies zvejas izraisītā mencas (Gadus morhua) mirstība (F), un patlaban tiek lēsts, ka tā pārsniedz zivju mirstības references rādītāju (Flim), t. i., references rādītājs, kuru sasniedzot vidējais krājuma apjoms ilgtermiņā būs biomasas limita references rādītāja (Blim) līmenī. Zvejai pārsniedzot Flim, krājums samazināsies līdz līmenim, kas ir zemāks par Blim. Līdz ar to nārsta bara biomasa (SSB) kopš 2015. gada ir samazinājusies, un tiek lēsts, ka tā ir mazāka par Blim. Blim ir labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā, jo īpaši Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) ieteikumā, sniegts references rādītājs, par kuru mazāka rādītāja gadījumā reproduktīvā spēja var samazināties. Turklāt kopš 1998. gada krājums ir papildinājies slikti, un tas bija īpaši slikts 2016. un 2018. gadā. |
| --- | --- |

(4)

Kopš 2016. gada Ziemeļjūrā ir palielinājusies zvejas izraisītā mencas (Gadus morhua) mirstība (F), un patlaban tiek lēsts, ka tā pārsniedz zivju mirstības references rādītāju (Flim), t. i., references rādītājs, kuru sasniedzot vidējais krājuma apjoms ilgtermiņā būs biomasas limita references rādītāja (Blim) līmenī. Zvejai pārsniedzot Flim, krājums samazināsies līdz līmenim, kas ir zemāks par Blim. Līdz ar to nārsta bara biomasa (SSB) kopš 2015. gada ir samazinājusies, un tiek lēsts, ka tā ir mazāka par Blim. Blim ir labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā, jo īpaši Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) ieteikumā, sniegts references rādītājs, par kuru mazāka rādītāja gadījumā reproduktīvā spēja var samazināties. Turklāt kopš 1998. gada krājums ir papildinājies slikti, un tas bija īpaši slikts 2016. un 2018. gadā.

| (5) | Saskaņā ar 7. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/973 (3), ar kuru izveido daudzgadu plānu Ziemeļjūrai nosaka: ja zinātniskais ieteikums liecina, ka minētās regulas 1. panta 1. punktā minēta krājuma SSB ir mazāka par Blim, ir jāpieņem turpmāki korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu krājuma drīzu atgriešanos virs līmeņa, kurš spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY). Konkrēti, minētie korektīvie pasākumi var ietvert to zvejniecību apturēšanu, kas attiecīgo krājumu apzvejo specializētajā zvejā, un atbilstošu zvejas iespēju samazināšanu šiem krājumiem vai citiem krājumiem, ko apzvejo zvejniecības, kurās gūst mencas piezvejas, vai abiem. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar 7. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/973 (3), ar kuru izveido daudzgadu plānu Ziemeļjūrai nosaka: ja zinātniskais ieteikums liecina, ka minētās regulas 1. panta 1. punktā minēta krājuma SSB ir mazāka par Blim, ir jāpieņem turpmāki korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu krājuma drīzu atgriešanos virs līmeņa, kurš spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY). Konkrēti, minētie korektīvie pasākumi var ietvert to zvejniecību apturēšanu, kas attiecīgo krājumu apzvejo specializētajā zvejā, un atbilstošu zvejas iespēju samazināšanu šiem krājumiem vai citiem krājumiem, ko apzvejo zvejniecības, kurās gūst mencas piezvejas, vai abiem.

| (6) | Tā kā Ziemeļjūras dalībvalstu reģionālā grupa nav sagatavojusi kopīgu ieteikumu par ilgāka termiņa pasākumiem, Komisija ierosina ieviest ar 2020. gada zvejas iespējām funkcionāli saistītus papildu tehniskus pasākumus saskaņā Eiropas Savienības un Norvēģijas savstarpējo apņemšanos, kas atbilst Eiropas Komisijas un Padomes kopīgajam paziņojumam. |
| --- | --- |

(6)

Tā kā Ziemeļjūras dalībvalstu reģionālā grupa nav sagatavojusi kopīgu ieteikumu par ilgāka termiņa pasākumiem, Komisija ierosina ieviest ar 2020. gada zvejas iespējām funkcionāli saistītus papildu tehniskus pasākumus saskaņā Eiropas Savienības un Norvēģijas savstarpējo apņemšanos, kas atbilst Eiropas Komisijas un Padomes kopīgajam paziņojumam.

| (7) | Lai samazinātu nozveju no krājumiem, kuriem noteikta piezvejas kopējā pieļaujamā nozveja (KPN), šos krājumus apzvejojošajās zvejniecībās zvejas iespējas būtu jānosaka apjomā, kas palīdz jutīgo krājumu biomasai atjaunoties līdz ilgtspējīgam līmenim. Būtu jānosaka ar zvejas iespējām funkcionāli saistīti tehniskie pasākumi. ICES savā pārskatā par jauktu sugu zvejniecību Ziemeļjūrā norāda, ka, neizdarot nekādas izmaiņas zvejas modeļos un ņemot vērā nelegālus izmetumus, mencas nozvejas lēšamas aptuveni 40 000 t apmērā. Lai līdz minimumam samazinātu risku, ka nozveja varētu ievērojami pārsniegt KPN, par ko panākta vienošanās, ir vajadzīgi papildu pasākumi, kas nozveju ierobežotu vēl vairāk. |
| --- | --- |

(7)

Lai samazinātu nozveju no krājumiem, kuriem noteikta piezvejas kopējā pieļaujamā nozveja (KPN), šos krājumus apzvejojošajās zvejniecībās zvejas iespējas būtu jānosaka apjomā, kas palīdz jutīgo krājumu biomasai atjaunoties līdz ilgtspējīgam līmenim. Būtu jānosaka ar zvejas iespējām funkcionāli saistīti tehniskie pasākumi. ICES savā pārskatā par jauktu sugu zvejniecību Ziemeļjūrā norāda, ka, neizdarot nekādas izmaiņas zvejas modeļos un ņemot vērā nelegālus izmetumus, mencas nozvejas lēšamas aptuveni 40 000 t apmērā. Lai līdz minimumam samazinātu risku, ka nozveja varētu ievērojami pārsniegt KPN, par ko panākta vienošanās, ir vajadzīgi papildu pasākumi, kas nozveju ierobežotu vēl vairāk.

| (8) | Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumos vai protokolos par attiecībām zivsaimniecības nozarē ar Norvēģiju (4), Savienība ar Norvēģiju ir apspriedusies par zvejas tiesībām. Puses ir vienojušās ieteikt savām attiecīgajām iestādēm ieviest papildu korektīvus pasākumus ar mērķi KPN, par ko vienošanās jau panākta 2019. gada decembrī, papildināt tā, lai 2020. gadā uz laiku tiktu nodrošināta mencas mazuļu un pieaugušu īpatņu papildu aizsardzība. Minētajiem pasākumiem būtu jāietver sezonāli zvejas aizliegumi, kuru mērķis ir aizsargāt zivju mazuļus, zvejai ierobežoti apgabali ar īpašiem piekļuves nosacījumiem un jaunu uz zvejas rīkiem balstītu pasākumu ieviešana. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumos vai protokolos par attiecībām zivsaimniecības nozarē ar Norvēģiju (4), Savienība ar Norvēģiju ir apspriedusies par zvejas tiesībām. Puses ir vienojušās ieteikt savām attiecīgajām iestādēm ieviest papildu korektīvus pasākumus ar mērķi KPN, par ko vienošanās jau panākta 2019. gada decembrī, papildināt tā, lai 2020. gadā uz laiku tiktu nodrošināta mencas mazuļu un pieaugušu īpatņu papildu aizsardzība. Minētajiem pasākumiem būtu jāietver sezonāli zvejas aizliegumi, kuru mērķis ir aizsargāt zivju mazuļus, zvejai ierobežoti apgabali ar īpašiem piekļuves nosacījumiem un jaunu uz zvejas rīkiem balstītu pasākumu ieviešana.

| (9) | ICES2020. gada 9. martā sniedza ieteikumu par ziemeļu garneles (Pandalus borealis) nozvejām ICES 3.a rajonā un 4.a austrumu rajonā (Skageraks, Kategats un Ziemeļjūras ziemeļu daļa Norvēģijas ieplakā). Pamatojoties uz minēto ieteikumu un ņemot vērā apspriešanos ar Norvēģiju, ir lietderīgi Savienībai paredzēto ziemeļu garneles nozvejas kvotu ICES 3.a rajonā noteikt 3 266 tonnu apmērā atbilstoši MSY. |
| --- | --- |

(9)

ICES2020. gada 9. martā sniedza ieteikumu par ziemeļu garneles (Pandalus borealis) nozvejām ICES 3.a rajonā un 4.a austrumu rajonā (Skageraks, Kategats un Ziemeļjūras ziemeļu daļa Norvēģijas ieplakā). Pamatojoties uz minēto ieteikumu un ņemot vērā apspriešanos ar Norvēģiju, ir lietderīgi Savienībai paredzēto ziemeļu garneles nozvejas kvotu ICES 3.a rajonā noteikt 3 266 tonnu apmērā atbilstoši MSY.

| (10) | Saskaņā ar ICES2020. gada 14. aprīļa ieteikumu brētliņas (Sprattus sprattus) nozvejām Savienības ūdeņos ICES 4. apakšapgabalā (Ziemeļjūrā) un ICES 3.a rajonā (Skagerakā un Kategatā) laikā no 2020. gada 1. jūlija līdz 2021. gada 30. jūnijam nevajadzētu pārsniegt 207 807 tonnas. Tādēļ brētliņas zvejas iespējas šajā periodā būtu jānosaka 169 778 tonnu apmērā Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā un 38 029 tonnu apmērā ICES 3.a rajonā atbilstoši MSY. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar ICES2020. gada 14. aprīļa ieteikumu brētliņas (Sprattus sprattus) nozvejām Savienības ūdeņos ICES 4. apakšapgabalā (Ziemeļjūrā) un ICES 3.a rajonā (Skagerakā un Kategatā) laikā no 2020. gada 1. jūlija līdz 2021. gada 30. jūnijam nevajadzētu pārsniegt 207 807 tonnas. Tādēļ brētliņas zvejas iespējas šajā periodā būtu jānosaka 169 778 tonnu apmērā Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā un 38 029 tonnu apmērā ICES 3.a rajonā atbilstoši MSY.

| (11) | KPN anšovam (Engraulis encrasicolus) ICES 9. un 10. apakšapgabalā un Savienības ūdeņos Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komitejas (CECAF) 34.1.1. zonā laikā no 2020. gada 1. jūlija līdz 2021. gada 30. jūnijam ir noteikta nulles apjomā, kamēr nav saņemts zinātniskais ieteikums par minēto periodu. ICES savu ieteikumu par minēto krājumu sniegs 2020. gada jūnija beigās. Lai nodrošinātu to, ka zvejas darbības var turpināties, kamēr uz jaunāko zinātnisko ieteikumu balstīta KPN vēl nav noteikta, būtu jānosaka provizoriska KPN 4 018 tonnu apmērā, kas pamatojas uz nozvejām 2019. gada trešajā ceturksnī. Minētais provizoriskais KPN būtu jāgroza saskaņā ar ICES zinātnisko ieteikumu. |
| --- | --- |

(11)

KPN anšovam (Engraulis encrasicolus) ICES 9. un 10. apakšapgabalā un Savienības ūdeņos Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komitejas (CECAF) 34.1.1. zonā laikā no 2020. gada 1. jūlija līdz 2021. gada 30. jūnijam ir noteikta nulles apjomā, kamēr nav saņemts zinātniskais ieteikums par minēto periodu. ICES savu ieteikumu par minēto krājumu sniegs 2020. gada jūnija beigās. Lai nodrošinātu to, ka zvejas darbības var turpināties, kamēr uz jaunāko zinātnisko ieteikumu balstīta KPN vēl nav noteikta, būtu jānosaka provizoriska KPN 4 018 tonnu apmērā, kas pamatojas uz nozvejām 2019. gada trešajā ceturksnī. Minētais provizoriskais KPN būtu jāgroza saskaņā ar ICES zinātnisko ieteikumu.

| (12) | 2019. gada 19. decembra Saskaņotajā zvejniecības apspriežu protokolā 2020. gadam puses vienojās, ka papildus saskaņotajam apjomam – 50 000 tonnas siļķu (Clupea harengus), ko Norvēģija, izmantojot tai iedalīto kvotu, var nozvejot Savienības ūdeņos 4.a un 4.b zonā un ko Savienība, izmantojot tai iedalīto kvotu, var nozvejot Norvēģijas ūdeņos uz dienvidiem no 62° N, tiks piešķirts papildu daudzums – ne vairāk kā 10 000 tonnu, ja Norvēģija vai Savienība šādu palielinājumu pieprasīs. Minēto vienošanos būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(12)

2019. gada 19. decembra Saskaņotajā zvejniecības apspriežu protokolā 2020. gadam puses vienojās, ka papildus saskaņotajam apjomam – 50 000 tonnas siļķu (Clupea harengus), ko Norvēģija, izmantojot tai iedalīto kvotu, var nozvejot Savienības ūdeņos 4.a un 4.b zonā un ko Savienība, izmantojot tai iedalīto kvotu, var nozvejot Norvēģijas ūdeņos uz dienvidiem no 62° N, tiks piešķirts papildu daudzums – ne vairāk kā 10 000 tonnu, ja Norvēģija vai Savienība šādu palielinājumu pieprasīs. Minēto vienošanos būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (13) | Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālā zvejniecības pārvaldības organizācija (SPRFMO) savā 2020. gada sanāksmē, kas notika 2020. gada 14.–18. februārī, pārskatīja Čīles stavridas (Trachurus murphyi) saglabāšanas pasākumu, kurai vēl nebija noteiktas zvejas iespējas Regulā (ES) 2020/123. Piemērojamie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(13)

Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālā zvejniecības pārvaldības organizācija (SPRFMO) savā 2020. gada sanāksmē, kas notika 2020. gada 14.–18. februārī, pārskatīja Čīles stavridas (Trachurus murphyi) saglabāšanas pasākumu, kurai vēl nebija noteiktas zvejas iespējas Regulā (ES) 2020/123. Piemērojamie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (14) | Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija (NAFO) savā gadskārtējā sanāksmē, kas notika no 2019. gada 23. līdz 27. septembrim, nolēma aizliegt spīdīgās beriksas (Beryx splendens) zveju NAFO 6. apakšapgabalā iespējamās krājuma noplicināšanās dēļ. Tāpēc minētais pasākums būtu jāievieš Savienības tiesību aktos, un tāpēc aizliegto sugu saraksts būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(14)

Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija (NAFO) savā gadskārtējā sanāksmē, kas notika no 2019. gada 23. līdz 27. septembrim, nolēma aizliegt spīdīgās beriksas (Beryx splendens) zveju NAFO 6. apakšapgabalā iespējamās krājuma noplicināšanās dēļ. Tāpēc minētais pasākums būtu jāievieš Savienības tiesību aktos, un tāpēc aizliegto sugu saraksts būtu attiecīgi jāgroza.

| (15) | Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) Ieteikums 16-05, ar kuru 2020. gadā tika samazināta KPN zobenzivij (Xiphias gladius) Vidusjūrā, jau ir ieviests Savienības tiesību aktos. Taču 2020. gada janvārī ICCAT sekretariāts publicēja vadlīnijas par to, kā aprēķināma KPN zobenzivij Vidusjūrā. Tāpēc Savienības kvota ir attiecīgi jāatjaunina. |
| --- | --- |

(15)

Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) Ieteikums 16-05, ar kuru 2020. gadā tika samazināta KPN zobenzivij (Xiphias gladius) Vidusjūrā, jau ir ieviests Savienības tiesību aktos. Taču 2020. gada janvārī ICCAT sekretariāts publicēja vadlīnijas par to, kā aprēķināma KPN zobenzivij Vidusjūrā. Tāpēc Savienības kvota ir attiecīgi jāatjaunina.

| (16) | Indijas okeāna tunzivju komisija (IOTC) savā 2019. gada sanāksmē, kas notika no 2019. gada 17. līdz 21. jūnijam, pieņēma jaunus dzeltenspuru tunzivs (Thunnus albacares) nozvejas limitus, kas neietekmē Savienības nozvejas limitus IOTC satvarā. Tomēr tā samazināja iespējas izmantot zivju pievilināšanas ierīces (ZPI), apgādes kuģus un ar instrumentiem aprīkotas bojas. Tāpēc, lai nodrošinātu, ka īstenošanas noteikumi pienācīgi atspoguļo IOTC līgumslēdzēju pušu pieņemtos lēmumus, Regulā (ES) 2020/123 būtu jāizdara vēl citas izmaiņas. |
| --- | --- |

(16)

Indijas okeāna tunzivju komisija (IOTC) savā 2019. gada sanāksmē, kas notika no 2019. gada 17. līdz 21. jūnijam, pieņēma jaunus dzeltenspuru tunzivs (Thunnus albacares) nozvejas limitus, kas neietekmē Savienības nozvejas limitus IOTC satvarā. Tomēr tā samazināja iespējas izmantot zivju pievilināšanas ierīces (ZPI), apgādes kuģus un ar instrumentiem aprīkotas bojas. Tāpēc, lai nodrošinātu, ka īstenošanas noteikumi pienācīgi atspoguļo IOTC līgumslēdzēju pušu pieņemtos lēmumus, Regulā (ES) 2020/123 būtu jāizdara vēl citas izmaiņas.

| (17) | Nolīguma par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (SIOFA) 6. pušu sanāksmē 2019. gada jūlijā tika pieņemts lēmums par grunts zvejas pasākumiem un zvejas piepūles limitiem nolīguma apgabalā. Minētos pasākumus Savienības tiesību aktos ieviesa ar Regulu (ES) 2020/123. Tomēr, lai nodrošinātu, ka īstenošanas noteikumi pienācīgi atspoguļo SIOFA lēmumus par grunts zvejas limitiem, būtu jāizdara vēl citas izmaiņas. |
| --- | --- |

(17)

Nolīguma par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (SIOFA) 6. pušu sanāksmē 2019. gada jūlijā tika pieņemts lēmums par grunts zvejas pasākumiem un zvejas piepūles limitiem nolīguma apgabalā. Minētos pasākumus Savienības tiesību aktos ieviesa ar Regulu (ES) 2020/123. Tomēr, lai nodrošinātu, ka īstenošanas noteikumi pienācīgi atspoguļo SIOFA lēmumus par grunts zvejas limitiem, būtu jāizdara vēl citas izmaiņas.

| (18) | Komisija piešķir Venecuēlas karoga kuģiem zvejas licences, kas tiem ļauj zvejot lutjānzivis Eiropas ūdeņos pie Francijas Gviānas krastiem. Regula (ES) 2020/123 paredz piešķirt 45 licences. Lai minētās atļaujas varētu izdot, ir jāiesniedz pierādījums, ka starp kuģa īpašnieku un apstrādes uzņēmumu, kas atrodas Francijas Gviānas departamentā, ir noslēgts spēkā esošs līgums. Kamēr divu gadu starplaikā norisinās atļaujas piešķiršanas process, ar konkrētiem nosacījumiem būtu jāatļauj turpināt zvejas darbības. |
| --- | --- |

(18)

Komisija piešķir Venecuēlas karoga kuģiem zvejas licences, kas tiem ļauj zvejot lutjānzivis Eiropas ūdeņos pie Francijas Gviānas krastiem. Regula (ES) 2020/123 paredz piešķirt 45 licences. Lai minētās atļaujas varētu izdot, ir jāiesniedz pierādījums, ka starp kuģa īpašnieku un apstrādes uzņēmumu, kas atrodas Francijas Gviānas departamentā, ir noslēgts spēkā esošs līgums. Kamēr divu gadu starplaikā norisinās atļaujas piešķiršanas process, ar konkrētiem nosacījumiem būtu jāatļauj turpināt zvejas darbības.

| (19) | Uz kuģiem, kas ICES 2.a, 3.a un 4. apakšrajonā zvejo tūbītes, izmantojot konkrētus zvejas rīkus, būtu jāattiecina aizlieguma periodi no 2020. gada 1. augusta līdz 31. decembrim un no 2021. gada 1. janvāra līdz 31. martam. |
| --- | --- |

(19)

Uz kuģiem, kas ICES 2.a, 3.a un 4. apakšrajonā zvejo tūbītes, izmantojot konkrētus zvejas rīkus, būtu jāattiecina aizlieguma periodi no 2020. gada 1. augusta līdz 31. decembrim un no 2021. gada 1. janvāra līdz 31. martam.

| (20) | Tāpēc Regula (ES) 2020/123 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(20)

Tāpēc Regula (ES) 2020/123 būtu attiecīgi jāgroza.

| (21) | Regulā (ES) 2019/1838 un Regulā (ES) 2020/123 paredzētie nozvejas limiti ir piemērojami no 2020. gada 1. janvāra. Tāpēc ar šo regulu ieviestajiem noteikumiem par nozvejas limitiem būtu jāstājas spēkā pēc iespējas drīzāk. Attiecībā uz izmaiņām KPN līmeņos, papildu atkāpi Baltijas jūrā un turpmāku atļauju izmantot zvejas rīku Ķeltu jūrā noteikumi būtu jāpiemēro no 2020. gada 1. janvāra. Tā kā attiecīgās zvejas iespējas vēl nav pilnībā apgūtas vai ir palielinātas un ar šo regulu ir ieviesti mazāk stingri noteikumi, tiesiskās noteiktības un tiesiskās paļāvības aizsardzības principus neskar šīs regulas piemērošana ar atpakaļejošu spēku. |
| --- | --- |

(21)

Regulā (ES) 2019/1838 un Regulā (ES) 2020/123 paredzētie nozvejas limiti ir piemērojami no 2020. gada 1. janvāra. Tāpēc ar šo regulu ieviestajiem noteikumiem par nozvejas limitiem būtu jāstājas spēkā pēc iespējas drīzāk. Attiecībā uz izmaiņām KPN līmeņos, papildu atkāpi Baltijas jūrā un turpmāku atļauju izmantot zvejas rīku Ķeltu jūrā noteikumi būtu jāpiemēro no 2020. gada 1. janvāra. Tā kā attiecīgās zvejas iespējas vēl nav pilnībā apgūtas vai ir palielinātas un ar šo regulu ir ieviesti mazāk stingri noteikumi, tiesiskās noteiktības un tiesiskās paļāvības aizsardzības principus neskar šīs regulas piemērošana ar atpakaļejošu spēku.

| (22) | Saskaņā ar 130. panta 1. punktu Līgumā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas ir notikusi apspriešanās ar Apvienoto Karalisti (5), |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar 130. panta 1. punktu Līgumā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas ir notikusi apspriešanās ar Apvienoto Karalisti (5),

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Regulā (ES) 2019/1838

Regulas (ES) 2019/1838 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu.

