# Euroopa Liidu L 179/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 179 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik9. juuni 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 179

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik9. juuni 2020

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/756, 1. aprill 2020, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 II ja III lisa | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2020/757, 8. juuni 2020, millega muudetakse määrust (EL) nr 142/2011 seoses teatavate loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete jälgitavusega (
  1
  ) | 5 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/758, 4. juuni 2020, Ühendkuningriigi võetavate meetmete kohta seoses taimekahjustajatega Xylella fastidiosa ja Ceratocystis platani

  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 3604 all) | 8 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/759, 8. juuni 2020, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2016/588, et hõlmata teatavatel alternatiivkütustel töötada saavatesse sõiduautodesse paigaldatud 12-voldiste suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatorite kasutamine (
  1
  ) | 13 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/756, 1. aprill 2020, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 II ja III lisa

1

*

Komisjoni määrus (EL) 2020/757, 8. juuni 2020, millega muudetakse määrust (EL) nr 142/2011 seoses teatavate loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete jälgitavusega (
  1
  )

1

5

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/758, 4. juuni 2020, Ühendkuningriigi võetavate meetmete kohta seoses taimekahjustajatega Xylella fastidiosa ja Ceratocystis platani

  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 3604 all)

Xylella fastidiosa

Ceratocystis platani

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 3604 all)

8

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/759, 8. juuni 2020, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2016/588, et hõlmata teatavatel alternatiivkütustel töötada saavatesse sõiduautodesse paigaldatud 12-voldiste suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatorite kasutamine (
  1
  )

1

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 9.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/756,

1. aprill 2020,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 II ja III lisa

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 3 ja artikli 7 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 11 lõikega 1 vähendavad liikmesriigid III jaotise 1. peatüki alusel asjaomase kalendriaasta kohta põllumajandustootjale antavate otsetoetuste summat vähemalt 5 % võrra summa osast, mis ületab 150 000 eurot, välja arvatud juhul, kui nad kohaldavad kõnealuse artikli lõiget 3. Kõnealuse määruse artikli 7 lõike 2 kohaselt tehakse toetuste vähendamisest tekkivad hinnangulised summad kättesaadavaks liidu toetusena maaelu arengu programmide raames võetavate meetmete jaoks. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 11 lõikega 1 vähendavad liikmesriigid III jaotise 1. peatüki alusel asjaomase kalendriaasta kohta põllumajandustootjale antavate otsetoetuste summat vähemalt 5 % võrra summa osast, mis ületab 150 000 eurot, välja arvatud juhul, kui nad kohaldavad kõnealuse artikli lõiget 3. Kõnealuse määruse artikli 7 lõike 2 kohaselt tehakse toetuste vähendamisest tekkivad hinnangulised summad kättesaadavaks liidu toetusena maaelu arengu programmide raames võetavate meetmete jaoks.

| (2) | Kooskõlas määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 11 lõike 6 kolmanda lõiguga teatasid liikmesriigid komisjonile 31. detsembriks 2019 oma otsusest otsetoetuste summa vähendamise kohta ja vähendamisest tekkivad hinnangulised summad 2020. kalendriaastal. Bulgaaria, Tšehhi Vabariigi, Taani, Eesti, Iirimaa, Hispaania, Itaalia, Läti, Ungari, Madalmaade, Poola, Portugali, Slovakkia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriigi teadete kohaselt oli hinnanguline summa suurem kui null. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 11 lõike 6 kolmanda lõiguga teatasid liikmesriigid komisjonile 31. detsembriks 2019 oma otsusest otsetoetuste summa vähendamise kohta ja vähendamisest tekkivad hinnangulised summad 2020. kalendriaastal. Bulgaaria, Tšehhi Vabariigi, Taani, Eesti, Iirimaa, Hispaania, Itaalia, Läti, Ungari, Madalmaade, Poola, Portugali, Slovakkia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriigi teadete kohaselt oli hinnanguline summa suurem kui null.

| (3) | Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 14 lõike 1 kohaselt võivad liikmesriigid otsustada kasutada osa oma otsetoetuste iga-aastastest riiklikest ülemmääradest maaelu arengu meetmetest antava lisatoetusena. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 14 lõike 1 kohaselt võivad liikmesriigid otsustada kasutada osa oma otsetoetuste iga-aastastest riiklikest ülemmääradest maaelu arengu meetmetest antava lisatoetusena.

| (4) | Kooskõlas määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 14 lõike 1 kuuendale lõiguga teatasid Belgia, Taani, Saksamaa, Kreeka, Prantsusmaa, Madalmaad ja Ühendkuningriik komisjonile oma otsusest teha 2021. aastal Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) lisatoetusena kättesaadavaks teatav protsent oma 2020. kalendriaasta otsetoetuste iga-aastasest riiklikust ülemmäärast. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 14 lõike 1 kuuendale lõiguga teatasid Belgia, Taani, Saksamaa, Kreeka, Prantsusmaa, Madalmaad ja Ühendkuningriik komisjonile oma otsusest teha 2021. aastal Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) lisatoetusena kättesaadavaks teatav protsent oma 2020. kalendriaasta otsetoetuste iga-aastasest riiklikust ülemmäärast.

| (5) | Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 14 lõike 2 kohaselt võivad liikmesriigid kasutada 2020. kalendriaasta otsetoetusteks teatava summa toetusest, mida rahastatakse EAFRDst 2021. eelarveaastal. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 14 lõike 2 kohaselt võivad liikmesriigid kasutada 2020. kalendriaasta otsetoetusteks teatava summa toetusest, mida rahastatakse EAFRDst 2021. eelarveaastal.

| (6) | Kooskõlas määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 14 lõike 2 kuuenda lõiguga teatasid Horvaatia, Ungari, Malta ja Poola komisjonile oma otsusest teha teatav summa nende 2021. aasta EAFRD eraldisest kättesaadavaks 2020. kalendriaasta otsetoetustena. |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 14 lõike 2 kuuenda lõiguga teatasid Horvaatia, Ungari, Malta ja Poola komisjonile oma otsusest teha teatav summa nende 2021. aasta EAFRD eraldisest kättesaadavaks 2020. kalendriaasta otsetoetustena.

| (7) | Seega on vaja kohandada määruse (EL) nr 1307/2013 II ja III lisa, et inkorporeerida kavandatavad muudatused iga-aastastes riiklikes ülemmäärades ja iga-aastastes otsetoetuste netoülemmäärades. |
| --- | --- |

(7)

Seega on vaja kohandada määruse (EL) nr 1307/2013 II ja III lisa, et inkorporeerida kavandatavad muudatused iga-aastastes riiklikes ülemmäärades ja iga-aastastes otsetoetuste netoülemmäärades.

| (8) | Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu artikli 137 lõike 1 teise lõigu kohaselt ei kohaldata määrust (EL) nr 1307/2013, nagu seda kohaldatakse 2020. aastal, Ühendkuningriigis taotlusaasta 2020 suhtes. Seetõttu ei ole vaja kehtestada Ühendkuningriigile 2020. aastaks uusi ülemmäärasid. |
| --- | --- |

(8)

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu artikli 137 lõike 1 teise lõigu kohaselt ei kohaldata määrust (EL) nr 1307/2013, nagu seda kohaldatakse 2020. aastal, Ühendkuningriigis taotlusaasta 2020 suhtes. Seetõttu ei ole vaja kehtestada Ühendkuningriigile 2020. aastaks uusi ülemmäärasid.

| (9) | Määruse (EL) nr 1307/2013 II ja III lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EL) nr 1307/2013 II ja III lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (10) | Kuna käesoleva määrusega tehtud muudatused mõjutavad määruse (EL) nr 1307/2013 kohaldamist 2020. aastal, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2020, |
| --- | --- |

(10)

Kuna käesoleva määrusega tehtud muudatused mõjutavad määruse (EL) nr 1307/2013 kohaldamist 2020. aastal, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2020,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 1307/2013 II ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2020.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. aprill 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 608.

1

---

LISA

Määruse (EL) nr 1307/2013 II ja III lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | II lisas asendatakse aastat 2020 käsitlev veerg järgmisega:






  „Kalendriaasta | 2020 |
| --- | --- | --- |
| Belgia | 481 857 |
| Bulgaaria | 796 292 |
| Tšehhi | 872 809 |
| Taani | 818 757 |
| Saksamaa | 4 717 291 |
| Eesti | 169 366 |
| Iirimaa | 1 211 066 |
| Kreeka | 1 834 618 |
| Hispaania | 4 893 433 |
| Prantsusmaa | 6 877 179 |
| Horvaatia | 332 080 |
| Itaalia | 3 704 337 |
| Küpros | 48 643 |
| Läti | 302 754 |
| Leedu | 517 028 |
| Luksemburg | 33 432 |
| Ungari | 1 331 588 |
| Malta | 5 244 |
| Madalmaad | 660 870 |
| Austria | 691 738 |
| Poola | 3 390 991 |
| Portugal | 599 355 |
| Rumeenia | 1 903 195 |
| Sloveenia | 134 278 |
| Slovakkia | 394 385 |
| Soome | 524 631 |
| Rootsi | 699 768 |
| Ühendkuningriik | –“ |

1)

II lisas asendatakse aastat 2020 käsitlev veerg järgmisega:

„Kalendriaasta

2020

Belgia

481 857

Bulgaaria

796 292

Tšehhi

872 809

Taani

818 757

Saksamaa

4 717 291

Eesti

169 366

Iirimaa

1 211 066

Kreeka

1 834 618

Hispaania

4 893 433

Prantsusmaa

6 877 179

Horvaatia

332 080

Itaalia

3 704 337

Küpros

48 643

Läti

302 754

Leedu

517 028

Luksemburg

33 432

Ungari

1 331 588

Malta

5 244

Madalmaad

660 870

Austria

691 738

Poola

3 390 991

Portugal

599 355

Rumeenia

1 903 195

Sloveenia

134 278

Slovakkia

394 385

Soome

524 631

Rootsi

699 768

Ühendkuningriik

–“

| 2) | III lisas asendatakse aastat 2020 käsitlev veerg järgmisega:






  „Kalendriaasta | 2020 |
| --- | --- | --- |
| Belgia | 481,9 |
| Bulgaaria | 796,7 |
| Tšehhi | 871,8 |
| Taani | 818,1 |
| Saksamaa | 4 717,3 |
| Eesti | 169,4 |
| Iirimaa | 1 211,1 |
| Kreeka | 2 022,5 |
| Hispaania | 4 953,8 |
| Prantsusmaa | 6 877,2 |
| Horvaatia | 332,1 |
| Itaalia | 3 698,3 |
| Küpros | 48,6 |
| Läti | 302,5 |
| Leedu | 517,0 |
| Luksemburg | 33,4 |
| Ungari | 1 301,4 |
| Malta | 5,2 |
| Madalmaad | 660,8 |
| Austria | 691,7 |
| Poola | 3 375,7 |
| Portugal | 599,5 |
| Rumeenia | 1 903,2 |
| Sloveenia | 134,3 |
| Slovakkia | 392,6 |
| Soome | 524,6 |
| Rootsi | 699,8 |
| Ühendkuningriik | –“ |

2)

III lisas asendatakse aastat 2020 käsitlev veerg järgmisega:

„Kalendriaasta

2020

Belgia

481,9

Bulgaaria

796,7

Tšehhi

871,8

Taani

818,1

Saksamaa

4 717,3

Eesti

169,4

Iirimaa

1 211,1

Kreeka

2 022,5

Hispaania

4 953,8

Prantsusmaa

6 877,2

Horvaatia

332,1

Itaalia

3 698,3

Küpros

48,6

Läti

302,5

Leedu

517,0

Luksemburg

33,4

Ungari

1 301,4

Malta

5,2

Madalmaad

660,8

Austria

691,7

Poola

3 375,7

Portugal

599,5

Rumeenia

1 903,2

Sloveenia

134,3

Slovakkia

392,6

Soome

524,6

Rootsi

699,8

Ühendkuningriik

–“

---

| 9.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2020/757,

8. juuni 2020,

millega muudetakse määrust (EL) nr 142/2011 seoses teatavate loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete jälgitavusega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002, (1) eriti selle artikli 21 lõike 6 punkti d ja artikli 31 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EL) nr 142/2011 (2) on sätestatud määruse (EÜ) nr 1069/2009 rakenduseeskirjad, sealhulgas loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete jälgitavusega seotud nõuded. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EL) nr 142/2011 (2) on sätestatud määruse (EÜ) nr 1069/2009 rakenduseeskirjad, sealhulgas loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete jälgitavusega seotud nõuded.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 7 lõikele 2 liigitatakse loomsetest kõrvalsaadustest saadud tooted samasse kategooriasse kui kõrvalsaadused, millest need on saadud. Teatavatel tingimustel võivad kalaõlid ja kalajahu siiski sisaldada teatavaid jääke suuremas kontsentratsioonis kui inimtoiduks kõlblikud kalatooted või kala, millest need on ekstraheeritud, ning vajada enne söödana kasutamist detoksifitseerimist. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 7 lõikele 2 liigitatakse loomsetest kõrvalsaadustest saadud tooted samasse kategooriasse kui kõrvalsaadused, millest need on saadud. Teatavatel tingimustel võivad kalaõlid ja kalajahu siiski sisaldada teatavaid jääke suuremas kontsentratsioonis kui inimtoiduks kõlblikud kalatooted või kala, millest need on ekstraheeritud, ning vajada enne söödana kasutamist detoksifitseerimist.