2. pants

Grozījumi Regulā (ES) 2020/123

Regulu (ES) 2020/123 groza šādi:

| 1) | regulas 3. pantam pievieno šādus punktus:






  “j) | “ar instrumentiem aprīkota boja” ir boja, kas ir skaidri marķēta ar unikālu atsauces numuru, kurš ļauj identificēt tās īpašnieku, un ir aprīkota ar satelītizsekošanas sistēmu, lai uzraudzītu tās atrašanās vietu; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 3. pantam pievieno šādus punktus:

“j)

“ar instrumentiem aprīkota boja” ir boja, kas ir skaidri marķēta ar unikālu atsauces numuru, kurš ļauj identificēt tās īpašnieku, un ir aprīkota ar satelītizsekošanas sistēmu, lai uzraudzītu tās atrašanās vietu;

| k) | “ekspluatācijā esoša boja” ir jebkura iepriekš aktivizēta, ieslēgta un jūrā izvietota ar instrumentiem aprīkota boja ar dreifējošu ZPI vai peldošu objektu, kas pārraida atrašanās vietas un jebkādu citu pieejamu informāciju, piemēram, eholotes aplēses.”; |
| --- | --- |

k)

“ekspluatācijā esoša boja” ir jebkura iepriekš aktivizēta, ieslēgta un jūrā izvietota ar instrumentiem aprīkota boja ar dreifējošu ZPI vai peldošu objektu, kas pārraida atrašanās vietas un jebkādu citu pieejamu informāciju, piemēram, eholotes aplēses.”;

| 2) | iekļauj šādu pantu:

  “12.a pants
  Slēgtās tūbīšu zvejas sezonas
  Tūbīšu komerciāla zveja ar grunts trali, vadu vai tiem līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 16 mm, ICES 2.a, 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā ir aizliegta no 2020. gada 1. augusta līdz 31. decembrim un no 2021. gada 1. janvāra līdz 31. martam.”; |
| --- | --- |

2)

iekļauj šādu pantu:

“12.a pants

Slēgtās tūbīšu zvejas sezonas

Tūbīšu komerciāla zveja ar grunts trali, vadu vai tiem līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 16 mm, ICES 2.a, 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā ir aizliegta no 2020. gada 1. augusta līdz 31. decembrim un no 2021. gada 1. janvāra līdz 31. martam.”;

| 3) | regulas 13. panta 1. punkta a) apakšpunkta ceturto ievilkumu aizstāj ar šādu:






  “— | āmis ar 100 mm lielām linuma acīm, aprīkots ar 160 mm kvadrātveida acu linuma plātni,”; |
| --- | --- | --- |

3)

regulas 13. panta 1. punkta a) apakšpunkta ceturto ievilkumu aizstāj ar šādu:

“—

āmis ar 100 mm lielām linuma acīm, aprīkots ar 160 mm kvadrātveida acu linuma plātni,”;

| 4) | regulas 14. pantu aizstāj ar šādu:

  “14. Pants
  Korektīvie pasākumi attiecībā uz mencu Ziemeļjūrā

  1.   Apgabali, kuros aizliegts zvejot, izņemot ar pelaģiskiem zvejas rīkiem (riņķvadiem un traļiem), un periodi, kuros piemēro zvejas aizliegumu, ir noteikti IV pielikumā.


  2.   Kuģiem, kas zvejo ar grunts traļiem un zvejas vadiem, kuru minimālais linuma acs izmērs ir vismaz 70 mm ICES 4.a un 4.b rajonā vai vismaz 90 mm ICES 3.a rajonā, un āķu jedām (6), ir aizliegts zvejot Savienības ūdeņos ICES 4.a rajonā, uz ziemeļiem no 58° 30′ 00 ziemeļu platuma un uz dienvidiem no 61° 30′ 00 ziemeļu platuma, un Savienības ūdeņos ICES 3.a.20 rajonā (Skageraks), 4.a un 4.b rajonā, uz ziemeļiem no 57° 00′ 00 ziemeļu platuma un uz austrumiem no 5° 00′ 00 austrumu garuma.


  3.   Atkāpjoties no 2. punkta, 2. punktā minētie zvejas kuģi drīkst zvejot 1. punktā minētajos apgabalos, ja tie izpilda vismaz vienu no šādiem kritērijiem:






  a) | mencas nozvejas procentuālā daļa nepārsniedz 5 % no kopējās nozvejas vienā zvejas reisā; uzskata, ka kuģi, kuru mencas nozveja nepārsniedz 5 % no kopējās nozvejas periodā no 2017.–2019. gadam, atbilst šim kritērijam, ja tie turpina izmantot tos pašus zvejas rīkus, ko tie izmantoja minētajā periodā; šo pieņēmumu var atspēkot; |
| --- | --- | --- |

4)

regulas 14. pantu aizstāj ar šādu:

“14. Pants

Korektīvie pasākumi attiecībā uz mencu Ziemeļjūrā

1.   Apgabali, kuros aizliegts zvejot, izņemot ar pelaģiskiem zvejas rīkiem (riņķvadiem un traļiem), un periodi, kuros piemēro zvejas aizliegumu, ir noteikti IV pielikumā.

2.   Kuģiem, kas zvejo ar grunts traļiem un zvejas vadiem, kuru minimālais linuma acs izmērs ir vismaz 70 mm ICES 4.a un 4.b rajonā vai vismaz 90 mm ICES 3.a rajonā, un āķu jedām (6), ir aizliegts zvejot Savienības ūdeņos ICES 4.a rajonā, uz ziemeļiem no 58° 30′ 00 ziemeļu platuma un uz dienvidiem no 61° 30′ 00 ziemeļu platuma, un Savienības ūdeņos ICES 3.a.20 rajonā (Skageraks), 4.a un 4.b rajonā, uz ziemeļiem no 57° 00′ 00 ziemeļu platuma un uz austrumiem no 5° 00′ 00 austrumu garuma.

3.   Atkāpjoties no 2. punkta, 2. punktā minētie zvejas kuģi drīkst zvejot 1. punktā minētajos apgabalos, ja tie izpilda vismaz vienu no šādiem kritērijiem:

a)

mencas nozvejas procentuālā daļa nepārsniedz 5 % no kopējās nozvejas vienā zvejas reisā; uzskata, ka kuģi, kuru mencas nozveja nepārsniedz 5 % no kopējās nozvejas periodā no 2017.–2019. gadam, atbilst šim kritērijam, ja tie turpina izmantot tos pašus zvejas rīkus, ko tie izmantoja minētajā periodā; šo pieņēmumu var atspēkot;

| b) | izmanto reglamentētu un ļoti selektīvu grunts trali vai zvejas vadu, kas saskaņā ar zinātnisku pētījumu mencas nozvejas ļauj samazināt par vismaz 30 % salīdzinājumā ar kuģiem, kas zvejo ar velkamo zvejas rīku linuma acs atsauces izmēru, kā norādīts Regulas (ES) 2019/1241 V pielikuma B daļas 1.1. punktā; šādus pētījumus var izvērtēt ZZTEK; ZZTEK negatīva vērtējuma gadījumā šos zvejas rīkus vairs nevar uzskatīt par derīgiem izmantošanai šā panta 2. punktā noteiktajos apgabalos; |
| --- | --- |

b)

izmanto reglamentētu un ļoti selektīvu grunts trali vai zvejas vadu, kas saskaņā ar zinātnisku pētījumu mencas nozvejas ļauj samazināt par vismaz 30 % salīdzinājumā ar kuģiem, kas zvejo ar velkamo zvejas rīku linuma acs atsauces izmēru, kā norādīts Regulas (ES) 2019/1241 V pielikuma B daļas 1.1. punktā; šādus pētījumus var izvērtēt ZZTEK; ZZTEK negatīva vērtējuma gadījumā šos zvejas rīkus vairs nevar uzskatīt par derīgiem izmantošanai šā panta 2. punktā noteiktajos apgabalos;

| c) | kuģi, kas izmanto grunts traļus un zvejas vadus, kuru linuma acu izmērs ir 100 mm vai lielāks (TR1), izmanto šādus ļoti selektīvus zvejas rīkus:






  — | traļi, kam apakšdaļā pirms āmja ir lielacu (vismaz 600 mm) linuma plātne, |
| --- | --- | --- |

c)

kuģi, kas izmanto grunts traļus un zvejas vadus, kuru linuma acu izmērs ir 100 mm vai lielāks (TR1), izmanto šādus ļoti selektīvus zvejas rīkus:

—

traļi, kam apakšdaļā pirms āmja ir lielacu (vismaz 600 mm) linuma plātne,

| — | paaugstināta zvejas virve (0,6 m), |
| --- | --- |

—

paaugstināta zvejas virve (0,6 m),

| — | horizontāla selektīvā plātne ar lielacu linuma izkļuves plātne; |
| --- | --- |

—

horizontāla selektīvā plātne ar lielacu linuma izkļuves plātne;

| d) | kuģi, kas izmanto grunts traļus un zvejas vadus, kuru linuma acu izmērs ir 70 mm vai lielāks ICES 4.a rajonā un 90 mm vai lielāks ICES 3.a rajonā, un mazāks nekā 100 mm (TR2), izmanto šādus ļoti selektīvus zvejas rīkus:






  — | horizontāls šķirotājrežģis, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 50 mm, kas nodala plekstveidīgās zivis un apaļzivis un kam nav aizsprostota zivju izeja apaļzivīm, |
| --- | --- | --- |

d)

kuģi, kas izmanto grunts traļus un zvejas vadus, kuru linuma acu izmērs ir 70 mm vai lielāks ICES 4.a rajonā un 90 mm vai lielāks ICES 3.a rajonā, un mazāks nekā 100 mm (TR2), izmanto šādus ļoti selektīvus zvejas rīkus:

—

horizontāls šķirotājrežģis, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 50 mm, kas nodala plekstveidīgās zivis un apaļzivis un kam nav aizsprostota zivju izeja apaļzivīm,

| — | Seltra tipa plātne, kuras kvadrātveida linuma acu izmērs ir 300 mm, |
| --- | --- |

—

Seltra tipa plātne, kuras kvadrātveida linuma acu izmērs ir 300 mm,

| — | šķirotājrežģis, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm un kam nav aizsprostota zivju izeja; |
| --- | --- |

—

šķirotājrežģis, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm un kam nav aizsprostota zivju izeja;

| e) | uz kuģiem attiecas nacionāls mencas nozvejas novēršanas plāns, kas izstrādāts, lai uzturētu mencas nozveju samērīgu zvejas izraisītai šā krājuma mirstībai un atbilstīgu zvejas iespējām, kuras noteiktas, pamatojoties uz zinātniskiem ieteikumiem, izmantojot telpiskus vai tehniskus pasākumus, vai to kombināciju; šādi plāni ne vēlāk kā divus mēnešus pēc īstenošanas būtu jānovērtē ZZTEK dalībvalstu gadījumā un attiecīgai valsts zinātniskai struktūrai trešo valstu gadījumā, un, ja šajos novērtējumos uzskatīts, ka plāna mērķis netiks sasniegts, tie būtu vajadzības gadījumā jāpārskata. |
| --- | --- |

e)

uz kuģiem attiecas nacionāls mencas nozvejas novēršanas plāns, kas izstrādāts, lai uzturētu mencas nozveju samērīgu zvejas izraisītai šā krājuma mirstībai un atbilstīgu zvejas iespējām, kuras noteiktas, pamatojoties uz zinātniskiem ieteikumiem, izmantojot telpiskus vai tehniskus pasākumus, vai to kombināciju; šādi plāni ne vēlāk kā divus mēnešus pēc īstenošanas būtu jānovērtē ZZTEK dalībvalstu gadījumā un attiecīgai valsts zinātniskai struktūrai trešo valstu gadījumā, un, ja šajos novērtējumos uzskatīts, ka plāna mērķis netiks sasniegts, tie būtu vajadzības gadījumā jāpārskata.

4.   Dalībvalstis uzlabo 2. punktā minēto kuģu uzraudzību, kontroli un pārraudzību, lai kontrolētu atbilstību šā panta 3. punkta a) līdz e) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem.

(6)  Zvejas rīka kods: OTB, OTT, OT, TBN, TBS, TB, TX, PTB, SDN, SSC, SX, LL, LLS.”;"

6

OTB

OTT

OT

TBN

TBS

TB

TX

PTB

SDN

SSC

SX

LL

LLS

| 5) | regulas 16. panta 1. punktam pievieno šādu apakšpunktu:






  “o) | spīdīgā beriksa (Beryx splendens) NAFO 6. apakšapgabalā.”; |
| --- | --- | --- |

5)

regulas 16. panta 1. punktam pievieno šādu apakšpunktu:

“o)

spīdīgā beriksa (Beryx splendens) NAFO 6. apakšapgabalā.”;

Beryx splendens

NAFO

| 6) | regulas 27. pantu aizstāj ar šādu:

  “27. Pants
  Dreifējošas ZPI un apgādes kuģi

  1.   Dreifējošas ZPI aprīko ar instrumentiem aprīkotām bojām. Citu veidu boju, piemēram, radioboju, izmantošana ir aizliegta.


  2.   Kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, nekad vienlaikus neseko vairāk kā 300 ekspluatācijā esošām bojām.


  3.   Katram kuģim, kas zvejo ar riņķvadu, gadā drīkst iegādāties, maksimums, 500 ar instrumentiem aprīkotu boju. Kuģim, kas zvejo ar riņķvadu, nekad (nedz krājumos, nedz ekspluatācijā) nav vairāk par 500 ar instrumentiem aprīkotu boju.


  4.   Apgādes kuģu maksimālais skaits ir divi apgādes kuģi uz ne mazāk kā pieciem kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu, un visi ir vienas dalībvalsts karoga kuģi. Šis noteikums neattiecas uz dalībvalstīm, kas izmanto tikai vienu apgādes kuģi.


  5.   Uz vienu kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, nekad nav vairāk par vienu dalībvalsts karoga apgādes kuģi.


  6.   Savienība IOTC atļauju saņēmušo kuģu reģistrā nereģistrē jaunus vai papildu apgādes kuģus.”; |
| --- | --- |

6)

regulas 27. pantu aizstāj ar šādu:

“27. Pants

Dreifējošas ZPI un apgādes kuģi

1.   Dreifējošas ZPI aprīko ar instrumentiem aprīkotām bojām. Citu veidu boju, piemēram, radioboju, izmantošana ir aizliegta.

2.   Kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, nekad vienlaikus neseko vairāk kā 300 ekspluatācijā esošām bojām.

3.   Katram kuģim, kas zvejo ar riņķvadu, gadā drīkst iegādāties, maksimums, 500 ar instrumentiem aprīkotu boju. Kuģim, kas zvejo ar riņķvadu, nekad (nedz krājumos, nedz ekspluatācijā) nav vairāk par 500 ar instrumentiem aprīkotu boju.

4.   Apgādes kuģu maksimālais skaits ir divi apgādes kuģi uz ne mazāk kā pieciem kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu, un visi ir vienas dalībvalsts karoga kuģi. Šis noteikums neattiecas uz dalībvalstīm, kas izmanto tikai vienu apgādes kuģi.

5.   Uz vienu kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, nekad nav vairāk par vienu dalībvalsts karoga apgādes kuģi.

6.   Savienība IOTC atļauju saņēmušo kuģu reģistrā nereģistrē jaunus vai papildu apgādes kuģus.”;

| 7) | regulas 46. pantu aizstāj ar šādu:

  “46. Pants
  Grunts zvejas limiti
  Dalībvalstis nodrošina, ka to karoga kuģi, kuri zvejo SIOFA nolīguma apgabalā:






  a) | gada grunts zvejas piepūli un nozveju ierobežo līdz gada vidējam apjomam tajos gados, kad attiecīgās dalībvalsts kuģi aktīvi darbojušies SIOFA nolīguma apgabalā, un minētajiem gadiem jāaptver reprezentatīvi ilgs periods, par kuru eksistē Komisijai deklarēti dati; |
| --- | --- | --- |

7)

regulas 46. pantu aizstāj ar šādu:

“46. Pants

Grunts zvejas limiti

Dalībvalstis nodrošina, ka to karoga kuģi, kuri zvejo SIOFA nolīguma apgabalā:

a)

gada grunts zvejas piepūli un nozveju ierobežo līdz gada vidējam apjomam tajos gados, kad attiecīgās dalībvalsts kuģi aktīvi darbojušies SIOFA nolīguma apgabalā, un minētajiem gadiem jāaptver reprezentatīvi ilgs periods, par kuru eksistē Komisijai deklarēti dati;

| b) | izņemot āķu jedu un krātiņveida lamatu paņēmienus, telpiskā ziņā neizvērš grunts zvejas piepūli ārpus pēdējos gados apzvejotajiem apgabaliem; |
| --- | --- |

b)

izņemot āķu jedu un krātiņveida lamatu paņēmienus, telpiskā ziņā neizvērš grunts zvejas piepūli ārpus pēdējos gados apzvejotajiem apgabaliem;

| c) | nesaņem atļauju zvejot IK pielikumā noteiktajās pagaidu aizsargājamās teritorijās, proti, Atlantis Bank, Coral, Fools Flat, Middle of What un Walter’s Shoal, izņemot āķu jedu un krātiņveida lamatu paņēmienus un situāciju, kad uz kuģa visu laiku, kamēr tas zvejo minētajos apgabalos, atrodas zinātniskais novērotājs.”; |
| --- | --- |

c)

nesaņem atļauju zvejot IK pielikumā noteiktajās pagaidu aizsargājamās teritorijās, proti, Atlantis Bank, Coral, Fools Flat, Middle of What un Walter’s Shoal, izņemot āķu jedu un krātiņveida lamatu paņēmienus un situāciju, kad uz kuģa visu laiku, kamēr tas zvejo minētajos apgabalos, atrodas zinātniskais novērotājs.”;

| 8) | regulas 51. pantu aizstāj ar šādu:

  “51. Pants
  Slēgtās zvejas sezonas
  Trešo valstu kuģi, kuriem ir atļauts zvejot tūbītes un gūt ar tām saistīto piezveju Savienības ūdeņos ICES 4. apakšapgabalā, tūbītes minētajā apakšapgabalā nezvejo ar grunts trali, vadu vai tiem līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 16 mm, šādos periodos:






  a) | no 2020. gada 1. augusta līdz 31. decembrim; |
| --- | --- | --- |

8)

regulas 51. pantu aizstāj ar šādu:

“51. Pants

Slēgtās zvejas sezonas

Trešo valstu kuģi, kuriem ir atļauts zvejot tūbītes un gūt ar tām saistīto piezveju Savienības ūdeņos ICES 4. apakšapgabalā, tūbītes minētajā apakšapgabalā nezvejo ar grunts trali, vadu vai tiem līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 16 mm, šādos periodos:

a)

no 2020. gada 1. augusta līdz 31. decembrim;

| b) | no 2021. gada 1. janvāra līdz 31. martam.”; |
| --- | --- |

b)

no 2021. gada 1. janvāra līdz 31. martam.”;

| 9) | regulas IA, ID, IH un V pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu. |
| --- | --- |

9)

regulas IA, ID, IH un V pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Regulas 1. pantu un 2. panta 3. punktu, kā arī 2. panta 9. punktu saistībā ar II pielikuma 1. punkta a) un e) apakšpunktu un 2. un 3. punktu piemēro no 2020. gada 1. janvāra.

Regulas 2. panta 1., 2., 5.–8. punktu, kā arī 2. panta 9. punktu saistībā ar II pielikuma 1. punkta b), c) un d) apakšpunktu un 4. punktu piemēro no 2020. gada 1. jūlija.

Regulas 2. panta 4. punktu piemēro no 2020. gada 15. augusta.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 25. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  Padomes Regula (ES) 2019/1838 (2019. gada 30. oktobris), ar ko 2020. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā, un attiecībā uz konkrētām zvejas iespējām citos ūdeņos groza Regulu (ES) 2019/124 (OV L 281, 31.10.2019., 1. lpp.).

1

(2)  Padomes Regula (ES) 2020/123 (2020. gada 27. janvāris), ar ko 2020. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi (OV L 25, 30.1.2020., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/973 (2018. gada 4. jūlijs), ar kuru izveido daudzgadu plānu bentiskajiem krājumiem Ziemeļjūrā un zvejniecībām, kas minētos krājumus izmanto, un sīkāk nosaka kārtību, kā īstenot izkraušanas pienākumu Ziemeļjūrā, un ar kuru atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 676/2007 un (EK) Nr. 1342/2008 (OV L 179, 16.7.2018., 1. lpp.).

3

(4)  Nolīgums par zvejniecību starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti (OV L 226, 29.8.1980., 48. lpp.).

4

(5)  
  OV L 29, 31.1.2020., 7. lpp.