| (3) | Komisjoni määruses (EL) 2015/786 (3) on määratletud söödaks ette nähtud toodete suhtes kohaldatavate detoksifitseerimisprotsesside vastuvõetavuse kriteeriumid. Kolmanda kategooria materjali hulka kuuluvate kalaõlide ja kalajahu detoksifitseerimise protsesse käsitlevate nõuete ja vastuvõetavuskriteeriumidega, mis on sätestatud määruses (EL) 2015/786, tuleks tagada, et söödas sisalduvad 3. kategooria materjali hulka kuuluvad detoksifitseeritud kalaõlid ja kalajahu ei ohusta loomade ega inimeste tervist ega keskkonda ning et detoksifitseerimisprotsess ei põhjusta kahjulikke muutusi sööda omadustes. Seepärast võib pädev asutus lubada detoksifitseerimist oma liikmesriigi territooriumil, ent puuduvad ühtlustatud eeskirjad kõnealuse materjali saatmiseks teise liikmesriiki detoksifitseerimise eesmärgil. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni määruses (EL) 2015/786 (3) on määratletud söödaks ette nähtud toodete suhtes kohaldatavate detoksifitseerimisprotsesside vastuvõetavuse kriteeriumid. Kolmanda kategooria materjali hulka kuuluvate kalaõlide ja kalajahu detoksifitseerimise protsesse käsitlevate nõuete ja vastuvõetavuskriteeriumidega, mis on sätestatud määruses (EL) 2015/786, tuleks tagada, et söödas sisalduvad 3. kategooria materjali hulka kuuluvad detoksifitseeritud kalaõlid ja kalajahu ei ohusta loomade ega inimeste tervist ega keskkonda ning et detoksifitseerimisprotsess ei põhjusta kahjulikke muutusi sööda omadustes. Seepärast võib pädev asutus lubada detoksifitseerimist oma liikmesriigi territooriumil, ent puuduvad ühtlustatud eeskirjad kõnealuse materjali saatmiseks teise liikmesriiki detoksifitseerimise eesmärgil.

| (4) | Põllumajandusloomade söötmiseks ette nähtud teatavate kalaõlide ja kalajahu detoksifitseerimise lubamiseks tuleks kehtestada nõuded ülemäärase jääkide sisaldusega kalaõlide ja kalajahu saatmiseks teise liikmesriiki Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 183/2005 (4) kohaselt tunnustatud ettevõtetes detoksifitseerimiseks. Seepärast peaksid liikmesriigid vajaduse korral lubama pärast riskihindamist vedada söödamaterjali tootmiseks ette nähtud kalaõlisid ja kalajahu, mis sisaldavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/32/EÜ (5) tähenduses ülemäärases koguses dioksiine ja/või polüklooritud bifenüüle (PCBsid), teisest liikmesriigist nende territooriumil asuvasse detoksifitseerimise läbiviimiseks registreeritud või tunnustatud ettevõttesse. |
| --- | --- |

(4)

Põllumajandusloomade söötmiseks ette nähtud teatavate kalaõlide ja kalajahu detoksifitseerimise lubamiseks tuleks kehtestada nõuded ülemäärase jääkide sisaldusega kalaõlide ja kalajahu saatmiseks teise liikmesriiki Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 183/2005 (4) kohaselt tunnustatud ettevõtetes detoksifitseerimiseks. Seepärast peaksid liikmesriigid vajaduse korral lubama pärast riskihindamist vedada söödamaterjali tootmiseks ette nähtud kalaõlisid ja kalajahu, mis sisaldavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/32/EÜ (5) tähenduses ülemäärases koguses dioksiine ja/või polüklooritud bifenüüle (PCBsid), teisest liikmesriigist nende territooriumil asuvasse detoksifitseerimise läbiviimiseks registreeritud või tunnustatud ettevõttesse.