5

---

I PIELIKUMS

Regulas (ES) 2019/1838 pielikumu groza šādi:

| 1) | zvejas iespēju tabulā attiecībā mencu ICES 25.–32. apakšrajonā 2. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu:






  “(2) | No 1. maija līdz 31. augustam šo kvotu nedrīkst apgūt 25. un 26. apakšrajonā.
  Atkāpjoties no pirmās daļas, zvejas operācijas, kas tiek veiktas vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā, var veikt ar noteikumu, ka minētā izpēte tiek veikta, pilnībā ievērojot Regulas (ES) 2019/1241 25. panta nosacījumus.
  Atkāpjoties no pirmās daļas, minētais aizlieguma periods neattiecas uz Savienības zvejas kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks nekā 12 metri un kuri ar žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai vairāksienu tīkliem, ar grunts āķu rindām, āķu jedām, rokas āķu rindām un džiga aprīkojumu vai citiem pasīviem zvejas rīkiem zvejo apgabalos, kur saskaņā ar valsts kompetento iestāžu izdotas oficiālās jūras kartes koordinātām ūdens dziļums ir mazāks kā 20 metri. Minēto zvejas kuģu kapteiņi dalībvalsts kontroles iestādēm nodrošina iespēju jebkurā laikā uzraudzīt to zvejas darbību.”; |
| --- | --- | --- |

1)

zvejas iespēju tabulā attiecībā mencu ICES 25.–32. apakšrajonā 2. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu:

“(2)

No 1. maija līdz 31. augustam šo kvotu nedrīkst apgūt 25. un 26. apakšrajonā.

Atkāpjoties no pirmās daļas, zvejas operācijas, kas tiek veiktas vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā, var veikt ar noteikumu, ka minētā izpēte tiek veikta, pilnībā ievērojot Regulas (ES) 2019/1241 25. panta nosacījumus.

Atkāpjoties no pirmās daļas, minētais aizlieguma periods neattiecas uz Savienības zvejas kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks nekā 12 metri un kuri ar žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai vairāksienu tīkliem, ar grunts āķu rindām, āķu jedām, rokas āķu rindām un džiga aprīkojumu vai citiem pasīviem zvejas rīkiem zvejo apgabalos, kur saskaņā ar valsts kompetento iestāžu izdotas oficiālās jūras kartes koordinātām ūdens dziļums ir mazāks kā 20 metri. Minēto zvejas kuģu kapteiņi dalībvalsts kontroles iestādēm nodrošina iespēju jebkurā laikā uzraudzīt to zvejas darbību.”;

| 2) | zvejas iespēju tabulā attiecībā mencu ICES 22.-24. apakšrajonā 1. un 2. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu:






  “(1) | 24. apakšrajonā tikai piezvejai. Šo kvotu 24. apakšrajonā nedrīkst apgūt specializētajā zvejā.
  Atkāpjoties no pirmās daļas, zvejas operācijās, kas tiek veiktas vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā, var zvejot mencas, ar noteikumu, ka minētā izpēte tiek veikta, pilnībā ievērojot Regulas (ES) 2019/1241 25. panta nosacījumus.
  Atkāpjoties no pirmās daļas, šo kvotu 24. apakšrajonā drīkst apgūt Savienības zvejas kuģi, kuru lielākais garums ir mazāks nekā 12 metri un kuri ar žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai vairāksienu tīkliem, ar grunts āķu rindām, āķu jedām, rokas āķu rindām un džiga aprīkojumu vai citiem pasīviem zvejas rīkiem zvejo līdz sešu jūras jūdžu attālumā, mērot no bāzes līnijām apgabalos, kur saskaņā ar valsts kompetento iestāžu izdotas oficiālās jūras kartes koordinātām ūdens dziļums ir mazāks nekā 20 metri. Minēto zvejas kuģu kapteiņi dalībvalsts kontroles iestādēm nodrošina iespēju jebkurā laikā uzraudzīt to zvejas darbību. |
| --- | --- | --- |

2)

zvejas iespēju tabulā attiecībā mencu ICES 22.-24. apakšrajonā 1. un 2. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu:

“(1)

24. apakšrajonā tikai piezvejai. Šo kvotu 24. apakšrajonā nedrīkst apgūt specializētajā zvejā.

Atkāpjoties no pirmās daļas, zvejas operācijās, kas tiek veiktas vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā, var zvejot mencas, ar noteikumu, ka minētā izpēte tiek veikta, pilnībā ievērojot Regulas (ES) 2019/1241 25. panta nosacījumus.

Atkāpjoties no pirmās daļas, šo kvotu 24. apakšrajonā drīkst apgūt Savienības zvejas kuģi, kuru lielākais garums ir mazāks nekā 12 metri un kuri ar žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai vairāksienu tīkliem, ar grunts āķu rindām, āķu jedām, rokas āķu rindām un džiga aprīkojumu vai citiem pasīviem zvejas rīkiem zvejo līdz sešu jūras jūdžu attālumā, mērot no bāzes līnijām apgabalos, kur saskaņā ar valsts kompetento iestāžu izdotas oficiālās jūras kartes koordinātām ūdens dziļums ir mazāks nekā 20 metri. Minēto zvejas kuģu kapteiņi dalībvalsts kontroles iestādēm nodrošina iespēju jebkurā laikā uzraudzīt to zvejas darbību.

| (2) | Šo kvotu 22. un 23. apakšrajonā nedrīkst apgūt no 1. februāra līdz 31. martam un 24. apakšrajonā no 1. jūnija līdz 31. jūlijam.
  Atkāpjoties no pirmās daļas, zvejas operācijas, kas tiek veiktas vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā, var veikt ar noteikumu, ka minētā izpēte tiek veikta, pilnībā ievērojot Regulas (ES) 2019/1241 25. panta nosacījumus.
  Atkāpjoties no pirmās daļas, minētais aizlieguma periods neattiecas uz Savienības zvejas kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks nekā 12 metri un kuri ar žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai vairāksienu tīkliem, ar grunts āķu rindām, āķu jedām, rokas āķu rindām un džiga aprīkojumu vai citiem pasīviem zvejas rīkiem zvejo apgabalos, kur saskaņā ar valsts kompetento iestāžu izdotas oficiālās jūras kartes koordinātām ūdens dziļums ir mazāks nekā 20 metri. Minēto zvejas kuģu kapteiņi dalībvalsts kontroles iestādēm nodrošina iespēju jebkurā laikā uzraudzīt to zvejas darbību.” |
| --- | --- |

(2)

Šo kvotu 22. un 23. apakšrajonā nedrīkst apgūt no 1. februāra līdz 31. martam un 24. apakšrajonā no 1. jūnija līdz 31. jūlijam.

Atkāpjoties no pirmās daļas, zvejas operācijas, kas tiek veiktas vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā, var veikt ar noteikumu, ka minētā izpēte tiek veikta, pilnībā ievērojot Regulas (ES) 2019/1241 25. panta nosacījumus.

Atkāpjoties no pirmās daļas, minētais aizlieguma periods neattiecas uz Savienības zvejas kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks nekā 12 metri un kuri ar žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai vairāksienu tīkliem, ar grunts āķu rindām, āķu jedām, rokas āķu rindām un džiga aprīkojumu vai citiem pasīviem zvejas rīkiem zvejo apgabalos, kur saskaņā ar valsts kompetento iestāžu izdotas oficiālās jūras kartes koordinātām ūdens dziļums ir mazāks nekā 20 metri. Minēto zvejas kuģu kapteiņi dalībvalsts kontroles iestādēm nodrošina iespēju jebkurā laikā uzraudzīt to zvejas darbību.”

---

II PIELIKUMS

Regulas (ES) 2020/123 IA, ID, IH un V pielikumu groza šādi:

| 1) | IA pielikumu groza šādi:






  a) | zvejas iespēju tabulu attiecībā uz siļķi Savienības un Norvēģijas ūdeņos 4. zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N aizstāj ar šādu:









  “Suga: | Siļķe (1) | Zona: | Savienības un Norvēģijas ūdeņi 4. zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Clupea harengus | (HER/4AB.) |
| Dānija | 59 468 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
| Vācija | 39 404 | |
| Francija | 20 670 | |
| Nīderlande | 51 717 | |
| Zviedrija | 3 913 | |
| Apvienotā Karaliste | 55 583 | |
| Savienība | 230 755 | |
| Fēru Salas | 250 | |
| Norvēģija | 111 652 | (2) |
| KPN | 385 008 | |

1)

IA pielikumu groza šādi:

a)

zvejas iespēju tabulu attiecībā uz siļķi Savienības un Norvēģijas ūdeņos 4. zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N aizstāj ar šādu:

“Suga:

Siļķe (1)

Zona:

Savienības un Norvēģijas ūdeņi 4. zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N

Clupea harengus

(HER/4AB.)

Dānija

59 468

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

Vācija

39 404

Francija

20 670

Nīderlande

51 717

Zviedrija

3 913

Apvienotā Karaliste

55 583

Savienība

230 755

Fēru Salas

250

Norvēģija

111 652

(2)

KPN

385 008

Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, Norvēģijas ūdeņos uz dienvidiem no 62° N Savienība nedrīkst nozvejot vairāk par turpmāk norādītajiem daudzumiem. Papildu daudzums ne vairāk kā 10 000 tonnu apmērā tiks piešķirts, ja Eiropas Savienība šādu palielinājumu pieprasīs.

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HER/*04N-)

50 000
  ”;

| b) | zvejas iespēju tabulu attiecībā uz anšovu ICES 9. un 10. apakšapgabalā, Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā aizstāj ar šādu:









  “Suga: | Anšovs | Zona: | 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Engraulis encrasicolus | (ANE/9/3411) |
| Spānija | 1 922 | (3) | Piesardzīga KPN |
| Portugāle | 2 096 | (3) |
| Savienība | 4 018 | (3) |
| KPN | 4 018 | (3) |

b)

zvejas iespēju tabulu attiecībā uz anšovu ICES 9. un 10. apakšapgabalā, Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā aizstāj ar šādu:

“Suga:

Anšovs

Zona:

9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

Engraulis encrasicolus

(ANE/9/3411)

Spānija

1 922

(3)

Piesardzīga KPN

Portugāle

2 096

(3)

Savienība

4 018

(3)

KPN

4 018

(3)

| c) | zvejas iespēju tabulu attiecībā uz ziemeļu garneli ICES 3.a rajonā aizstāj ar šādu:









  “Suga: | Ziemeļu garnele | Zona: | 3a |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pandalus borealis | (PRA/03A.) |
| Dānija | 2 123 | | Analītiska KPN”; |
| Zviedrija | 1 143 | |
| Savienība | 3 266 | |
| KPN | 6 115 | |

c)

zvejas iespēju tabulu attiecībā uz ziemeļu garneli ICES 3.a rajonā aizstāj ar šādu:

“Suga:

Ziemeļu garnele

Zona:

3a

Pandalus borealis

(PRA/03A.)

Dānija

2 123

Analītiska KPN”;

Zviedrija

1 143

Savienība

3 266

KPN

6 115

| d) | iekļauj šādu zvejas iespēju tabulu attiecībā uz brētliņu un saistītajām piezvejas sugām Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā:









  “Suga: | Brētliņa un saistītās piezvejas sugas | Zona: | 3a |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sprattus sprattus | (SPR/03A.2) |
| Dānija | 25 482 | (4)
   (5) | Analītiska KPN |
| Vācija | 53 | (4)
   (5) |
| Zviedrija | 9 642 | (4)
   (5) |
| Savienība | 35 177 | (4)
   (5) |
| KPN | 38 029 | (5) |

d)

iekļauj šādu zvejas iespēju tabulu attiecībā uz brētliņu un saistītajām piezvejas sugām Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā:

“Suga:

Brētliņa un saistītās piezvejas sugas

Zona:

3a

Sprattus sprattus

(SPR/03A.2)

Dānija

25 482

(4)
   (5)

Analītiska KPN

Vācija

53

(4)
   (5)

Zviedrija

9 642

(4)
   (5)

Savienība

35 177

(4)
   (5)

KPN

38 029

(5)

| e) | zvejas iespēju tabulu attiecībā uz brētliņu un saistītajām piezvejas sugām Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā aizstāj ar šādu:









  “Suga: | Brētliņa un saistītās piezvejas sugas | Zona: | Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sprattus sprattus | (SPR/2AC4-C) |
| Beļģija | 1 821 | (6)
   (7) | Analītiska KPN |
| Dānija | 144 154 | (6)
   (7) | |
| Vācija | 1 821 | (6)
   (7) | |
| Francija | 1 821 | (6)
   (7) | |
| Nīderlande | 1 821 | (6)
   (7) | |
| Zviedrija | 1 330 | (6)
   (7)
   (8) | |
| Apvienotā Karaliste | 6 010 | (6)
   (7) | |
| Savienība | 158 778 | (6)
   (7) | |
| Norvēģija | 10 000 | (6) | |
| Fēru Salas | 1 000 | (6)
   (9) | |
| KPN | 169 778 | (6) | |

e)

zvejas iespēju tabulu attiecībā uz brētliņu un saistītajām piezvejas sugām Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā aizstāj ar šādu:

“Suga:

Brētliņa un saistītās piezvejas sugas

Zona:

Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā

Sprattus sprattus

(SPR/2AC4-C)

Beļģija

1 821

(6)
   (7)

Analītiska KPN

Dānija

144 154

(6)
   (7)

Vācija

1 821

(6)
   (7)

Francija

1 821

(6)
   (7)

Nīderlande

1 821

(6)
   (7)

Zviedrija

1 330

(6)
   (7)
   (8)

Apvienotā Karaliste

6 010

(6)
   (7)

Savienība

158 778

(6)
   (7)

Norvēģija

10 000

(6)

Fēru Salas

1 000

(6)
   (9)

KPN

169 778

(6)

| 2) | ID pielikumā zvejas iespēju tabulu attiecībā uz zobenzivi Vidusjūrā aizstāj ar šādu:









  “Suga: | Zobenzivs

  Xiphias gladius | Zona: | Vidusjūra
  (SWO/MED) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Horvātija | 14,60 | (10) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Kipra | 53,85 | (10) |
| Spānija | 1 663,34 | (10) |
| Francija | 115,93 | (10) |
| Grieķija | 1 101,10 | (10) |
| Itālija | 3 409,98 | (10) |
| Malta | 404,55 | (10) |
| Savienība | 6 763,35 | (10) |
| KPN | 9 583,07 | |

2)

ID pielikumā zvejas iespēju tabulu attiecībā uz zobenzivi Vidusjūrā aizstāj ar šādu:

“Suga:

Zobenzivs

Xiphias gladius

Zona:

Vidusjūra

(SWO/MED)

Horvātija

14,60

(10)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Kipra

53,85

(10)

Spānija

1 663,34

(10)

Francija

115,93

(10)

Grieķija

1 101,10

(10)

Itālija

3 409,98

(10)

Malta

404,55

(10)

Savienība

6 763,35

(10)

KPN

9 583,07

| 3) | IH pielikumā zvejas iespēju tabulu attiecībā uz Čīles stavridu SPRFMO konvencijas apgabalā aizstāj ar šādu:









  Suga: | Čīles stavrida

  Trachurus murphyi | Zona: | SPRFMO konvencijas apgabals
  (CJM/SPRFMO) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 10 446,80 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.”; |
| Nīderlande | 11 323,26 | |
| Lietuva | 7 269,16 | |
| Polija | 12 498,78 | |
| Savienība | 41 538 | |
| KPN | Nepiemēro | |

3)

IH pielikumā zvejas iespēju tabulu attiecībā uz Čīles stavridu SPRFMO konvencijas apgabalā aizstāj ar šādu:

Suga:

Čīles stavrida

Trachurus murphyi

Zona:

SPRFMO konvencijas apgabals

(CJM/SPRFMO)

Vācija

10 446,80

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.”;

Nīderlande

11 323,26

Lietuva

7 269,16

Polija

12 498,78

Savienība

41 538

KPN

Nepiemēro

| 4) | V pielikuma tabulas B daļā “Zvejas atļauju kvantitatīvie limiti trešo valstu kuģiem, kas zvejo Savienības ūdeņos” 1. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu:






  “(1) | Lai varētu izdot minētās zvejas atļaujas, ir jāiesniedz apliecinājums, ka starp kuģa īpašnieku, kas iesniedzis zvejas atļaujas pieteikumu, un apstrādes uzņēmumu, kas atrodas Francijas Gviānas departamentā, ir noslēgts spēkā esošs līgums, kurā noteiktas saistības vismaz 75 % no lutjānzivju nozvejas no attiecīgā kuģa izkraut minētajā departamentā, lai tās varētu apstrādāt šā uzņēmuma ražotnē. Šādam līgumam ir vajadzīgs Francijas iestāžu apstiprinājums, kas nodrošina to, ka līgums atbilst gan līgumslēdzēja apstrādes uzņēmuma faktiskajai jaudai, gan Gviānas ekonomikas attīstības mērķiem. Zvejas atļaujas pieteikumam pievieno pienācīgi apstiprinātu līguma kopiju. Ja šādu apstiprinājumu atsaka, Francijas iestādes par šo atteikumu paziņo attiecīgajai pusei un Komisijai un norāda atteikuma iemeslu. Venecuēlas karoga zvejas kuģis, kam 2020. gadā atļauts veikt zvejas darbības, drīkst turpināt zveju līdz 2021. gada 1. aprīlim, kamēr tā zvejas atļauja vēl nav atjaunota, ar nosacījumu, ka:






  — | kuģa operators ir parakstījis jaunu piegādes līgumu par 2021. gadu, |
| --- | --- | --- | --- |

4)

V pielikuma tabulas B daļā “Zvejas atļauju kvantitatīvie limiti trešo valstu kuģiem, kas zvejo Savienības ūdeņos” 1. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu:

“(1)

Lai varētu izdot minētās zvejas atļaujas, ir jāiesniedz apliecinājums, ka starp kuģa īpašnieku, kas iesniedzis zvejas atļaujas pieteikumu, un apstrādes uzņēmumu, kas atrodas Francijas Gviānas departamentā, ir noslēgts spēkā esošs līgums, kurā noteiktas saistības vismaz 75 % no lutjānzivju nozvejas no attiecīgā kuģa izkraut minētajā departamentā, lai tās varētu apstrādāt šā uzņēmuma ražotnē. Šādam līgumam ir vajadzīgs Francijas iestāžu apstiprinājums, kas nodrošina to, ka līgums atbilst gan līgumslēdzēja apstrādes uzņēmuma faktiskajai jaudai, gan Gviānas ekonomikas attīstības mērķiem. Zvejas atļaujas pieteikumam pievieno pienācīgi apstiprinātu līguma kopiju. Ja šādu apstiprinājumu atsaka, Francijas iestādes par šo atteikumu paziņo attiecīgajai pusei un Komisijai un norāda atteikuma iemeslu. Venecuēlas karoga zvejas kuģis, kam 2020. gadā atļauts veikt zvejas darbības, drīkst turpināt zveju līdz 2021. gada 1. aprīlim, kamēr tā zvejas atļauja vēl nav atjaunota, ar nosacījumu, ka:

—

kuģa operators ir parakstījis jaunu piegādes līgumu par 2021. gadu,

| — | šā kuģa atļaujas atjaunošanas procedūras ir uzsāktas, |
| --- | --- |

—

šā kuģa atļaujas atjaunošanas procedūras ir uzsāktas,

| — | kuģa operators 2020. gadā ir izpildījis ziņošanas pienākumu un līgumā noteikto izkraušanas pienākumu. |
| --- | --- |

—

kuģa operators 2020. gadā ir izpildījis ziņošanas pienākumu un līgumā noteikto izkraušanas pienākumu.

Šis pagarinājums beidzas dienā, kad stājas spēkā Komisijas lēmums, ar kuru kuģim izdod zvejas atļauju 2021. gadam, vai tiklīdz saņemts Komisijas paziņojums, ka atļauja ir atteikta.”

---

(1)  Siļķes nozvejas, kas gūtas zvejā, kurā izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks.

(2)  Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas. Ievērojot šīs kvotas limitu, Savienības ūdeņos 4.a un 4.b zonā nedrīkst nozvejot vairāk par turpmāk norādīto daudzumu (HER/*4AB-C). Papildu daudzums ne vairāk kā 10 000 tonnu apmērā tiks piešķirts, ja Norvēģija šādu palielinājumu pieprasīs.

50 000

(3)  Šo kvotu drīkst apgūt tikai no 2020. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim.”;

(4)  Merlanga un pikšas piezvejas drīkst būt ne vairāk kā 5 % apmērā no kvotas (OTH/*03A.2). Merlanga un pikšas piezvejas, ko ieskaita kvotā saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, ko ieskaita kvotā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas.

(5)  Šo kvotu drīkst apgūt tikai no 2020. gada 1. jūlija līdz 2021. gada 30. jūnijam.”;

(6)  Šo kvotu drīkst apgūt tikai no 2020. gada 1. jūlija līdz 2021. gada 30. jūnijam.

(7)  Merlanga piezvejas drīkst būt ne vairāk kā 2 % apmērā no kvotas (OTH/*2AC4C). Merlanga piezvejas, ko ieskaita kvotā saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, ko ieskaita kvotā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas.

(8)  Ieskaitot tūbītes.

(9)  Drīkst ietvert līdz 4 % siļķes piezvejas.”;

(10)  Šo kvotu drīkst apgūt tikai no 1. aprīļa līdz 31. decembrim.”;

---

LĒMUMI

| 30.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 207/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 207/15

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2020/901

(2020. gada 29. jūnijs)

par Savienības atbalstu Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas (CTBTO) sagatavošanas komisijas darbībām, lai nostiprinātu tās uzraudzības un pārbaudes spējas, kā arī īstenojot ES Masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanas stratēģiju

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. panta 1. punktu un 31. panta 1. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2003. gada 12. decembrī pieņēma ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (“stratēģija”), kuras III nodaļā ir iekļauts to pasākumu saraksts, kas jāveic gan Savienībā, gan trešās valstīs, lai apkarotu šādu izplatīšanu. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2003. gada 12. decembrī pieņēma ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (“stratēģija”), kuras III nodaļā ir iekļauts to pasākumu saraksts, kas jāveic gan Savienībā, gan trešās valstīs, lai apkarotu šādu izplatīšanu.

| (2) | Savienība stratēģiju aktīvi ievieš un īsteno pasākumus, kas uzskaitīti tās III nodaļā, jo īpaši – paredzot finanšu līdzekļus tādu konkrētu projektu atbalstam, kurus īsteno daudzpusējas struktūras, piemēram, Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas (CTBTO) pagaidu tehniskais sekretariāts. |
| --- | --- |

(2)

Savienība stratēģiju aktīvi ievieš un īsteno pasākumus, kas uzskaitīti tās III nodaļā, jo īpaši – paredzot finanšu līdzekļus tādu konkrētu projektu atbalstam, kurus īsteno daudzpusējas struktūras, piemēram, Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas (CTBTO) pagaidu tehniskais sekretariāts.

| (3) | Padome 2003. gada 17. novembrī pieņēma Kopējo nostāju 2003/805/KĀDP (1) par daudzpusēju nolīgumu masveida iznīcināšanas ieroču neizplatīšanas un to nogādes līdzekļu jomā vispārināšanu un pastiprināšanu. Minētās kopējās nostājas mērķis inter alia ir veicināt Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu (CTBT) parakstīšanu un ratifikāciju. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2003. gada 17. novembrī pieņēma Kopējo nostāju 2003/805/KĀDP (1) par daudzpusēju nolīgumu masveida iznīcināšanas ieroču neizplatīšanas un to nogādes līdzekļu jomā vispārināšanu un pastiprināšanu. Minētās kopējās nostājas mērķis inter alia ir veicināt Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu (CTBT) parakstīšanu un ratifikāciju.

| (4) | Lai efektīvi īstenotu CTBT, kamēr nav izveidota CTBTO, CTBT parakstītājvalstis ir nolēmušas izveidot sagatavošanas komisiju, kura ir tiesību subjekts un kurai ir starptautiskas organizācijas statuss. |
| --- | --- |

(4)

Lai efektīvi īstenotu CTBT, kamēr nav izveidota CTBTO, CTBT parakstītājvalstis ir nolēmušas izveidot sagatavošanas komisiju, kura ir tiesību subjekts un kurai ir starptautiskas organizācijas statuss.

| (5) | CTBT drīza stāšanās spēkā un vispārīga piemērošana, kā arī CTBTO sagatavošanas komisijas uzraudzības un pārbaudes sistēmas nostiprināšana ir svarīgi stratēģijas mērķi. Šajā kontekstā Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas veiktie kodolizmēģinājumi ir vēl vairāk izgaismojuši to, cik svarīgi ir, lai CTBT drīz stātos spēkā, un cik ļoti nepieciešams uzturēt un nostiprināt CTBT uzraudzības un pārbaudes sistēmu. |
| --- | --- |

(5)

CTBT drīza stāšanās spēkā un vispārīga piemērošana, kā arī CTBTO sagatavošanas komisijas uzraudzības un pārbaudes sistēmas nostiprināšana ir svarīgi stratēģijas mērķi. Šajā kontekstā Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas veiktie kodolizmēģinājumi ir vēl vairāk izgaismojuši to, cik svarīgi ir, lai CTBT drīz stātos spēkā, un cik ļoti nepieciešams uzturēt un nostiprināt CTBT uzraudzības un pārbaudes sistēmu.

| (6) | Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs dokumentā “Mūsu kopīgās nākotnes nodrošināšana. Atbruņošanās programma” norādīja, ka ierobežojot modernu jauna tipa kodolieroču izstrādi, Līgums par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu bremzē bruņošanās sacensību un to, ka tas kalpo arī kā stipra normatīva barjera pret tādām valstīm, kas potenciāli varētu meklēt iespēju izstrādāt, ražot un pēc tam iegūt kodolieročus, pārkāpjot savas neizplatīšanas saistības. |
| --- | --- |

(6)

Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs dokumentā “Mūsu kopīgās nākotnes nodrošināšana. Atbruņošanās programma” norādīja, ka ierobežojot modernu jauna tipa kodolieroču izstrādi, Līgums par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu bremzē bruņošanās sacensību un to, ka tas kalpo arī kā stipra normatīva barjera pret tādām valstīm, kas potenciāli varētu meklēt iespēju izstrādāt, ražot un pēc tam iegūt kodolieročus, pārkāpjot savas neizplatīšanas saistības.

| (7) | Saistībā ar stratēģijas īstenošanu Padome pieņēma trīs vienotās rīcības un četrus lēmumus par atbalstu CTBTO sagatavošanas komisijas darbībām, proti, Vienotas rīcības 2006/243/KĀDP (2), 2007/468/KĀDP (3) un 2008/588/KĀDP (4) un Padomes Lēmumus 2010/461/KĀDP (5), 2012/699/KĀDP (6), (KĀDP) 2015/1837 (7) un (KĀDP) 2018/298 (8). |
| --- | --- |

(7)

Saistībā ar stratēģijas īstenošanu Padome pieņēma trīs vienotās rīcības un četrus lēmumus par atbalstu CTBTO sagatavošanas komisijas darbībām, proti, Vienotas rīcības 2006/243/KĀDP (2), 2007/468/KĀDP (3) un 2008/588/KĀDP (4) un Padomes Lēmumus 2010/461/KĀDP (5), 2012/699/KĀDP (6), (KĀDP) 2015/1837 (7) un (KĀDP) 2018/298 (8).

| (8) | Minētais Savienības atbalsts būtu jāturpina. |
| --- | --- |

(8)

Minētais Savienības atbalsts būtu jāturpina.

| (9) | Šā lēmuma tehniskā īstenošana būtu jāuztic CTBTO sagatavošanas komisijai, kas, ņemot par pamatu unikālo zinātību un spējas, ko tā iegūst, izmantojot Starptautiskās uzraudzības sistēmas (IMS) tīklu, kas aptver vairāk nekā 337 objektus visā pasaulē, un Starptautisko datu centru (SDC), ir vienīgā starptautiskā organizācija, kurai ir spējas un leģitīmas tiesības īstenot šo lēmumu. Savienības atbalstītos projektus var finansēt vienīgi ar ārpusbudžeta maksājumu CTBTO sagatavošanas komisijai, |
| --- | --- |

(9)

Šā lēmuma tehniskā īstenošana būtu jāuztic CTBTO sagatavošanas komisijai, kas, ņemot par pamatu unikālo zinātību un spējas, ko tā iegūst, izmantojot Starptautiskās uzraudzības sistēmas (IMS) tīklu, kas aptver vairāk nekā 337 objektus visā pasaulē, un Starptautisko datu centru (SDC), ir vienīgā starptautiskā organizācija, kurai ir spējas un leģitīmas tiesības īstenot šo lēmumu. Savienības atbalstītos projektus var finansēt vienīgi ar ārpusbudžeta maksājumu CTBTO sagatavošanas komisijai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Lai turpinātu efektīvi īstenot stratēģiju, Savienība atbalsta CTBTO sagatavošanas komisijas darbības, kuru mērķi ir šādi:

| a) | nostiprināt CTBT uzraudzības un pārbaudes sistēmas spējas, tostarp radionuklīdu atklāšanas jomā; |
| --- | --- |

a)

nostiprināt CTBT uzraudzības un pārbaudes sistēmas spējas, tostarp radionuklīdu atklāšanas jomā;

| b) | nostiprināt CTBT parakstītājvalstu spējas veikt savus CTBT noteiktos pārbaudes pienākumus un dot iespējas tām pilnībā izmantot priekšrocības, ko dod dalība CTBT režīmā. |
| --- | --- |

b)

nostiprināt CTBT parakstītājvalstu spējas veikt savus CTBT noteiktos pārbaudes pienākumus un dot iespējas tām pilnībā izmantot priekšrocības, ko dod dalība CTBT režīmā.

2.   Ar projektiem, kas jāfinansē Savienībai, atbalsta:

| a) | sertificētas seismiskās palīgstacijas, kas ir daļa no CTBTO
  IMS, uzturēšanu; |
| --- | --- |

a)

sertificētas seismiskās palīgstacijas, kas ir daļa no CTBTO
  IMS, uzturēšanu;

| b) | sadarbību ar parakstītājvalstīm, tostarp tehniskās sistēmas validēšanas un testēšanas jomā, izmantojot mākoņdatošanas tehnoloģiju SDC tehniskās pārveides 3. posmam; |
| --- | --- |

b)

sadarbību ar parakstītājvalstīm, tostarp tehniskās sistēmas validēšanas un testēšanas jomā, izmantojot mākoņdatošanas tehnoloģiju SDC tehniskās pārveides 3. posmam;

| c) | uzlabota augstas izšķirtspējas atmosfērā notiekošās pārneses modeļa izstrādi; |
| --- | --- |

c)

uzlabota augstas izšķirtspējas atmosfērā notiekošās pārneses modeļa izstrādi;

| d) | pētījumu par iespēju uzlabot FLEXPART simulācijas, pateicoties grafikas apstrādes bloku paātrinājumam; |
| --- | --- |

d)

pētījumu par iespēju uzlabot FLEXPART simulācijas, pateicoties grafikas apstrādes bloku paātrinājumam;

| e) | fona novērtēšanas instrumenta (background estimator tool), ar ko IMS stacijās veiktajos mērījumos nosaka radioaktīvā ksenona fona stiprumu, izstrādi; |
| --- | --- |

e)

fona novērtēšanas instrumenta (background estimator tool), ar ko IMS stacijās veiktajos mērījumos nosaka radioaktīvā ksenona fona stiprumu, izstrādi;

| f) | izcelsmes vietas noteikšanas instrumenta (source-term estimator tool) izstrādi; |
| --- | --- |

f)

izcelsmes vietas noteikšanas instrumenta (source-term estimator tool) izstrādi;

| g) | palīdzības dienesta un pilnveidošanas atbalsta sniegšanu virtuālajai datu izmantojuma centra platformai; |
| --- | --- |

g)

palīdzības dienesta un pilnveidošanas atbalsta sniegšanu virtuālajai datu izmantojuma centra platformai;

| h) | radioaktīvā ksenona fona mobilās mērīšanas kampaņas turpināšanu dažādos pasaules reģionos; |
| --- | --- |

h)

radioaktīvā ksenona fona mobilās mērīšanas kampaņas turpināšanu dažādos pasaules reģionos;

| i) | tehniskās palīdzības sniegšanu, kas ietver integrētu spēju veidošanu un informatīvus pasākumus, piemēram, seismisko, hidroakustisko un infrasarkano (SHI) automātisko apstrādes spēju uzlabošanu VDC programmatūrā (NDC-in-a-Box), un valsts datu centru (VDC) piekļuvi vienkāršotiem, standartiem atbilstošiem IDC produktiem un pakalpojumiem; |
| --- | --- |

i)

tehniskās palīdzības sniegšanu, kas ietver integrētu spēju veidošanu un informatīvus pasākumus, piemēram, seismisko, hidroakustisko un infrasarkano (SHI) automātisko apstrādes spēju uzlabošanu VDC programmatūrā (NDC-in-a-Box), un valsts datu centru (VDC) piekļuvi vienkāršotiem, standartiem atbilstošiem IDC produktiem un pakalpojumiem;

| j) | apmācību, semināru un turpmāku pasākumu atbalstīšanu, ko veic topošiem VDC jaunattīstības valstīs visā pasaulē, un VDC spēju veidošanas sistēmu iegādi un uzturēšanu; |
| --- | --- |

j)

apmācību, semināru un turpmāku pasākumu atbalstīšanu, ko veic topošiem VDC jaunattīstības valstīs visā pasaulē, un VDC spēju veidošanas sistēmu iegādi un uzturēšanu;

| k) | tādu tehnoloģiju, kas darbojas ar dažādas formas viļņiem (multi-waveform technology), apstrādes un interaktīvās sistēmas pilnveidošanas un homogenizēšanas atbalstīšanu; |
| --- | --- |

k)

tādu tehnoloģiju, kas darbojas ar dažādas formas viļņiem (multi-waveform technology), apstrādes un interaktīvās sistēmas pilnveidošanas un homogenizēšanas atbalstīšanu;

| l) | reģionālu atklāto avotu ievadkursu par seismisko iedarbību organizēšanu diviem CTBT ģeogrāfiskajiem reģioniem; |
| --- | --- |

l)

reģionālu atklāto avotu ievadkursu par seismisko iedarbību organizēšanu diviem CTBT ģeogrāfiskajiem reģioniem;

| m) | informatīvu pasākumu īstenošanu attiecībā uz valstīm, kuras nav parakstījušas un ratificējušas CTBT, tostarp valstīm, kurām CTBT ir jāparaksta un jāratificē, lai tas varētu stāties spēkā, un jauniešu, parlamentāriešu, žurnālistu un zinātnieku spēju veidošanu jaunattīstības vai jaunietekmes valstīs. |
| --- | --- |

m)

informatīvu pasākumu īstenošanu attiecībā uz valstīm, kuras nav parakstījušas un ratificējušas CTBT, tostarp valstīm, kurām CTBT ir jāparaksta un jāratificē, lai tas varētu stāties spēkā, un jauniešu, parlamentāriešu, žurnālistu un zinātnieku spēju veidošanu jaunattīstības vai jaunietekmes valstīs.

3.   Projektu, kas minēti 2. punktā, īstenošanā tiek nodrošināta Savienības atpazīstamība, kā arī pienācīga programmu pārvaldība šā lēmuma īstenošanā.

4.   Projektus īsteno visu CTBT parakstītājvalstu labā.

5.   Visus projektu komponentus atbalsta ar proaktīviem un inovatīviem sabiedrības informēšanas pasākumiem, un tam attiecīgi piešķir resursus.

6.   Projektu detalizēts apraksts ir izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

2. pants

1.   Par šā lēmuma īstenošanu atbild Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (Augstais pārstāvis).

2.   Lēmuma 1. panta 2. punktā minēto projektu tehnisko īstenošanu veic CTBTO sagatavošanas komisija. Tā veic šo uzdevumu Augstā pārstāvja kontrolē. Šajā nolūkā Augstais pārstāvis ar CTBTO sagatavošanas komisiju noslēdz vajadzīgās vienošanās.

3. pants

1.   Finanšu atsauces summa 1. panta 2. punktā minēto projektu īstenošanai ir 6 288 892,37 EUR.

2.   Izdevumus, ko finansē no 1. punktā noteiktās summas, pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības budžetam.

3.   Eiropas Komisija uzrauga 1. punktā minētās finanšu atsauces summas pareizu pārvaldību. Minētajā nolūkā tā ar CTBTO sagatavošanas komisiju noslēdz finansējuma nolīgumu. Finansējuma nolīgumā paredz, ka CTBTO sagatavošanas komisijai jānodrošina Savienības ieguldījuma atpazīstamība, kas atbilst tā apjomam.

4.   Eiropas Komisija cenšas noslēgt 3. punktā minēto finansējuma nolīgumu cik drīz vien iespējams pēc šā lēmuma stāšanās spēkā. Tā informē Padomi par jebkādām grūtībām minētajā procesā un par finansējuma nolīguma noslēgšanas dienu.

4. pants

1.   Augstais pārstāvis ziņo Padomei par šā lēmuma īstenošanu, pamatojoties uz CTBTO sagatavošanas komisijas sagatavotiem regulāriem ziņojumiem. Padome veic izvērtēšanu, pamatojoties uz minētajiem ziņojumiem.

2.   Eiropas Komisija sniedz informāciju par 1. panta 2. punktā minēto projektu īstenošanas finanšu aspektiem.

5. pants

1.   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

2.   Šis lēmums zaudē spēku 36 mēnešus pēc 3. panta 3. punktā minētā finansēšanas nolīguma noslēgšanas dienas vai sešus mēnešus pēc tā pieņemšanas dienas, ja minētajā laikposmā finansēšanas nolīgums nav noslēgts.

Briselē, 2020. gada 29. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  Padomes Kopējā nostāja 2003/805/KĀDP (2003. gada 17. novembris) par daudzpusēju nolīgumu masveida iznīcināšanas ieroču neizplatīšanas un ieroču nogādes līdzekļu jomā vispārināšanu un pastiprināšanu (OV L 302, 20.11.2003., 34. lpp.).

1

(2)  Padomes Vienotā rīcība 2006/243/KĀDP (2006. gada 20. marts) par atbalstu Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas (CTBTO) sagatavošanas komisijas darbībām, ko veic apmācību un pārbaudes spēju palielināšanas jomās, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (OV L 88, 25.3.2006., 68. lpp.).

2

CTBTO

(3)  Padomes Vienotā rīcība 2007/468/KĀDP (2007. gada 28. jūnijs) par atbalstu Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas (CTBTO) sagatavošanas komisijas darbībām, lai nostiprinātu tās uzraudzības un pārbaudes spējas, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (OV L 176, 6.7.2007., 31. lpp.).

3

CTBTO

(4)  Padomes Vienotā rīcība 2008/588/KĀDP (2008. gada 15. jūlijs) par atbalstu Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas (CTBTO) sagatavošanas komisijas darbībām, lai nostiprinātu tās uzraudzības un pārbaudes spējas, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (OV L 189, 17.7.2008., 28. lpp.).

4

CTBTO

(5)  Padomes Lēmums 2010/461/KĀDP (2010. gada 26. jūlijs) par atbalstu Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas (CTBTO) sagatavošanas komisijas darbībām, lai nostiprinātu tās uzraudzības un pārbaudes spējas, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (OV L 219, 20.8.2010., 7. lpp.).

5

CTBTO

(6)  Padomes Lēmums 2012/699/KĀDP (2012. gada 13. novembris) par Savienības atbalstu Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas sagatavošanas komisijas darbībām, lai nostiprinātu tās uzraudzības un pārbaudes spējas, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (OV L 314, 14.11.2012., 27. lpp.).

6

(7)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/1837 (2015. gada 12. oktobris) par Savienības atbalstu Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas (CTBTO) sagatavošanas komisijas darbībām, lai nostiprinātu tās uzraudzības un pārbaudes spējas, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (OV L 266, 13.10.2015., 83. lpp.).

7

CTBTO

(8)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2018/298 (2018. gada 26. februāris) par Savienības atbalstu Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas (CTBTO) sagatavošanas komisijas darbībām, lai nostiprinātu tās uzraudzības un pārbaudes spējas, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (OV L 56, 28.2.2018., 34. lpp.).

8

CTBTO

---

PIELIKUMS

1.pozīcija. Atbalstīt pārbaudes tehnoloģijas un uzraudzības sistēmu

1. komponents. 1. projekts. Sertificētu IMS seismisko palīgstaciju pastāvīga uzturēšana

1. projekts. Sertificētu IMS seismisko palīgstaciju pastāvīga uzturēšana

Vispārīga informācija

Šā projekta uzmanības centrā būs turpināt pievērsties sliktā stāvoklī esošām palīgstacijām, kurām ir nepieciešama steidzama apkope, vēlams valstīs, kas saskaras ar finansiālām grūtībām, vienlaikus turpinot preventīvu uzturēšanu. To dara, pievēršoties novecojuša aprīkojuma problēmām un veicot attiecīgus jauninājumus, kā arī uzlabojot aprīkojuma taupīšanas līmeni.

Mērķi un sagaidāmie rezultāti

Galvenais mērķis ir panākt, lai attiecīgās palīgstacijas ilgtspējīgā veidā sasniegtu tādu tehnisko līmeni, kas atbilst IMS prasībām. Šo mērķi palīdz sasniegt atbilstīga preventīvā apkope un attiecīgā aprīkojuma taupīšanas pasākumi. Tāpat atbalsts stacijām un to operatoram(-iem) steidzamas korektīvas apkopes gadījumā, t. sk. vajadzības gadījumā staciju apmeklējumi uz vietas, maksimāli samazinās dīkstāvi un palīdzēs staciju(-as) uzturēt. Uzmanība tiek vērsta uz faktu, ka tas tiek panākts ar citiem uzdevumiem, piemēram, staciju operatoru apmācību un darbsemināriem nolūkā pēc iespējas palielināt ilgtspēju. Tāpat kā iepriekšējos projektos, kurus finansēja Savienība, tiks nodarbināts pilnslodzes, pagaidu personāls nolūkā plānot un realizēt darba projektus attiecīgajās stacijās.

Lielāka palīgstaciju datu pieejamība un datu kvalitāte, jo ir pastiprināta uzturēšanas struktūra, no kā izriet lielāka ES pamanāmība.

2. komponents. 2.–8. projekts.

2. projekts. Iesaiste ar parakstītājvalstīm, tostarp tehnisko sistēmu validācija un testēšana, izmantojot mākoņu tehnoloģiju SDC pārstrukturizācijas 3. posmam

Vispārīga informācija

SDC ir uzsācis SDC pārstrukturizācijas projekta (RP3) 3. posmu ar mērķi izstrādāt visaptverošu programmatūras sistēmu SHI apstrādei nākamajā desmitgadē.

Projekts nesīs ievērojamus uzlabojumus salīdzinājumā ar esošo SHI sistēmu, piemēram, šādus:

| — | uzlabota lietotāja saskarnes elastība analītiķu rīkiem, uzlabota analītiķu pārskata darbplūsma, notikumu pārvaldība, notikumu savstarpēja korelācija un salīdzināšana, karšu rīks un karšu integrācija, viļņformas kvalitātes kontroles maskēšanas vizualizācija un rediģēšana, frekvences viļņu skaita parādīšana, kā arī atbalsts analītiķu apmācībai, |
| --- | --- |

—

uzlabota lietotāja saskarnes elastība analītiķu rīkiem, uzlabota analītiķu pārskata darbplūsma, notikumu pārvaldība, notikumu savstarpēja korelācija un salīdzināšana, karšu rīks un karšu integrācija, viļņformas kvalitātes kontroles maskēšanas vizualizācija un rediģēšana, frekvences viļņu skaita parādīšana, kā arī atbalsts analītiķu apmācībai,

| — | datu izcelsmes visaptveroša uztveršana nolūkā saprast, kā panākti apstrādes rezultāti, un izpētīt rezultātu attīstību, mainoties pieejamajai informācijai, |
| --- | --- |

—

datu izcelsmes visaptveroša uztveršana nolūkā saprast, kā panākti apstrādes rezultāti, un izpētīt rezultātu attīstību, mainoties pieejamajai informācijai,

| — | paplašināmība kā būtiska funkcija, kas iestrādāta visos komponentos, |
| --- | --- |

—

paplašināmība kā būtiska funkcija, kas iestrādāta visos komponentos,

| — | elastīga SHI konveijera konfigurācija, kas papildināta ar grafiskiem rīkiem, |
| --- | --- |

—

elastīga SHI konveijera konfigurācija, kas papildināta ar grafiskiem rīkiem,

| — | ievērojot atklātā pirmkoda programmatūras izstrādes paraugpraksi, tiek veicināts jauns modelis sadarbīgas programmatūras izstrādei, |
| --- | --- |

—

ievērojot atklātā pirmkoda programmatūras izstrādes paraugpraksi, tiek veicināts jauns modelis sadarbīgas programmatūras izstrādei,

| — | uzlabotas uzraudzības un testēšanas spējas – testa datu kopuma reproducēšana (Test Data Set Replay). |
| --- | --- |

—

uzlabotas uzraudzības un testēšanas spējas – testa datu kopuma reproducēšana (Test Data Set Replay).

Pārstrukturizācijas projekta 2. posmu (RP2) veica ar ASV atbalstu natūrā, kā arī finansējumu saskaņā ar Lēmumu (KĀDP) 2015/1837. Līdzekļi tika izmantoti jo īpaši tam, lai rīkotu tehniskas sanāksmes ar ekspertiem no dalībvalstīm nolūkā nodrošināt plašu dalību RP2. Ar šiem līdzekļiem arī atbalstīja prototipu izstrādes darbības, lai parādītu, kā VDC nodrošinātu programmatūru var integrēt pārstrukturētajā arhitektūrā.

Gatavojoties RP3, līdzekļi saskaņā ar Lēmumu (KĀDP) 2018/298 tika izmantoti, lai paaugstinātu tehnoloģiju gatavības līmeni vairākiem algoritmiem, kurus varētu apsvērt iekļaušanai pārstrukturētajā programmatūrā un konkrēti – nolūkā nodrošināt labākus veidus, kā apstrādāt seismisko pēcgrūdienu sekvences automātiskā vai pusautomātiskā režīmā.

Mērķi

| — | Atbalstīt pārstrukturētās sistēmas attīstību nolūkā apmierināt VDC vajadzības no paša sākuma, atbalstot VDC lūgumus pēc programmatūras un attiecīgiem atjauninājumiem un funkcionalitātēm dažādu VDC darbību veikšanai. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt pārstrukturētās sistēmas attīstību nolūkā apmierināt VDC vajadzības no paša sākuma, atbalstot VDC lūgumus pēc programmatūras un attiecīgiem atjauninājumiem un funkcionalitātēm dažādu VDC darbību veikšanai.

| — | Piedāvāt parakstītājvalstīm piekļuvi bez lieliem šķēršļiem SDC pārstrukturizācijas projekta virzības atbalstam, novērtēšanai un validācijai. |
| --- | --- |

—

Piedāvāt parakstītājvalstīm piekļuvi bez lieliem šķēršļiem SDC pārstrukturizācijas projekta virzības atbalstam, novērtēšanai un validācijai.

| — | Uzlabot VDC aprindu iesaisti SDK pārstrukturizācijas projekta 3. posmā. |
| --- | --- |

—

Uzlabot VDC aprindu iesaisti SDK pārstrukturizācijas projekta 3. posmā.

| — | Izvērtēt, cik īstenojams nākotnē būtu piedāvājums “VDC kā pakalpojums”, izmantojot mākoņu tehnoloģiju. |
| --- | --- |

—

Izvērtēt, cik īstenojams nākotnē būtu piedāvājums “VDC kā pakalpojums”, izmantojot mākoņu tehnoloģiju.

Sasniedzamie rezultāti

| — | Uz mākoni balstīta izvērtēšanas un testēšanas platforma valsts datu centriem nolūkā izvērtēt SHI sistēmas funkcionalitāti, kā arī tās ar funkcijām nesaistītās prasības. |
| --- | --- |

—

Uz mākoni balstīta izvērtēšanas un testēšanas platforma valsts datu centriem nolūkā izvērtēt SHI sistēmas funkcionalitāti, kā arī tās ar funkcijām nesaistītās prasības.

| — | Platforma vairākos mitinātos eksemplāros, lai atļautu dažādu VDC neiejaukšanos. |
| --- | --- |

—

Platforma vairākos mitinātos eksemplāros, lai atļautu dažādu VDC neiejaukšanos.

| — | “VDC kā pakalpojums” prototipa sistēma, kas mitināta mākonī. |
| --- | --- |

—

“VDC kā pakalpojums” prototipa sistēma, kas mitināta mākonī.

Rezultāti

Projekta galvenais ieguvums ir nodrošināt parakstītājvalstu un VDC piekļuvi bez lieliem šķēršļiem pārstrukturizētās sistēmas pašreizējam stāvoklim, jo īpaši VDC bez plašas skaitļošanas jaudas un sistēmas atbalsta zināšanām. Pamatojoties uz šo darbu, tiks nodrošināta iespējamā nākotnes piedāvājuma “VDC kā pakalpojums” priekšizpēte, kā arī ietekme uz izmaksām.

3. projekts. Augstas izšķirtspējas atmosfēras pārneses modeļa uzlabošana

Vispārīga informācija

Lai modelētu transportēšanu lielos attālumos, CTBTO izmanto modernu pārneses atmosfērā modelēšanas (ATM) sistēmu, kuras pamatā ir Lagranža daļiņu dispersijas modelis FLEXPART. Šī sistēma ļauj modelēt globālā mērogā. Tomēr attiecībā uz īpašiem notikumiem ir jāveic simulācijas vietējā mērogā (ar augstu izšķirtspēju). Ar Savienības finansējumu, kas noteikts iepriekšējos Padomes lēmumos, tika izstrādāta augstas izšķirtspējas pārneses atmosfērā modeļa (HRATM) bāzes versija, pamatojoties uz FLEXPART-WRF. Sākotnējos testos atklājās, kuri no elementiem ir jāuzlabo vai jāīsteno citādi, lai sistēma būtu pilnībā uzticama.

Mērķi

Uzlabot esošo augstas izšķirtspējas atmosfēras pārneses modeli (EHRAT) un izstrādāt saskarni tā palaišanai.

| — | Iepazīšanās ar CTBTO uzstādītā augstas izšķirtspējas ATM pašreizējo versiju un ierosināto uzlabojumu saraksts. |
| --- | --- |

—

Iepazīšanās ar CTBTO uzstādītā augstas izšķirtspējas ATM pašreizējo versiju un ierosināto uzlabojumu saraksts.

| — | Iepazīšanās ar ATM konveijeru, konkrēti, ar meteoroloģisko datu formātu. |
| --- | --- |

—

Iepazīšanās ar ATM konveijeru, konkrēti, ar meteoroloģisko datu formātu.

| — | Ierosināt, izstrādāt un testēt risinājumus šo uzlabojumu sakarā. |
| --- | --- |

—

Ierosināt, izstrādāt un testēt risinājumus šo uzlabojumu sakarā.

| — | Ņemot vērā to, ka pašreizējā versija darbojas tikai ar nacionālo vides prognožu centru (NCEP) datiem, ierosināt un īstenot izmaiņas, kas ļautu augstas izšķirtspējas ATM izmantot ar Eiropas Vidēja termiņa laika prognožu centra (ECMWF) datiem. |
| --- | --- |

—

Ņemot vērā to, ka pašreizējā versija darbojas tikai ar nacionālo vides prognožu centru (NCEP) datiem, ierosināt un īstenot izmaiņas, kas ļautu augstas izšķirtspējas ATM izmantot ar Eiropas Vidēja termiņa laika prognožu centra (ECMWF) datiem.

| — | Izmēģināt dažādus gadījumus. |
| --- | --- |

—

Izmēģināt dažādus gadījumus.

| — | Izstrādāt saskarni EHRAT palaišanai esošajā ATM konveijerā; ja tiks panākta vienošanās, tā var būt daļa no pašreizējās palaišanas saskarnes, ko izmanto, lai veiktu ATM simulācijas ekspertu analīzei CTBTO. |
| --- | --- |

—

Izstrādāt saskarni EHRAT palaišanai esošajā ATM konveijerā; ja tiks panākta vienošanās, tā var būt daļa no pašreizējās palaišanas saskarnes, ko izmanto, lai veiktu ATM simulācijas ekspertu analīzei CTBTO.

Iznākums

EHRAT kļūs par vienu no ATM rīkiem, ko ATM eksperti un VDC izmanto, lai testētu un validētu hipotēzes, kas saistītas, piemēram, ar radioaktivitātes avota atrašanās vietas noteikšanu.

4. projekts. Pētījums par FLEXPART grafikas apstrādes bloku (GPU) paātrinājumu (FLEX-GPU)

Vispārīga informācija

Lai modelētu transportēšanu lielos attālumos, CTBTO izmanto modernu atmosfēras pārneses modelēšanas (ATM) sistēmu, kuras pamatā ir Lagranža daļiņu dispersijas modelis FLEXPART.

Ņemot vērā, ka nākotnē arī kopuma modelēšana varētu būt daļa no operāciju izpildes, ko veic ATM konveijers, tiek pētīts jauns veids, kā paātrināt simulācijas.

CTBTO ir iegādājusies NVIDIA DGX STATION ar 4X Tesla V100 GPU, kas nodrošina 500 TFLOPS (jaukta precizitāte). Tā darbojas ar Linux un tās komplektācijā ietilpst PGI FORTRAN kompilators, kas atbalsta OpenACC un ko izmanto, lai paralelizētu piemērotus algoritmus, piemēram, cilpas un matricas aprēķinus, kas izstrādāti GPU sistēmām.

Mērķi

Pētījums nolūkā noskaidrot, kādus iespējamus FLEXPART simulāciju veiktspējas uzlabojumus varētu panākt ar GPU paātrinājumu un nodrošināt gatavu un dokumentētu FLEXPART kodu pakotni ar OpenACC atbalstu.

| — | Iepazīties ar FLEXPART pašreizējo versiju (9.3.2.), kas uzstādīta CTBTO, un izvērtēt, vai ir iespējams to kompilēt ar PGI FORTRAN kompilatoru; izvērtēt, kādas priekšrocības ir FLEXPART 10 izmantošanai FLEXPART 9.3.2. vietā. |
| --- | --- |

—

Iepazīties ar FLEXPART pašreizējo versiju (9.3.2.), kas uzstādīta CTBTO, un izvērtēt, vai ir iespējams to kompilēt ar PGI FORTRAN kompilatoru; izvērtēt, kādas priekšrocības ir FLEXPART 10 izmantošanai FLEXPART 9.3.2. vietā.

| — | Profilēt FLEXPART izpildes gaitu, lai konstatētu, kuri algoritmi/cilpas ir vispiemērotākie sākotnējam mēģinājumam paralelizēšanai un GPU izmantošanai. |
| --- | --- |

—

Profilēt FLEXPART izpildes gaitu, lai konstatētu, kuri algoritmi/cilpas ir vispiemērotākie sākotnējam mēģinājumam paralelizēšanai un GPU izmantošanai.

| — | Izvērtēt veiktspējas uzlabojumu. |
| --- | --- |

—

Izvērtēt veiktspējas uzlabojumu.

| — | Nodrošināt gatavu un dokumentētu FLEXPART kodu pakotni ar OpenACC atbalstu, kas būtu viegli integrējama ar ATM konveijeru. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt gatavu un dokumentētu FLEXPART kodu pakotni ar OpenACC atbalstu, kas būtu viegli integrējama ar ATM konveijeru.

Rezultāti

Ja šā pētījuma rezultāts būs pozitīvs, modificētais FLEXPART varētu nodrošināt jaunu veidu ATM simulāciju paātrināšanai. Nākamajā posmā minēto varētu integrēt ar ATM konveijeru un rezultātus varētu darīt pieejamus VDC.

5. projekts. Ksenona fona novērtēšanas rīks (XeBET)

Vispārīga informācija

Pastāvīgi mainīga cēlgāzu fona klātbūtne atmosfērā sarežģī ar kodolizmēģinājumu saistīta parauga pozitīvu identificēšanu. Ar ksenona fona novērtēšanas rīku tiks aplēsta radioaktīvā ksenona klātbūtne no zināmiem avotiem katrā no paraugiem, kas ievākti, izmantojot cēlgāzu sistēmas IMS stacijās. Šī aplēse palīdzēs izlemt, vai atklāto tā klātbūtni var izskaidrot ar zināmiem avotiem.

Mērķi

Izstrādāt fona novērtēšanas rīku (BET) nolūkā kvantificēt radioaktīvā ksenona klātbūtni no zināmiem avotiem IMS staciju veiktajos atklājumos. Šis rīks balstīsies uz IMS atklājumiem, zināšanām par zināmiem avotiem un CTBTO SRS. Jaunajam rīkam jābūt uzticamam, optimizētam, savlaicīgam un viegli testējamam, uzturamam un jaunināmam. Sākotnēji tas darbosies izstrādes lokālajā tīklā.

| — | Veikt literatūras apskatu, lai noskaidrotu vislabāko pieeju civilo ksenona atklājumu kategorizēšanai un kvantificēšanai IMS stacijās, un sagatavot projekta plānu prototipu izstrādei. |
| --- | --- |

—

Veikt literatūras apskatu, lai noskaidrotu vislabāko pieeju civilo ksenona atklājumu kategorizēšanai un kvantificēšanai IMS stacijās, un sagatavot projekta plānu prototipu izstrādei.

| — | Ievākt informāciju no zināmiem avotiem un darīt to pieejamu ar SWP starpniecību. |
| --- | --- |

—

Ievākt informāciju no zināmiem avotiem un darīt to pieejamu ar SWP starpniecību.

| — | Izstrādāt tiešsaistes datubāzi informācijas vākšanai no zināmiem avotiem. |
| --- | --- |

—

Izstrādāt tiešsaistes datubāzi informācijas vākšanai no zināmiem avotiem.

| — | Izstrādāt un testēt prototipu IMS staciju apakškopā. Prototips ir jāizstrādā tā, lai to varētu ērti pārcelt uz CTBTO SDC izstrādes lokālo tīklu, un jādara pieejams VDC. |
| --- | --- |

—

Izstrādāt un testēt prototipu IMS staciju apakškopā. Prototips ir jāizstrādā tā, lai to varētu ērti pārcelt uz CTBTO SDC izstrādes lokālo tīklu, un jādara pieejams VDC.

| — | Darbināt prototipu izvēlētās sarežģītās atklāšanas darbībās (piemēram, Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas izmēģinājumi vai citi gadījumi) un ierosināt vizualizācijas variantus. |
| --- | --- |

—

Darbināt prototipu izvēlētās sarežģītās atklāšanas darbībās (piemēram, Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas izmēģinājumi vai citi gadījumi) un ierosināt vizualizācijas variantus.

| — | Noregulēt un darbināt BET lielā skaitā IMS staciju. |
| --- | --- |

—

Noregulēt un darbināt BET lielā skaitā IMS staciju.

| — | Sekmēt IT pārvešanu uz CTBTO. |
| --- | --- |

—

Sekmēt IT pārvešanu uz CTBTO.

| — | Dokumentācijā būs aprakstīti visi pieņēmumi, kas izdarīti rīka izstrādei un darbināšanai. |
| --- | --- |

—

Dokumentācijā būs aprakstīti visi pieņēmumi, kas izdarīti rīka izstrādei un darbināšanai.

Rezultāti

BET nodrošinās objektīvu informāciju attiecībā uz katru IMS cēlgāzes paraugu, lai palīdzētu izlemt, ciktāl konkrēts atklājums drīzāk būtu saistāms ar kodolizmēģinājumu vai ar zināmiem avotiem. Šī informācija savukārt tiks izmantota kā ievaddati radioaktivitātes avota rekonstrukcijas rīkā. Veikto pētījumu rezultātus un secinājumus varētu bāzēt vai ar tiem dalīties ar Darbsemināra par cilvēka radītu izotopu izstrādes pazīmēm (Workshop on Signatures of Man-Made Isotope Production – WOSMIP) kopienu.

6. projekts. Avota apzināšanas rīks

Vispārīga informācija

Pēdējos dažos gados ir parādījušās vairākas daudzsološas pieejas, kā apzināt radioaktivitātes avota parametrus (atrašanās vieta, izmetes laika profils, kopējais radioaktivitātes izmetes daudzums) no atklājumiem. Šī informācija par avota parametriem ir ļoti svarīga CTBTO Līguma izpratnē būtiska notikuma gadījumā. Tiek ierosināts pielāgot vienu no šīm pieejām CTBTO vajadzībām. Jaunajam rīkam jābūt uzticamam, optimizētam, savlaicīgam un viegli testējamam, uzturamam un jaunināmam. Sākotnēji tas darbosies SDC izstrādes lokālajā tīklā.

Mērķi

Avota apzināšanas rīks (STE) ģenerēs sākotnēju automātisko aplēsi par radioaktivitātes avota parametriem, izmantojot pozitīvos un negatīvos atklājumus no IMS stacijām. SDC un VDC ekspertu vajadzībām tiks izstrādāta saskarne interaktīvai dažādu hipotēžu kopumu testēšanai.

Sasniedzamie rezultāti

| — | Veikt literatūras apskatu, lai noskaidrotu vislabāko pieeju radioaktivitātes avotu atrašanās vietas noteikšanai un kvantificēšanai, un sagatavot projekta plānu STE izstrādei un testēšanai. |
| --- | --- |

—

Veikt literatūras apskatu, lai noskaidrotu vislabāko pieeju radioaktivitātes avotu atrašanās vietas noteikšanai un kvantificēšanai, un sagatavot projekta plānu STE izstrādei un testēšanai.

| — | Izstrādāt un testēt prototipu dažādiem gadījumiem, ierosināt un izstrādāt vizualizācijas un saskarnes variantus. Prototips ir jāizstrādā tā, lai to varētu ērti pārcelt uz CTBTO SDC rīkiem, un jādara pieejams VDC. |
| --- | --- |

—

Izstrādāt un testēt prototipu dažādiem gadījumiem, ierosināt un izstrādāt vizualizācijas un saskarnes variantus. Prototips ir jāizstrādā tā, lai to varētu ērti pārcelt uz CTBTO SDC rīkiem, un jādara pieejams VDC.

| — | Sekmēt IT pārvešanu uz CTBTO. |
| --- | --- |

—

Sekmēt IT pārvešanu uz CTBTO.

| — | Dokumentācijā būs aprakstīti visi pieņēmumi, kas izdarīti rīka izstrādei un darbināšanai. |
| --- | --- |

—

Dokumentācijā būs aprakstīti visi pieņēmumi, kas izdarīti rīka izstrādei un darbināšanai.

Rezultāti

STE nodrošinās objektīvu informāciju, lai palīdzētu noskaidrot iespējamu izmēģinājuma vietu un novērtētu tā stiprumu. Šāds rīks var norādīt ierobežotāku teritoriju, kurā varētu atrasties avots, un palīdzēt aplēst varbūtību laika gaitā atklāt radionuklīdus, kas ir ievērojama priekšrocība, ja ir vajadzīga inspekcija uz vietas (OSI)

7. projekts. Palīdzības dienesta atbalsts virtuālās izmantošanas datu centram (vDEC)

Vispārīga informācija

vDEC platforma ļauj pētniecības un akadēmiskām iestādēm, kuras strādā pie zinātniskiem projektiem, piekļūt CTBTO arhivētajiem datiem. Piekļuve attiecas tikai uz datiem, kas ir konkrēti vajadzīgi projekta mērķiem, un līgumisks satvars nosaka savstarpējo vienošanos starp CTBTO un vDEC lietotāju. Konkrēti, zinātnisku darbu drīkst publicēt, bet ar noteikumu, ka CTBTO publikācijā tiek norādīta kā datu avots.

Platforma eksistē jau astoņus gadus, un vDEC lietotāji ir publicējuši daudzus zinātniski recenzētus rakstus respektablos zinātniskos žurnālos.

Kaut arī daudzi vDEC platformas atbalsta tehniskie aspekti ir iekļauti SDC personāla vispārīgajās atbalsta darbībās, ir nepieciešams papildu specifiskāks atbalsts. Tas sevī ietver arī palīdzības dienesta funkciju, kas attiecas ne tikai uz piekļuvi datorplatformai, kurā arhīvs ir uzstādīts, un uz piekļuvi datubāzei ar datiem, bet arī uz aspektiem, kas vairāk attiecas uz konkrētām jomām, piemēram, palīdzība izprast datu modeli, staciju specifikācijas, staciju kalibrāciju u. tml. Atbalstā ietilpst arī vDEC platformas un platformā instalētās programmatūras jaunināšana un konfigurēšana.

Tā kā lietotāji sagaida, ka platforma ar laiku attīstīsies, un arhivēto datu apjoms pieaug, ir vajadzīga arī plānošanas funkcija, kas izstrādātu redzējumu par platformas attīstību tuvākajā laikā. Visbeidzot, atbalsts nodrošinās to, ka tiek uzturēta publiskā to publikāciju datubāze, kas pamatojas uz CTBTO datiem, kuri iegūti, izmantojot piekļuvi vDEC.

Mērķi

| — | Atbalstīt vDEC lietotāju ikdienas darbības, izmantojot palīdzības dienesta funkciju. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt vDEC lietotāju ikdienas darbības, izmantojot palīdzības dienesta funkciju.

| — | Ieplānot jauninājumu un jaunu funkcionalitāšu uzstādīšanu. |
| --- | --- |

—

Ieplānot jauninājumu un jaunu funkcionalitāšu uzstādīšanu.

| — | Uzturēt publisku datubāzi ar publikācijām, kuru pamatā ir CTBTO dati, kas iegūti, izmantojot piekļuvi vDEC. |
| --- | --- |

—

Uzturēt publisku datubāzi ar publikācijām, kuru pamatā ir CTBTO dati, kas iegūti, izmantojot piekļuvi vDEC.

Sasniedzamie rezultāti

| — | Ceturkšņa ziņojums par atbalsta pasākumiem. |
| --- | --- |

—

Ceturkšņa ziņojums par atbalsta pasākumiem.

| — | Jauninājumu un uzlabojumu plāns. |
| --- | --- |

—

Jauninājumu un uzlabojumu plāns.

| — | Publiska datubāze ar publikācijām, kuru pamatā ir CTBTO dati, kas iegūti, izmantojot piekļuvi vDEC. |
| --- | --- |

—

Publiska datubāze ar publikācijām, kuru pamatā ir CTBTO dati, kas iegūti, izmantojot piekļuvi vDEC.

Rezultāti

| — | Uzlabots atbalsts vDEC lietotājiem, tādējādi vairojot viņu pozitīvo pieredzi. |
| --- | --- |

—

Uzlabots atbalsts vDEC lietotājiem, tādējādi vairojot viņu pozitīvo pieredzi.

| — | Uzlabota vDEC platforma. |
| --- | --- |

—

Uzlabota vDEC platforma.

| — | vDEC zinātnisko rezultātu dokumentēšana. |
| --- | --- |

—

vDEC zinātnisko rezultātu dokumentēšana.

8. projekts. Turpināt radioaktīvā ksenona mobilo mērījumu kampaņas dažādos pasaules reģionos

Vispārīga informācija

CTBTO sagatavošanas komisija veic radioaktīvā ksenona mērīšanu ar ļoti jutīgām sistēmām. Ar ieguldījumu, kas saņemts no Savienības saistībā ar Vienoto rīcību 2008/588/KĀDP, Komisija izstrādāja un iegādājās divas pārvietojamas sistēmas: SAUNA TXL-2 un SPALAX-DR 133Xe, 135Xe, 133mXe un 131mXe mērīšanai. Saskaņā ar Lēmumiem 2012/699/KĀDP, (KĀDP) 2015/1837 un (KĀDP) 2018/298 visā pasaulē tika veiktas vairākas mobilās radioaktīvā ksenona mērīšanas kampaņas.

Ar ieguldījumu, kas 2017. gadā saņemts no Japānas valdības, Komisija iegādājās trešo pārvietojamo sistēmu. Šī sistēma šobrīd ir izvietota Horonobe, Japānā. Divu gadu ekspluatācijas periods ar Japānas finansējumu beidzas 2020. gada janvārī.

Lēmuma (KĀDP) 2018/298 satvarā notiek viena mērījumu kampaņa Mutsu, Japānā. Otra sistēma ir tikusi atjaunota un tiks izvietota Fukuoka, Japānā.

Mērķi

Pēc trešās mobilās sistēmas izvietošanas Fukuoka augsta blīvuma konfigurācija ap IMS cēlgāzu sistēmu JPX38
  Takasaki ir pabeigta. CTBTO plāno turpināt ekspluatēt sistēmas to pašreizējā atrašanās vietā pēc vienošanās ar vietējo uzņemošo pusi, līdz savākto datu kopu ekspertu aprindas un VDC uzskatīs par zinātniski un statistiski produktīvu turpmākiem pētījumiem. Trīs mobilās sistēmas ekspluatētu šajā konfigurācijā vismaz vienu gadu. Tad mobilās sistēmas tiktu pārvietotas saskaņā ar skaidru izvietošanas stratēģiju. Katrai no trim sistēmām tiks apsvērta iespējama jauna atrašanās vieta, pamatojoties uz sagaidāmo zinātnisko devumu, kas ir nepieciešams IMS cēlgāzu sistēmu kalibrēšanai un darbībai atbilstīgi CTBT aprakstītajam.

Visi jauninājumi vai atjaunošanas darbi tiks veikti pēc vajadzības kampaņas beigās. Tiek apspriesti sadarbības nolīgumi ar turpmākajām valstīm, kurās mērīšanas sistēmas tiks izvietotas.

Lai turpinātu šīs mērījumu kampaņas, ir nepieciešami līdzekļi mobilo cēlgāzu sistēmu transportēšanai uz jaunām atrašanās vietām un šo trīs sistēmu darbināšanai un uzturēšanai divu gadu garumā. Būs arī pieejami līdzekļi ekspertu sanāksmju rīkošanai nolūkā pārskatīt rezultātus. Tiks pieliktas īpašas pūles, lai šīs ekspertu sanāksmes tiktu izmantotas kā iespēja spēju veidošanai un turpmāku pētījumu apspriešanai, pamatojoties uz mērījumu kampaņas datiem. Pēc uzņemošās valsts pieprasījuma projekts atbalstīs arī spēju veidošanu attiecībā uz cēlgāzu monitoringu, tostarp attiecīgiem civiliem un zinātniskiem lietojumiem.

Rezultāti

Galvenie ieguvumi, ko sniedz pagaidu mērījumu kampaņas ar mobilajām radioaktīvā ksenona sistēmām, ir izstrādāt un attīstīt zinātniskas metodes, kas vērstas uz pārbaudes sistēmas kalibrēšanu, kā aprakstīts CTBT, un attiecīgā gadījumā uz saistīto spēju veidošanu.

2.pozīcija. Tehniskā palīdzība, tostarp integrēta spēju veidošana un saziņa

Attiecībā uz visiem šīs sadaļas projektiem PTS tiek mudināts prioritāti piešķirt ekspertiem no CTBTO dalībvalstīm, kuras vismaz daļēji veic tām noteiktās iemaksas.

1. DAĻA. Tehniskā palīdzība un spēju veidošana

1. projekts. SHI automātiskās apstrādes spēju uzlabošana VDC programmatūrā (NDC-in-a-Box) [SeisComp3 SEEDLink un NET-VISA komponenti] un vienkāršota, standartiem atbilstoša VDC piekļuve SDC produktiem un pakalpojumiem

Vispārīga informācija

SDC ir ieviesis automātiskas apstrādes spējas SHI VDC programmatūras SeisComp3, kas balstās uz NET-VISA asociatoru. Šīs jaunās spējas, ko šobrīd testē VDC, ļauj lietotājiem reproducēt VSEL biļetena rezultātus, kas iegūti SDC. Uz šī sasnieguma pamata SDC ierosina uzlabot NET-VISA SeisComp3 komponentu, lai atbalstītu arī ar konkrētiem VDC saistītu vietējo staciju un reģionālo tīklu izmantošanu.

Papildus tam SDC veido jaunas spējas uzlabot atbalstu atklātā pirmkoda seismiskās analīzes pakotnēm, piemēram, SEISAN, piedāvājot reāllaika viļņformas datu pārraidi uz VDC, izmantojot standarta SEEDLink protokolu. Šis pakalpojums būs pieejams tikai tiem VDC, kas ir savienoti ar globālās sakaru infrastruktūras (GCI) tīklu. Šo ierobežojumu nosaka tehniskas nepilnības SeisComp3 SEEDLink servera komponentā. SDC ierosina uzlabot SeisComp3 SEEDLink serveri, ieviešot stingrus autentifikācijas un šifrēšanas mehānismus, lai pakalpojumu varētu piedāvāt arī autorizētiem lietotājiem, izmantojot drošu interneta savienojumu.

Lai uzlabotu atbalstu piekļuvē SDC produktiem, SDC ierosina īstenot Digitālo seismogrāfu tīklu federācijai (FDSN) atbilstīgus tīmekļa pakalpojumus. Šī jaunā, standartiem atbilstošā datu piekļuves metode ļaus daudziem atvērtā pirmkoda seismiskās analīzes pakotņu, piemēram, SEISAN, lietotājiem viegli izgūt produktus un datus no SDC lietojumprogrammās, kas atbalsta šo standartu. Tā papildinās, bet neaizstās virtuālo datu ziņošanas sistēmu (VDMS), jo daudzi VDMS ziņojumi nav definēti FDSN tīmekļa pakalpojumu (piemēram, pamatpieprasījumu) standartā. Tiks ieviesti visi FDSN standartā definētie tīmekļa pakalpojumi (fdsnws-station, fdsnws-dataselect, fdsnws-event un fdsnws-availability).

Mērķi

Nodrošināt tiešsaistes materiālus VDC par IMS datu integrēšanu vietēji izmantotās atklātā pirmkoda seismiskās analīzes pakotnēs, piemēram, SEISAN.

| — | Uzlabot SHI VDC programmatūras automātiskās apstrādes spējas, atbalstot ar konkrētiem VDC saistītas vietējās stacijas un reģionālos tīklus NET-VISA. |
| --- | --- |

—

Uzlabot SHI VDC programmatūras automātiskās apstrādes spējas, atbalstot ar konkrētiem VDC saistītas vietējās stacijas un reģionālos tīklus NET-VISA.

| — | Vienkāršot un modernizēt autorizēto lietotāju piekļuvi reāllaika IMS viļņformas datiem. |
| --- | --- |

—

Vienkāršot un modernizēt autorizēto lietotāju piekļuvi reāllaika IMS viļņformas datiem.

Sasniedzamie rezultāti

Visi šā projekta sasniedzamie rezultāti ir uzlabojumi programmatūras moduļos, kas ir daļa no VDC programmatūras (tostarp jaunie programmatūras moduļi turpmākajām VDC programmatūras versijām).

Rezultāti

| — | Turpināt darbu, pamatojoties uz centieniem saistībā ar VDC programmatūru, kuri aizsākās Lēmuma 2012/699/KĀDP satvarā un turpinājās Lēmumu (KĀDP) 2015/1837 un (KĀDP) 2018/298 satvarā, ļaujot VDC apstrādāt datus, kas pieejami no IMS un vietējām stacijām, kā arī reģionālajiem tīkliem. |
| --- | --- |

—

Turpināt darbu, pamatojoties uz centieniem saistībā ar VDC programmatūru, kuri aizsākās Lēmuma 2012/699/KĀDP satvarā un turpinājās Lēmumu (KĀDP) 2015/1837 un (KĀDP) 2018/298 satvarā, ļaujot VDC apstrādāt datus, kas pieejami no IMS un vietējām stacijām, kā arī reģionālajiem tīkliem.

| — | Sadarboties ar VDC, lai vienkāršotu autorizēto un drošo piekļuvi reāllaika IMS viļņformas datiem. |
| --- | --- |

—

Sadarboties ar VDC, lai vienkāršotu autorizēto un drošo piekļuvi reāllaika IMS viļņformas datiem.

2. projekts. Apmācība, darbsemināri un pēcpasākumi jauniem VDC (jaunattīstības valstis visā pasaulē), spēju veidošanas sistēmu (CBS) iegāde un uzturēšana VDC vajadzībām

Vispārīga informācija

Spēju veidošana ir izrādījusies būtiski svarīga CTBT pārbaudes režīma nostiprināšanai.

Komisija ir veiksmīgi turpinājusi sniegt atbalstu parakstītājvalstīm, nodrošinot līdzekļus, lai izveidotu spējas aktīvai dalībai CTBT pārbaudēs. Jaunattīstības valstis dažādos kontinentos ir sākušas izmantot Starptautiskā datu centra sniegtos datus un produktus, jo tie ir noderīgi ne tikai pārbaudes vajadzībām, bet arī civilām, zinātniskām un rūpnieciskām vajadzībām.

Komisijas spēju veidošanas stratēģiju ir atzinusi darba grupa B (WGB). Savienības finansējuma darbības laikā zinātniskais un tehniskais personāls (kas ir simtiem personu) ir izgājis specializētu apmācību par VDC programmatūras pakotnes izmantošanu, kā arī par zināšanām, kas saistītas ar CTBT un kas tiešā veidā dod labumu potenciālajām nacionālajām iestādēm katrā valstī.

Jaunattīstības valstu institūcijas, kas uzņem valsts datu centrus (VDC), ir arī varējušas saņemt pamataprīkojumu, lai izveidotu vai pilnveidotu savas datu apstrādes laboratorijas.

Mērķi

Komisijas spēju veidošanas pasākumu mērķi ir šādi:

| — | programmatūras un infrastruktūras izstrāde, |
| --- | --- |

—

programmatūras un infrastruktūras izstrāde,

| — | tehniski darbsemināri, |
| --- | --- |

—

tehniski darbsemināri,

| — | apmācība jauniem VDC par piekļuvi IMS datiem un par IMS un SDC rīkiem, |
| --- | --- |

—

apmācība jauniem VDC par piekļuvi IMS datiem un par IMS un SDC rīkiem,

| — | jauno VDC ekspertu apmācība, izmantojot vizītes ES valsts datu centros, |
| --- | --- |

—

jauno VDC ekspertu apmācība, izmantojot vizītes ES valsts datu centros,

| — | sistemātiska apmācība paplašinātai VDC programmatūrai (extended NDC-in-a-box (eNIAB)), |
| --- | --- |

—

sistemātiska apmācība paplašinātai VDC programmatūrai (extended NDC-in-a-box (eNIAB)),

| — | atbalsts darbībām nolūkā integrēt IMS datu apstrādi valstu un reģionālajos seismiskajos tīklos, |
| --- | --- |

—

atbalsts darbībām nolūkā integrēt IMS datu apstrādi valstu un reģionālajos seismiskajos tīklos,

| — | atbalsts VDC IMS datu integrēšanā vietēji izmantotās atklātā pirmkoda seismiskās analīzes pakotnēs, piemēram, SEISAN, |
| --- | --- |

—

atbalsts VDC IMS datu integrēšanā vietēji izmantotās atklātā pirmkoda seismiskās analīzes pakotnēs, piemēram, SEISAN,

| — | korektīvas tehniskas palīdzības sniegšana, nodrošinot CBS aprīkojumu un attiecīgo apkopi un nomaiņu. |
| --- | --- |

—

korektīvas tehniskas palīdzības sniegšana, nodrošinot CBS aprīkojumu un attiecīgo apkopi un nomaiņu.

Rezultāti

Parakstītājvalstu, jo īpaši jaunattīstības valstu, spējas piedalīties CTBT pārbaudes režīmā tiks uzlabotas.

3. projekts. Daudzkāršās viļņformas (multi-waveform) tehnoloģijas apstrādes un interaktīvās sistēmas attīstība un homogenizācija

Vispārīga informācija

SDC ir no jauna izstrādājis infraskaņas automātisko sistēmu un izstrādājis paplašinātas VDC programmatūras projektus, sākotnēji izlaižot programmatūru 2016. gadā un veicot nozīmīgus atjauninājumus 2018. un 2019. gadā. Infraskaņas apstrādes sistēmas centieni bija šādi: automātiskas masīvas datu apstrādes staciju sistēmas izstrāde un mijiedarbīgas pārskata programmatūras izstrāde. Izstrādātie rīki ir integrēti VDC programmatūrā (tostarp jaunākajā, proti, 5.0 versijā, 2019. gadā) un SDC apstrādes vidē. Turklāt hidroakustiskās apstrādes sistēmai ir potenciāls lielā mērā likt lietā infraskaņas tehnoloģijas izstrādē īstenotos centienus, jo daudzi šo abu tehnoloģiju komponenti ir plaši savietojami. Tomēr, ir jācenšas homogenizēt programmatūras komponentus un procesus, vienlaikus ņemot vērā vairākas atsevišķas un specifiskas tehnoloģiskas vajadzības.

Pateicoties VDC programmatūrai un specializētai apmācībai par infraskaņu, kas tika nodrošināta ar iepriekšējo Savienības finansējumu, VDC ir ieguvušas infraskaņas tehnoloģiju spējas un intensīvi izmanto VDC programmatūru. SDC pastāvīgi saņem pieprasījumus pēc specializētām viļņformas tehnoloģiju apmācībām, tostarp par infraskaņas un hidroakustiskajām tehnoloģijām, un pieprasījumus pēc jaunas vai uzlabotas specializētās programmatūras.

SDC ierosina turpināt centienus pabeigt infraskaņas un hidroakustiskās apstrādes sistēmas, lai atbalstītu SDC un IMS vajadzības un pievērstos VDC pieprasījumiem pēc modernas programmatūras. Projekta mērķis ir hidroakustiskās apstrādes sistēmu pacelt vienādā līmenī ar no jauna izstrādāto infraskaņas sistēmu un homogenizēt kopīgos programmatūras komponentus un pilnveidot konkrētas individuālās tehnoloģiskās atkarības, vienlaikus turpinot attīstīt apstrādi, lai turētos līdzi jaunākajām tehnoloģiju attīstības tendencēm. Šim projektam būtu arī jāļauj SDC plānot ar SDC saistīto rīku raitu integrāciju SDC pārstrukturizētajā sistēmā, kas šobrīd ir izstrādes stadijā.

Mērķi

| — | Atbalstīt stacijas apstrādes sistēmas attīstīšanu, lai pastāvīgi apmierinātu IMS un SDC darbību uzturēšanas vajadzības. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt stacijas apstrādes sistēmas attīstīšanu, lai pastāvīgi apmierinātu IMS un SDC darbību uzturēšanas vajadzības.

| — | Atbalstīt VDC pieprasījumus pēc programmatūras, programmatūras atjauninājumiem un funkcijām VDC darbību veikšanai. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt VDC pieprasījumus pēc programmatūras, programmatūras atjauninājumiem un funkcijām VDC darbību veikšanai.

| — | Turpināt ieviest mūsdienīgu funkcionalitāti nolūkā uzlabot infraskaņas un hidroakustisko signālu analīzi un interpretāciju avotu identificēšanai, lai saglabātu CTBTO hidroakustisko un infraskaņas tehnoloģiju zinātnisko integritāti. |
| --- | --- |

—

Turpināt ieviest mūsdienīgu funkcionalitāti nolūkā uzlabot infraskaņas un hidroakustisko signālu analīzi un interpretāciju avotu identificēšanai, lai saglabātu CTBTO hidroakustisko un infraskaņas tehnoloģiju zinātnisko integritāti.

| — | Censties iekļaut viļņu izplatīšanās modeļus ar nenoteiktības kvantifikāciju, jo īpaši attiecībā uz infraskaņas tehnoloģiju, ņemot vērā augstas izšķirtspējas atmosfēriskās specifikācijas tīkla apstrādei un padziļinātai notikumu analīzei, lai sasniegtu vidusposma stratēģijas mērķus. |
| --- | --- |

—

Censties iekļaut viļņu izplatīšanās modeļus ar nenoteiktības kvantifikāciju, jo īpaši attiecībā uz infraskaņas tehnoloģiju, ņemot vērā augstas izšķirtspējas atmosfēriskās specifikācijas tīkla apstrādei un padziļinātai notikumu analīzei, lai sasniegtu vidusposma stratēģijas mērķus.

Sasniedzamie rezultāti

Visi šā projekta sasniedzamie rezultāti ir uzlabojumi programmatūras moduļos, kas ir daļa no SDC apstrādes sistēmas un VDC programmatūras (tostarp jaunie programmatūras moduļi turpmākajām VDC programmatūras versijām).

Rezultāti

| — | Turpināt veidot SDC infraskaņas un hidroakustisko sistēmu tehnisko un zinātnisko ticamību un nodrošināt SDC un IMS darbību uzturēšanu, kā izklāstīts vidēja termiņa stratēģijas 2018.–2021. gadam 1. stratēģiskajā mērķī. |
| --- | --- |

—

Turpināt veidot SDC infraskaņas un hidroakustisko sistēmu tehnisko un zinātnisko ticamību un nodrošināt SDC un IMS darbību uzturēšanu, kā izklāstīts vidēja termiņa stratēģijas 2018.–2021. gadam 1. stratēģiskajā mērķī.

| — | Turpināt balstīties uz VDC programmatūrai veltītajiem centieniem, kas sākti un ir attīstījušies, pateicoties iepriekšējam Savienības finansējumam, ļaujot VDC apstrādāt datus, kuri pieejami no IMS gan CTBT uzraudzības mērķiem, gan nacionāliem mērķiem. Minētie centieni ir radījuši spēcīgu VDC lietotāju bāzi, un ierosinātais projekts vēl vairāk palielinātu VDC paļāvību, ka pārbaudes sistēmas ir uzticamas. Tas arī nodrošina VDC papildu spējas automātiski apstrādāt SDC datus, kombinējot datus no IMS un ne-IMS stacijām VDC programmatūrā un reproducējot SDC rezultātus VDC programmatūras automātiskajā apstrādē. |
| --- | --- |

—

Turpināt balstīties uz VDC programmatūrai veltītajiem centieniem, kas sākti un ir attīstījušies, pateicoties iepriekšējam Savienības finansējumam, ļaujot VDC apstrādāt datus, kuri pieejami no IMS gan CTBT uzraudzības mērķiem, gan nacionāliem mērķiem. Minētie centieni ir radījuši spēcīgu VDC lietotāju bāzi, un ierosinātais projekts vēl vairāk palielinātu VDC paļāvību, ka pārbaudes sistēmas ir uzticamas. Tas arī nodrošina VDC papildu spējas automātiski apstrādāt SDC datus, kombinējot datus no IMS un ne-IMS stacijām VDC programmatūrā un reproducējot SDC rezultātus VDC programmatūras automātiskajā apstrādē.

| — | Sadarboties ar VDC, lai veidotu modernas infraskaņas un hidroakustiskās sistēmu kā daļu no SDC pārstrukturizācijas centieniem. |
| --- | --- |

—

Sadarboties ar VDC, lai veidotu modernas infraskaņas un hidroakustiskās sistēmu kā daļu no SDC pārstrukturizācijas centieniem.

2. DAĻA. 1. projekts. Spēju veidošana attiecībā uz OSI tehnoloģijām

Projekts. OSI reģionālie ievadkursi diviem CTBT ģeogrāfiskajiem reģioniem

Vispārīga informācija

OSI reģionālie ievadkursi (RIC) ir izrādījušies būtiski svarīgi CTBT pārbaudes režīma nostiprināšanā, konkrēti OSI inspektorāta apmācības programmas attīstīšanā un aizstājējinspektoru – stažieru izvirzīšanā minētajai programmai no parakstītājvalstīm.

Komisija ir OSI aizstājējinspektoru 3. apmācības cikla nobeiguma posmā. Pašreizējais apmācības cikls ģeogrāfiskā un dzimumu sadalījuma ziņā statistiski ir visdaudzveidīgākais stažieru kopums salīdzinājumā ar 1. un 2. apmācības ciklu.

Uzskaite parāda kopsakarību starp lielāku skaitu izvirzīto personu no ģeogrāfiskā reģiona pēc tam, kad ir noticis RIC. Divos pēdējos RIC (kas notika Argentīnā 2019. gadā un Dienvidāfrikā 2016. gadā) bija vērojams būtisks palielinājums izvirzīto ekspertu skaitā attiecīgi no Latīņamerikas un Karību jūras reģiona un Āfrikas – iepriekš abi šie reģioni OSI apmācību pasākumos nebija pietiekami pārstāvēti. Tomēr procentuālā pārstāvība no Latīņamerikas un Karību jūras reģiona pēc RIC norises nebija tāda pati kā Āfrikai, gluži vienkārši tāpēc, ka RIC Āfrikā notika uzreiz pirms 3. apmācības cikla sākuma, savukārt RIC Argentīnā tika rīkots divus gadus vēlāk, apmācības cikla vidusposmā.

Kaut gan iepriekš RIC tika rīkoti ik pa diviem gadiem, šajā projektā tiek ierosināts rīkot divus RIC divos dažādos CTBT ģeogrāfiskajos reģionos ar 12 mēnešu intervālu starp tiem, lai panāktu plašāko iespējamo stažieru kopu pēc ģeogrāfiskās izcelsmes un dzimuma, pirms sākas 4. OSI aizstājējinspektoru apmācības programma.

Mērķi

OSI reģionālajiem ievadkursiem ir divi mērķi:

| — | iepazīstināt reģiona parakstītājvalstu tehniskos ekspertus un personālu ar OSI režīmu, |
| --- | --- |

—

iepazīstināt reģiona parakstītājvalstu tehniskos ekspertus un personālu ar OSI režīmu,

| — | paplašināt to ekspertu loku no reģiona parakstītājvalstīm, kas ir pieejami dalībai ar OSI saistītās darbībās, un apzināt potenciālos kandidātus pagaidu tehniskā sekretariāta (PTS) aizvietotājinspektoru sarakstam. |
| --- | --- |

—

paplašināt to ekspertu loku no reģiona parakstītājvalstīm, kas ir pieejami dalībai ar OSI saistītās darbībās, un apzināt potenciālos kandidātus pagaidu tehniskā sekretariāta (PTS) aizvietotājinspektoru sarakstam.

Rezultāti

Sniegt pamatzināšanas par CTBT un tā noteikumiem, kas saistīti ar OSI, kā arī pārskatu par OSI darbībām un aprīkojumu, izmantojot praktisku apmācību parakstītājvalstu ekspertiem, jo īpaši no jaunattīstības valstīm, kā rezultātā palielinātos izvirzīto kandidātu un dalībnieku skaits turpmākajās OSI apmācības programmās.

3. DAĻA. Saziņa ar valstīm, kas nav parakstītājvalstis un kas Līgumu nav ratificējušas, tostarp 2. pielikuma valstis, un spēju veidošana jaunatnei, parlamentāriešiem, žurnālistiem un zinātniekiem jaunattīstības valstīs vai jaunietekmes valstīs

1. projekts. Kontaktu veidošana ar zinātniekiem, akadēmisko aprindu pārstāvjiem, pilsonisko sabiedrību, starptautiskajām un nevalstiskajām organizācijām, parlamentāriešiem un citiem politikas veidotājiem virzībā uz CTBT stāšanos spēkā

Vispārīga informācija

Ekspertu līmeņa mijiedarbība ar sagatavošanas komisiju ir neaizvietojams līdzeklis, lai saglabātu gan politisko atbalstu, gan tehniskās priekšrocības un prognozētspēju attiecībā uz visiem CTBT aspektiem.

Pēdējos gados vairākas konferences un akadēmiski, diplomātiski un zinātniski informatīvi pasākumi (piemēram, reizi divos gados notiekošā CTBT zinātnes un tehnoloģiju konference, reģionālie CTBT darbsemināri un konferences, simpoziji) ir bijuši ļoti svarīgi, lai veidotu, uzturētu un paplašinātu uzticēšanos CTBTO pārbaudes režīmam. Pateicoties tiem, ir pieaugusi arī sabiedrības informētība par CTBTO lomu, un šajos pasākumos ir uzsvērts, ka CTBT ir pasaules ieroču neizplatīšanas un atbruņošanās režīma stūrakmens.

Turpmāk izklāstītais projekts balstās uz iepriekšējām darbībām, kuras iepriekš finansēja Savienība un ar agrākām kopīgajām rīcībām, un tas vēl vairāk stiprina PTS piekļuvi stratēģiskām zināšanām un kompetencēm.

Projektā tiks izmantotas starporganizāciju sinerģijas un saikne ar PTS plašāko saziņas stratēģiju.

Mērķi

i) punkts

SnT procesa stiprināšana, iesaistoties ar vadošajiem zinātnes un tehnoloģiju centriem visā pasaulē

Pastāvīga piekļuve zinātniskajām un tehnoloģiskajām zināšanām ir vitāli svarīga, lai PTS varētu saglabāt tehniskās priekšrocības un būt precīzi sagatavotam jebkādiem jauniem tehnoloģiskiem izaicinājumiem. Turklāt sadarbības veicināšana ar vadošajiem zinātniskajiem centriem ļautu CTBTO vairot informētību par CTBT un tā nozīmi jaunā, transnacionālā zinātnieku un tehnisko ekspertu paaudzē.

Sasniedzamie rezultāti

Šajā projektā ierosināts organizēt līdz pat četriem dažāda lieluma kursiem un apmācības programmām par CTBT jautājumiem, jo īpaši par CTBT zinātniskajiem un tehniskajiem aspektiem.

Īpaša mērķgrupa būs jaunattīstības valstis un 2. pielikuma valstis saskaņā ar PTS stratēģijām attiecībā uz spēkā stāšanos un vispārināšanu. Turpinot iesākto plānotajā 2020. gada zinātnes un diplomātijas simpozijā, kuru paredzēts finansēt saskaņā ar Lēmumu (KĀDP) 2018/298, projekts nodrošinās sākotnējo finansējumu nākamajam simpozijam simpoziju sērijā un 2021. gada zinātnes un tehnoloģiju konferencei, ar īpašu uzsvaru uz sieviešu un jaunattīstības valstu, kā arī Līgumu neratificējušo 2. pielikuma valstu dalībnieku līdzdalības veicināšanu, t. sk. CTBTO jauniešu grupas un Izcilu personību grupas locekļu līdzdalības veicināšanu.

ii) punkts

Līguma vispārēja piemērošana, izmantojot reģionālus un apakšreģionālus darbseminārus

Panākt pasauli, kas ir brīva no kodolizmēģinājumiem, piemērojot juridiski saistošu un izpildāmu režīmu, ir visas starptautiskās sabiedrības pienākums.

Lai sasniegtu šo mērķi, ir jāīsteno proaktīva stratēģija informētības palielināšanai, uzticības veidošanai un reģionālajai sadarbībai.

Piemēram, 2018. gadā rīkotais Klusā okeāna salu valstu reģionālais darbseminārs un 2014. gadā notikušais Dienvidaustrumāzijas reģionālais seminārs nesa augļus, panākot, ka CTBT paraksta un ratificē jaunas valstis, piemēram, Taizeme un Tuvalu.

Sasniedzamie rezultāti

Šis konkrētais projekta segments būs vērsts uz vismaz četru apakšreģionālu konferenču sasaukšanu. Divas no tām notiks Āfrikas kontinentā ar mērķi mudināt atlikušās Āfrikas valstis ratificēt CTBT. Viens darbseminārs tiks organizēts angliski runājošajām Āfrikas valstīm. Otrs pievērsīsies franciski runājošajām loceklēm.

Pārējos divos darbsemināros savukārt tiks iesaistīti jaunie zinātnieki un tiks mēģināts dot impulsu reģionālam zinātniskajam dialogam attiecīgi Āzijā un Eiropā.

iii) punkts

Akadēmiskas intereses par CTBT atdzīvināšana

1980. un 1990. gados akadēmiskajās aprindās norisinājās spraiga diskusija par to, kā apturēt kodolizmēģinājumus pasaulē. Intelektuālo impulsu iedvesmoja un lielā mērā uzturēja arī jauno vides aktīvistu sociālās kustības, kas bija ieinteresētas panākt spēcīgāku globālo sadarbību virzībā uz ilgtspējīgāku dzīvesveidu. Mūsdienās gandrīz vairs nenotiek akadēmisks darbs attiecībā uz CTBT un kodolizmēģinājumu aizliegšanu. Attiecīgi izglītības programmās reti tiek apspriesta CTBT nozīme un tā svarīgā funkcija. Šis projekts situāciju var labot, nodrošinot nelielu sākuma finansējumu, ar ko segtu turpmāk uzskaitīto.

Sasniedzamie rezultāti

| — | Trīs akadēmisku darbsemināru rīkošana – Londonā, Parīzē, Maskavā, Vašingtonā, Berlīnē vai Alžīrā. |
| --- | --- |

—

Trīs akadēmisku darbsemināru rīkošana – Londonā, Parīzē, Maskavā, Vašingtonā, Berlīnē vai Alžīrā.

| — | Vismaz piecu akadēmisku rakstu pasūtīšana, kuros tiktu iztirzāts tas, kā CTBT ir izšķiroša nozīme stratēģiskās uzticēšanās un paļāvības veidošanā gan reģionālā, gan globālā līmenī. |
| --- | --- |

—

Vismaz piecu akadēmisku rakstu pasūtīšana, kuros tiktu iztirzāts tas, kā CTBT ir izšķiroša nozīme stratēģiskās uzticēšanās un paļāvības veidošanā gan reģionālā, gan globālā līmenī.

| — | Kontaktu izveide ar vismaz 10 augstskolām, kurās tiek pasniegti jautājumi, kas saistīti ar ieroču kontroli un ieroču neizplatīšanu, lai mudinātu tās iekļaut CTBT savā izglītības programmā gan pirmsdiploma, gan pēcdiploma līmenī. |
| --- | --- |

—

Kontaktu izveide ar vismaz 10 augstskolām, kurās tiek pasniegti jautājumi, kas saistīti ar ieroču kontroli un ieroču neizplatīšanu, lai mudinātu tās iekļaut CTBT savā izglītības programmā gan pirmsdiploma, gan pēcdiploma līmenī.

iv) punkts

CTBT publikācijas izveide jauniem zinātniekiem

Kopš 2016. gadā tika izveidota jauniešu grupa, CTBTO ir īstenojusi mērķtiecīgus centienus, lai nodrošinātu pastāvīgu jauniešu klātbūtni visos tās darbsemināros un pasākumos. Turklāt zinātnes un tehnoloģiju konferences laikā 2017. un 2019. gadā tika izdots žurnāls Newsroom Project, lai izceltu jauno zinātnieku skatījumu par to, kā panākt CTBT stāšanos spēkā.

Sasniedzamie rezultāti

Ņemot vērā saņemtās pozitīvās atsauksmes, šis projekts nodrošinātu žurnāla konsekventu un regulāru (ideālā variantā – divreiz gadā) publicēšanu. Vissvarīgākais ir tas, ka šā projekta finansēšana uzlabotu izdevuma kvalitāti un pārveidotu to par vietu dialogam un ideju apmaiņai starp jaunajiem zinātniekiem saistībā ar CTBT.

Rezultāti

Papildus pastiprinātai vispārējai drošībai Savienības atbalsts šim projektam stiprinās ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai un Eiropas Savienības Padomes Kopējo nostāju par daudzpusēju nolīgumu masveida iznīcināšanas ieroču neizplatīšanas un ieroču nogādes līdzekļu jomā vispārināšanu un pastiprināšanu. Projekti ar CTBT saistītos jautājumos iesaistīs plašu ieinteresēto personu loku; veicinās organizācijas iekšējo sinerģiju, efektivitāti un iedarbīgumu PTS iekšienē un vēl vairāk pastiprinās saziņu ar svarīgākajām ieinteresētajām personām valstīs, kuras vēl nav parakstījušas un/vai ratificējušas CTBT, tostarp II pielikuma valstīs, lai panāktu CTBT stāšanos spēkā un vispārēju piemērošanu.

2. projekts. Projekts jaunattīstības valstu tehnisko ekspertu dalībai sagatavošanas komisijas oficiālajās tehniskajās sanāksmēs (neoficiālā atsauce “Pilotprojekts”)

Jaunattīstības un jaunietekmes valstu ekspertu lielāka dalība Komisijas oficiālajās tehniskajās sanāksmēs un PTS rīkotajās zinātniskajās un tehniskajās sanāksmēs. Ekspertiem tiek dota iespēja uzlabot savas zinātniskās un tehniskās zināšanas un prasmes attiecībā uz pārbaudes tehnoloģijām (seismiskajām, hidroakustiskajām, infraskaņas un radionuklīdu).

Vispārīga informācija

Daudzām jaunattīstības un jaunietekmes valstīm trūkst finanšu resursu, lai to eksperti varētu piedalīties zinātniskajā un tehniskajā darbā, kas tiek veikts sagatavošanas komisijas oficiālajās tehniskajās sanāksmēs. Tas nozīmē, ka līmenis, kādā jaunattīstības valstu pārstāvji iesaistās ieteikumu sniegšanā un lēmumu pieņemšanā par svarīgākajiem tehniskajiem jautājumiem attiecībā uz CTBT pārbaudes režīmu, ir nepārprotami nepietiekams. Šis deficīts ir problemātisks, jo daudzas no CTBT Starptautiskās uzraudzības sistēmas stacijām ir vai būs izvietotas jaunattīstības un jaunietekmes valstu teritorijā, un tās pārvalda šo valstu iestādes. Turklāt daudzas jaunattīstības valstis šobrīd veido un uzlabo savus valsts datu centrus, lai tās pilnībā varētu izmantot pārbaudes sistēmas ģenerētos datus un produktus.

Šis līdzdalības trūkums nozīmē arī to, ka daudzām valstīm nav iespēju izmantot svarīgus līdzekļus, lai uzlabotu to spējas, zināšanas un prasmes saistībā ar CTBT noteiktajām pārbaudes tehnoloģijām. Šīs tehnoloģijas ir būtiskas ne tikai CTBT atbruņošanās un neizplatīšanas mērķiem, bet arī svarīgiem civiliem un zinātniskiem lietojumiem, kas sniedz plašāku labumu kopienām šajās valstīs, piemēram, katastrofu brīdinājumiem saistībā ar cunami, zemestrīcēm un vulkānu izvirdumiem.

Tādējādi savas 27. sesijas II daļā (2006. gada 13.–17. novembris) Komisija vienojās izveidot pilotprojektu, kas vērsts uz šīs problēmas risināšanu. Savā 51. sesijā (2018. gada 7.–9. novembris) Komisija nolēma turpināt projektu vēl trīs gadus, proti, no 2019. līdz 2021. gadam.

Līdz šim ir bijis iespējams saglabāt finansējumu līdz pat 12 ekspertiem. Ar šo papildu finansējumu varētu atlasīt vairāk ekspertu no izvirzīto kandidātu kopuma, kas parasti ir lielāks.

Mērķi

Stiprināt CTBTO sagatavošanas komisijas vispārējo raksturu un spēju veidošanu jaunattīstības un jaunietekmes valstīs, vairāk iesaistot šos valstu ekspertus CTBTO politikas veidošanas procesos un palielinot viņu spējas attiecībā uz CTBTO pārbaudes tehnoloģijām un tās plašākiem civiliem un zinātniskiem pielietojumiem.

Rezultāti

Jaunattīstības un jaunietekmes valstu ekspertu lielāka dalība Komisijas oficiālajās tehniskajās sanāksmēs un PTS rīkotajās zinātniskajās un tehniskajās sanāksmēs. Ekspertiem tiek dota iespēja uzlabot savas zinātniskās un tehniskās zināšanas un prasmes attiecībā uz pārbaudes tehnoloģijām (seismiskajām, hidroakustiskajām, infraskaņas un radionuklīdu).

---

| 30.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 207/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 207/30

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2020/902

(2020. gada 29. jūnijs),

ar ko groza Lēmumu 2013/354/KĀDP par Eiropas Savienības Policijas misiju palestīniešu teritorijās (EUPOL COPPS)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā

| (1) | Padome 2013. gada 3. jūlijā pieņēma Lēmumu 2013/354/KĀDP (1), ar ko no 2013. gada 1. jūlija turpināja EUPOL COPPS. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2013. gada 3. jūlijā pieņēma Lēmumu 2013/354/KĀDP (1), ar ko no 2013. gada 1. jūlija turpināja EUPOL COPPS.

| (2) | Padome 2019. gada 28. jūnijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2019/1114 (2), ar ko Lēmums 2013/354/KĀDP tika grozīts un pagarināts no 2019. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2019. gada 28. jūnijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2019/1114 (2), ar ko Lēmums 2013/354/KĀDP tika grozīts un pagarināts no 2019. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. jūnijam.

| (3) | Politikas un drošības komiteja (“PDK”) 2019. gada 28. martā vienojās un 2020. gada 16. aprīlī apstiprināja, ka misija ar tādu pašu mandātu būtu jāpagarina vēl par 12 mēnešiem, proti, līdz 2021. gada 30. jūnijam, saprotot, ka, tiklīdz apstākļi atļaus, misijai veiks stratēģisko pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(3)

Politikas un drošības komiteja (“PDK”) 2019. gada 28. martā vienojās un 2020. gada 16. aprīlī apstiprināja, ka misija ar tādu pašu mandātu būtu jāpagarina vēl par 12 mēnešiem, proti, līdz 2021. gada 30. jūnijam, saprotot, ka, tiklīdz apstākļi atļaus, misijai veiks stratēģisko pārskatīšanu.

| (4) | EUPOL COPPS vajadzībām būtu jāpiešķir finanšu atsauces summa šim jaunajam viena gada laikposmam. |
| --- | --- |

(4)

EUPOL COPPS vajadzībām būtu jāpiešķir finanšu atsauces summa šim jaunajam viena gada laikposmam.

| (5) | PDK 2020. gada 14. maijā arī vienojās, ka Kauko AALTOMAA kungam, kurš ar Politikas un drošības komitejas Lēmumu (KĀDP) 2017/1802 (3)2017. gada 28. septembrī tika iecelts par misijas vadītāju un kura pilnvaras ar Politikas un drošības komitejas Lēmumu (KĀDP) 2019/1165 (4)2019. gada 2. jūlijā tika pagarinātas līdz 2020. gada 30. jūnijam, būtu jāturpina pildīt šos amata pienākumus līdz 2020. gada 30. septembrim. |
| --- | --- |

(5)

PDK 2020. gada 14. maijā arī vienojās, ka Kauko AALTOMAA kungam, kurš ar Politikas un drošības komitejas Lēmumu (KĀDP) 2017/1802 (3)2017. gada 28. septembrī tika iecelts par misijas vadītāju un kura pilnvaras ar Politikas un drošības komitejas Lēmumu (KĀDP) 2019/1165 (4)2019. gada 2. jūlijā tika pagarinātas līdz 2020. gada 30. jūnijam, būtu jāturpina pildīt šos amata pienākumus līdz 2020. gada 30. septembrim.

| (6) | Būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2013/354/KĀDP. |
| --- | --- |

(6)

Būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2013/354/KĀDP.

| (7) | EUPOL COPPS tiks īstenota situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu, |
| --- | --- |

(7)

EUPOL COPPS tiks īstenota situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2013/354/KĀDP groza šādi:

| 1) | lēmuma 6. pantam pievieno šādu punktu:

  “8.   Misijas vadītājs laikposmā no 2020. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. septembrim ir Kauko AALTOMAA kungs.”; |
| --- | --- |

1)

lēmuma 6. pantam pievieno šādu punktu:

“8.   Misijas vadītājs laikposmā no 2020. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. septembrim ir Kauko AALTOMAA kungs.”;

| 2) | lēmuma 12. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

  “Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai segtu ar EUPOL COPPS saistītos izdevumus laikposmā no 2020. gada 1. jūlija līdz 2021. gada 30. jūnijam, ir EUR 12 651 893,91.”; |
| --- | --- |

2)

lēmuma 12. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

“Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai segtu ar EUPOL COPPS saistītos izdevumus laikposmā no 2020. gada 1. jūlija līdz 2021. gada 30. jūnijam, ir EUR 12 651 893,91.”;

EUPOL COPPS

| 3) | lēmuma 15. panta trešo daļu aizstāj ar šādu:

  “Tas zaudē spēku 2021. gada 30. jūnijā.” |
| --- | --- |

3)

lēmuma 15. panta trešo daļu aizstāj ar šādu:

“Tas zaudē spēku 2021. gada 30. jūnijā.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

To piemēro no 2020. gada 1. jūlija.

Briselē, 2020. gada 29. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  Padomes Lēmums 2013/354/KĀDP (2013. gada 3. jūlijs) par Eiropas Savienības Policijas misiju palestīniešu teritorijās (EUPOL COPPS) (OV L 185, 4.7.2013., 12. lpp.).

1

EUPOL COPPS

(2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2019/1114 (2019. gada 28. jūnijs), ar ko groza Lēmumu 2013/354/KĀDP par Eiropas Savienības Policijas misiju palestīniešu teritorijās (EUPOL COPPS) (OV L 176, 1.7.2019., 5. lpp.).

2

EUPOL COPPS

(3)  Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2017/1802 (2017. gada 28. septembris) par Eiropas Savienības Policijas misijas palestīniešu teritorijās (EUPOL COPPS) misijas vadītāja iecelšanu amatā (EUPOL COPPS/1/2017) (OV L 259, 7.10.2017., 20. lpp.).

3

EUPOL COPPS

(4)  Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2019/1165 (2019. gada 2. jūlijs), ar ko pagarina Eiropas Savienības Policijas misijas palestīniešu teritorijās (EUPOL COPPS) misijas vadītāja pilnvaru termiņu (EUPOL COPPS/1/2019) (OV L 182, 8.7.2019., 43. lpp.).

4

EUPOL COPPS

---

| 30.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 207/32 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 207/32

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2020/903

(2020. gada 29. jūnijs),

ar ko groza Lēmumu 2013/233/KĀDP par Eiropas Savienības Integrētas robežu pārvaldības palīdzības misiju Lībijā (EUBAM Libya)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2013. gada 22. maijā pieņēma Lēmumu 2013/233/KĀDP (1), ar ko izveidoja Eiropas Savienības Integrētas robežu pārvaldības palīdzības misiju Lībijā (EUBAM Libya). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2013. gada 22. maijā pieņēma Lēmumu 2013/233/KĀDP (1), ar ko izveidoja Eiropas Savienības Integrētas robežu pārvaldības palīdzības misiju Lībijā (EUBAM Libya).

| (2) | Padome 2018. gada 17. decembrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2018/2009 (2), ar ko EUBAM Libya pilnvaru termiņu pagarināja līdz 2020. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2018. gada 17. decembrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2018/2009 (2), ar ko EUBAM Libya pilnvaru termiņu pagarināja līdz 2020. gada 30. jūnijam.

| (3) | Politikas un drošības komiteja (PDK) 2020. gada 16. aprīlī vienojās, ka sakarā ar Covid-19 pandēmiju EUBAM Libya termiņš būtu jāpagarina vēl par vienu gadu ar tādām pašām pilnvarām, kuras var pārskatīt, tiklīdz apstākļi to ļauj. |
| --- | --- |

(3)

Politikas un drošības komiteja (PDK) 2020. gada 16. aprīlī vienojās, ka sakarā ar Covid-19 pandēmiju EUBAM Libya termiņš būtu jāpagarina vēl par vienu gadu ar tādām pašām pilnvarām, kuras var pārskatīt, tiklīdz apstākļi to ļauj.

| (4) | PDK 2020. gada 14. maijā arī vienojās, ka Vincenzo TAGLIAFERRI kungam, kurš ar Politikas un drošības komitejas Lēmumu (KĀDP) 2016/1634 (3)2016. gada 30. augustā tika iecelts par misijas vadītāju un kura pilnvaras tika regulāri pagarinātas – pēdējo reizi ar Politikas un drošības komitejas Lēmumu (KĀDP) 2019/2077 (4) līdz 2020. gada 30. jūnijam –, būtu jāturpina pildīt šos amata pienākumus līdz 2020. gada 30. septembrim. |
| --- | --- |

(4)

PDK 2020. gada 14. maijā arī vienojās, ka Vincenzo TAGLIAFERRI kungam, kurš ar Politikas un drošības komitejas Lēmumu (KĀDP) 2016/1634 (3)2016. gada 30. augustā tika iecelts par misijas vadītāju un kura pilnvaras tika regulāri pagarinātas – pēdējo reizi ar Politikas un drošības komitejas Lēmumu (KĀDP) 2019/2077 (4) līdz 2020. gada 30. jūnijam –, būtu jāturpina pildīt šos amata pienākumus līdz 2020. gada 30. septembrim.

| (5) | Lēmums 2013/233/KĀDP būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Lēmums 2013/233/KĀDP būtu attiecīgi jāgroza.

| (6) | EUBAM Libya tiks īstenota situācijā, kas var pasliktināties un kas varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu, |
| --- | --- |

(6)

EUBAM Libya tiks īstenota situācijā, kas var pasliktināties un kas varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Lēmumu 2013/233/KĀDP groza šādi:

| 1) | lēmuma 6. pantam pievieno šādu punktu:

  “8.   Misijas vadītājs laikposmā no 2020. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. septembrim ir Vincenzo TAGLIAFERRI kungs.”; |
| --- | --- |

1)

lēmuma 6. pantam pievieno šādu punktu:

“8.   Misijas vadītājs laikposmā no 2020. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. septembrim ir Vincenzo TAGLIAFERRI kungs.”;

| 2) | lēmuma 13. panta 1. punkta sesto daļu aizstāj ar šādu:

  “Finanšu atsauces summa, kas paredzēta EUBAM Libya izdevumu segšanai no 2019. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 30. jūnijam, ir 60 038 863,03 EUR.”; |
| --- | --- |

2)

lēmuma 13. panta 1. punkta sesto daļu aizstāj ar šādu:

“Finanšu atsauces summa, kas paredzēta EUBAM Libya izdevumu segšanai no 2019. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 30. jūnijam, ir 60 038 863,03 EUR.”;

EUBAM Libya

| 3) | lēmuma 16. panta otro daļu aizstāj ar šādu:

  “To piemēro līdz 2021. gada 30. jūnijam.” |
| --- | --- |

3)

lēmuma 16. panta otro daļu aizstāj ar šādu:

“To piemēro līdz 2021. gada 30. jūnijam.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2020. gada 29. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  Padomes Lēmums 2013/233/KĀDP (2013. gada 22. maijs) par Eiropas Savienības Integrētas robežu pārvaldības palīdzības misiju Lībijā (EUBAM Libya) (OV L 138, 24.5.2013., 15. lpp.).

1

EUBAM Libya

(2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2018/2009 (2018. gada 17. decembris), ar ko groza Lēmumu 2013/233/KĀDP par Eiropas Savienības Integrētas robežu pārvaldības palīdzības misiju Lībijā (EUBAM Libya) un pagarina tā piemērošanu (OV L 322, 18.12.2018., 25. lpp.).

2

EUBAM Libya

(3)  Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2016/1634 (2016. gada 30. augusts) par Eiropas Savienības Integrētas robežu pārvaldības palīdzības misijas Lībijā (EUBAM Libya) vadītāja iecelšanu (EUBAM Libya/1/2016) (OV L 243, 10.9.2016., 10. lpp.).

3

EUBAM Libya

(4)  Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2019/2077 (2019. gada 28. novembris), ar ko pagarina Eiropas Savienības Integrētas robežu pārvaldības palīdzības misijas Lībijā (EUBAM Libya) misijas vadītāja pilnvaru termiņu (EUBAM Libya/1/2019) (OV L 316, 6.12.2019., 32. lpp.).

4

EUBAM Libya

---

| 30.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 207/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 207/34

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2020/904

(2020. gada 29. jūnijs),

ar kuru groza Lēmumu (KĀDP) 2017/1424 attiecībā uz termiņa beigu datumu atbalsta EDSO pasākumiem, kas attiecas uz kājnieku ieroču, vieglo ieroču un parastās munīcijas samazināšanu Ziemeļmaķedonijas Republikā un Gruzijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. panta 1. punktu un 31. panta 1. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2017. gada 4. augustā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2017/1424 (1), kurā ir paredzēts, ka minētā lēmuma 1. pantā minētajām darbībām ir 36 mēnešu īstenošanas laikposms, sākot no minētā lēmuma 3. panta 3. punktā minētā finansēšanas nolīguma noslēgšanas dienas. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2017. gada 4. augustā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2017/1424 (1), kurā ir paredzēts, ka minētā lēmuma 1. pantā minētajām darbībām ir 36 mēnešu īstenošanas laikposms, sākot no minētā lēmuma 3. panta 3. punktā minētā finansēšanas nolīguma noslēgšanas dienas.

| (2) | Finansēšanas nolīgums ar Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO), kas ir Lēmuma (KĀDP) 2017/1424 īstenošanas vienība, Sekretariātu tika parakstīts 2017. gada 7. septembrī, un tas zaudē spēku 2020. gada 6. septembrī. |
| --- | --- |

(2)

Finansēšanas nolīgums ar Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO), kas ir Lēmuma (KĀDP) 2017/1424 īstenošanas vienība, Sekretariātu tika parakstīts 2017. gada 7. septembrī, un tas zaudē spēku 2020. gada 6. septembrī.

| (3) | Ņemot vērā Covid-19 pandēmiju un starptautiskās ceļošanas ierobežojumus, EDSO Drošības sadarbības forums 2020. gada 27. aprīlī lūdza Lēmuma (KĀDP) 2017/1424 īstenošanas laikposmu bez papildizmaksām pagarināt par sešiem mēnešiem, līdz 2021. gada 6. martam. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā Covid-19 pandēmiju un starptautiskās ceļošanas ierobežojumus, EDSO Drošības sadarbības forums 2020. gada 27. aprīlī lūdza Lēmuma (KĀDP) 2017/1424 īstenošanas laikposmu bez papildizmaksām pagarināt par sešiem mēnešiem, līdz 2021. gada 6. martam.

| (4) | Lēmuma (KĀDP) 2017/1424 1. pantā minēto darbību turpināšanai līdz 2021. gada 6. martam nav nekādas ietekmes uz finanšu resursiem. |
| --- | --- |

(4)

Lēmuma (KĀDP) 2017/1424 1. pantā minēto darbību turpināšanai līdz 2021. gada 6. martam nav nekādas ietekmes uz finanšu resursiem.

| (5) | Būtu attiecīgi jāgroza Lēmums (KĀDP) 2017/1424, |
| --- | --- |

(5)

Būtu attiecīgi jāgroza Lēmums (KĀDP) 2017/1424,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu (KĀDP) 2017/1424 groza šādi:

| 1) | lēmuma nosaukumu aizstāj ar šādu:

  “Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/1424 (2017. gada 4. augusts) atbalstot EDSO pasākumus, lai samazinātu apdraudējumu, ko rada kājnieku ieroču un vieglo ieroču un parastās munīcijas nelikumīga tirdzniecība un pārmērīga uzkrāšana Ziemeļmaķedonijas Republikā un Gruzijā”; |
| --- | --- |

1)

lēmuma nosaukumu aizstāj ar šādu:

“Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/1424 (2017. gada 4. augusts) atbalstot EDSO pasākumus, lai samazinātu apdraudējumu, ko rada kājnieku ieroču un vieglo ieroču un parastās munīcijas nelikumīga tirdzniecība un pārmērīga uzkrāšana Ziemeļmaķedonijas Republikā un Gruzijā”;

| 2) | lēmuma 5. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Šis lēmums zaudē spēku 2021. gada 6. martā.” |
| --- | --- |

2)

lēmuma 5. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Šis lēmums zaudē spēku 2021. gada 6. martā.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2020. gada 29. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/1424 (2017. gada 4. augusts) atbalstot EDSO pasākumus, lai samazinātu apdraudējumu, ko rada kājnieku ieroču un vieglo ieroču un parastās munīcijas nelikumīga tirdzniecība un pārmērīga uzkrāšana Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā un Gruzijā (OV L 204, 5.8.2017., 82. lpp.).

1

---

| 30.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 207/35 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 207/35

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2020/905

(2020. gada 29. jūnijs),

ar kuru groza Lēmumu (KĀDP) 2017/1428, ar ko atbalsta to, ka tiek īstenots Maputu rīcības plāns, ar kuru īsteno 1997. gada Konvenciju par kājnieku mīnu izmantošanas, uzglabāšanas, ražošanas un nodošanas aizliegumu un to iznīcināšanu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. panta 1. punktu un 31. panta 1. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2017. gada 4. augustā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2017/1428 (1), kurā ir paredzēts, ka minētā lēmuma 1. pantā minētajām darbībām ir 36 mēnešu īstenošanas laikposms, sākot no minētā lēmuma 3. panta 3. punktā minētā finansēšanas nolīguma noslēgšanas dienas. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2017. gada 4. augustā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2017/1428 (1), kurā ir paredzēts, ka minētā lēmuma 1. pantā minētajām darbībām ir 36 mēnešu īstenošanas laikposms, sākot no minētā lēmuma 3. panta 3. punktā minētā finansēšanas nolīguma noslēgšanas dienas.

| (2) | Finansēšanas nolīgums ar Konvencijas par kājnieku mīnu izmantošanas, uzglabāšanas, ražošanas un nodošanas aizliegumu un to iznīcināšanu īstenošanas atbalsta vienību (ISU), kuru pārstāv Ženēvas Starptautiskais humānās atmīnēšanas centrs, kas ir Lēmuma (KĀDP) 2017/1428 īstenošanas aģentūra, tika parakstīts 2017. gada 30. oktobrī, un tas zaudē spēku 2020. gada 29. oktobrī. |
| --- | --- |

(2)

Finansēšanas nolīgums ar Konvencijas par kājnieku mīnu izmantošanas, uzglabāšanas, ražošanas un nodošanas aizliegumu un to iznīcināšanu īstenošanas atbalsta vienību (ISU), kuru pārstāv Ženēvas Starptautiskais humānās atmīnēšanas centrs, kas ir Lēmuma (KĀDP) 2017/1428 īstenošanas aģentūra, tika parakstīts 2017. gada 30. oktobrī, un tas zaudē spēku 2020. gada 29. oktobrī.

| (3) | 2020. gada 16. aprīlīISU lūdza Lēmuma (KĀDP) 2017/1428 īstenošanas laikposmu pagarināt par četriem mēnešiem, līdz 2021. gada 28. februārim, bez papildizmaksām, ņemot vērā Covid-19 pandēmiju un starptautiskās ceļošanas ierobežojumus. |
| --- | --- |

(3)

2020. gada 16. aprīlīISU lūdza Lēmuma (KĀDP) 2017/1428 īstenošanas laikposmu pagarināt par četriem mēnešiem, līdz 2021. gada 28. februārim, bez papildizmaksām, ņemot vērā Covid-19 pandēmiju un starptautiskās ceļošanas ierobežojumus.

| (4) | Lēmuma (KĀDP) 2017/1428 1. pantā minēto darbību turpināšanai līdz 2021. gada 28. februārim nav nekādas ietekmes uz finanšu resursiem. |
| --- | --- |

(4)

Lēmuma (KĀDP) 2017/1428 1. pantā minēto darbību turpināšanai līdz 2021. gada 28. februārim nav nekādas ietekmes uz finanšu resursiem.

| (5) | Būtu attiecīgi jāgroza Lēmums (KĀDP) 2017/1428, |
| --- | --- |

(5)

Būtu attiecīgi jāgroza Lēmums (KĀDP) 2017/1428,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma (KĀDP) 2017/1428 5. pantu aizstāj ar šādu:

“5. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Tas zaudē spēku 2021. gada 28. februārī.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2020. gada 29. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/1428 (2017. gada 4. augusts), ar ko atbalsta to, ka tiek īstenots Maputu rīcības plāns, ar kuru īsteno 1997. gada Konvenciju par kājnieku mīnu izmantošanas, uzglabāšanas, ražošanas un nodošanas aizliegumu un to iznīcināšanu (OV L 204, 5.8.2017., 101. lpp.).

1

---

| 30.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 207/36 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 207/36

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2020/906

(2020. gada 29. jūnijs),

ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2019/615 par Savienības atbalstu darbībām pirms Kodolieroču neizplatīšanas līguma (KNL) pušu 2020. gada pārskatīšanas konferences

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. panta 1. punktu un 31. panta 1. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2019. gada 15. aprīlī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2019/615 (1), kurā ir paredzēts, ka lēmuma 1. pantā minētajām darbībām ir 18 mēnešu īstenošanas periods, sākot no finansēšanas nolīguma noslēgšanas dienas. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2019. gada 15. aprīlī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2019/615 (1), kurā ir paredzēts, ka lēmuma 1. pantā minētajām darbībām ir 18 mēnešu īstenošanas periods, sākot no finansēšanas nolīguma noslēgšanas dienas.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Atbruņošanās lietu birojs lūdza līdz 2021. gada 16. aprīlim pagarināt Lēmuma (KĀDP) 2019/615 īstenošanas periodu. Pieprasītais pagarinājums ir saistīts ar Covid-19 pandēmiju un saskaņā ar Lēmumu (KĀDP) 2019/615 veikto darbību pagaidu apturēšanu. |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Atbruņošanās lietu birojs lūdza līdz 2021. gada 16. aprīlim pagarināt Lēmuma (KĀDP) 2019/615 īstenošanas periodu. Pieprasītais pagarinājums ir saistīts ar Covid-19 pandēmiju un saskaņā ar Lēmumu (KĀDP) 2019/615 veikto darbību pagaidu apturēšanu.

| (3) | Lēmuma (KĀDP) 2019/615 1. pantā minētās darbības, neatstājot nekādu ietekmi uz finanšu resursiem, var turpināt veikt līdz 2021. gada 16. aprīlim. |
| --- | --- |

(3)

Lēmuma (KĀDP) 2019/615 1. pantā minētās darbības, neatstājot nekādu ietekmi uz finanšu resursiem, var turpināt veikt līdz 2021. gada 16. aprīlim.

| (4) | Tādēļ Lēmums (KĀDP) 2019/615 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ Lēmums (KĀDP) 2019/615 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma (KĀDP) 2019/615 5. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

| “2. | Šis lēmums zaudē spēku 24 mēnešus pēc 3. panta 3. punktā minētā finansēšanas nolīguma noslēgšanas dienas vai sešus mēnešus pēc tā pieņemšanas, ja minētajā periodā netiek noslēgts neviens finansēšanas nolīgums.” |
| --- | --- |

“2.

Šis lēmums zaudē spēku 24 mēnešus pēc 3. panta 3. punktā minētā finansēšanas nolīguma noslēgšanas dienas vai sešus mēnešus pēc tā pieņemšanas, ja minētajā periodā netiek noslēgts neviens finansēšanas nolīgums.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2020. gada 29. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2019/615 (2019. gada 15. aprīlis) par Savienības atbalstu darbībām pirms Kodolieroču neizplatīšanas līguma (KNL) pušu 2020. gada pārskatīšanas konferences (OV L 105, 16.4.2019., 25. lpp.).

1

---

| 30.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 207/37 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 207/37

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2020/907

(2020. gada 29. jūnijs),

ar kuru groza Lēmumu 2014/512/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2014. gada 31. jūlijā pieņēma Lēmumu 2014/512/KĀDP (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2014. gada 31. jūlijā pieņēma Lēmumu 2014/512/KĀDP (1).

| (2) | Eiropadome 2015. gada 19. martā vienojās, ka tiks veikti vajadzīgie pasākumi, lai ierobežojošo pasākumu piemērošanas ilgumu skaidri saistītu ar Minskas vienošanos pilnīgu īstenošanu, paturot prātā, ka pilnīga īstenošana bija paredzēta 2015. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(2)

Eiropadome 2015. gada 19. martā vienojās, ka tiks veikti vajadzīgie pasākumi, lai ierobežojošo pasākumu piemērošanas ilgumu skaidri saistītu ar Minskas vienošanos pilnīgu īstenošanu, paturot prātā, ka pilnīga īstenošana bija paredzēta 2015. gada 31. decembrī.

| (3) | Padome 2019. gada 19. decembrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2019/2192 (2), ar ko atjaunoja Lēmumu 2014/512/KĀDP līdz 2020. gada 31. jūlijam, lai dotu tai iespēju turpināt izvērtēt Minskas vienošanos īstenošanu. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2019. gada 19. decembrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2019/2192 (2), ar ko atjaunoja Lēmumu 2014/512/KĀDP līdz 2020. gada 31. jūlijam, lai dotu tai iespēju turpināt izvērtēt Minskas vienošanos īstenošanu.

| (4) | Pēc Minskas vienošanos izvērtēšanas Padome uzskata, ka Lēmums 2014/512/KĀDP būtu jāatjauno vēl uz sešiem mēnešiem, lai dotu Padomei iespēju turpināt izvērtēt to īstenošanu. |
| --- | --- |

(4)

Pēc Minskas vienošanos izvērtēšanas Padome uzskata, ka Lēmums 2014/512/KĀDP būtu jāatjauno vēl uz sešiem mēnešiem, lai dotu Padomei iespēju turpināt izvērtēt to īstenošanu.

| (5) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2014/512/KĀDP, |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2014/512/KĀDP,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2014/512/KĀDP 9. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“1.   Šo lēmumu piemēro līdz 2021. gada 31. janvārim.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2020. gada 29. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  Padomes Lēmums 2014/512/KĀDP (2014. gada 31. jūlijs) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā (OV L 229, 31.7.2014., 13. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2019/2192 (2019. gada 19. decembris), ar kuru groza Lēmumu 2014/512/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā (OV L 330, 20.12.2019., 71. lpp.).

2

---