| (5) | Käesoleva määruse sätete kohast detoksifitseerimist ei tuleks siiski kohaldada 3. kategooria materjali hulka kuuluvate juba turule lastud kalaõlide ja kalajahu puhul, milles on ametliku kontrolli käigus tuvastatud ülemäärases koguses dioksiine ja/või polüklooritud bifenüüle (PCBsid). |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määruse sätete kohast detoksifitseerimist ei tuleks siiski kohaldada 3. kategooria materjali hulka kuuluvate juba turule lastud kalaõlide ja kalajahu puhul, milles on ametliku kontrolli käigus tuvastatud ülemäärases koguses dioksiine ja/või polüklooritud bifenüüle (PCBsid).

| (6) | Määruse (EL) nr 142/2011 artiklit 21 ja VIII lisa tuleks vastavalt muuta, et lisada nõuded loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete saatmiseks teise liikmesriiki detoksifitseerimise eesmärgil. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EL) nr 142/2011 artiklit 21 ja VIII lisa tuleks vastavalt muuta, et lisada nõuded loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete saatmiseks teise liikmesriiki detoksifitseerimise eesmärgil.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 142/2011 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 21 lisatakse järgmine lõige:

  „3.   Söödamaterjali tootmiseks kasutatavate 3. kategooria materjali hulka kuuluvate kalaõlide ja kalajahu, välja arvatud kolmandast riigist imporditud kalaõlide ja kalajahu vedamine kalajahu ja kalaõli tootmiseks tunnustuse saanud töötlemisettevõttest söödatootmisettevõttesse, mis on registreeritud või saanud tunnustuse kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1069/2009 ning mis on saanud komisjoni määruses (EL) 2015/786 (*1) osutatud protsesside kohase detoksifitseerimise läbiviimiseks tunnustuse vastavalt määruse (EÜ) nr 183/2005 artikli 10 lõikele 3 mõnes muus liikmesriigis, toimub kooskõlas VIII lisa VII peatükis sätestatud eeskirjadega.


  (*1)  Komisjoni 19. mai 2015. aasta määrus (EL) 2015/786, millega määratletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/32/EÜ määratletud loomasööda detoksifitseerimismenetluste vastuvõetavusnõuded (ELT L 125, 21.5.2015, lk 10).“
  " |
| --- | --- |

1)

Artiklisse 21 lisatakse järgmine lõige:

„3.   Söödamaterjali tootmiseks kasutatavate 3. kategooria materjali hulka kuuluvate kalaõlide ja kalajahu, välja arvatud kolmandast riigist imporditud kalaõlide ja kalajahu vedamine kalajahu ja kalaõli tootmiseks tunnustuse saanud töötlemisettevõttest söödatootmisettevõttesse, mis on registreeritud või saanud tunnustuse kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1069/2009 ning mis on saanud komisjoni määruses (EL) 2015/786 (*1) osutatud protsesside kohase detoksifitseerimise läbiviimiseks tunnustuse vastavalt määruse (EÜ) nr 183/2005 artikli 10 lõikele 3 mõnes muus liikmesriigis, toimub kooskõlas VIII lisa VII peatükis sätestatud eeskirjadega.

(*1)  Komisjoni 19. mai 2015. aasta määrus (EL) 2015/786, millega määratletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/32/EÜ määratletud loomasööda detoksifitseerimismenetluste vastuvõetavusnõuded (ELT L 125, 21.5.2015, lk 10).“
  "

*1

| 2) | VIII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

2)

VIII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. juuni 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 300, 14.11.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 25. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 142/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad, ja nõukogu direktiivi 97/78/EÜ seoses teatavate selle direktiivi alusel piiril toimuvast veterinaarkontrollist vabastatud proovide ja näidistega (ELT L 54, 26.2.2011, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 19. mai 2015. aasta määrus (EL) 2015/786, millega määratletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/32/EÜ määratletud loomasööda detoksifitseerimismenetluste vastuvõetavusnõuded (ELT L 125, 21.5.2015, lk 10).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. jaanuari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 183/2005, millega kehtestatakse söödahügieeni nõuded (ELT L 35, 8.2.2005, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. mai 2002. aasta direktiiv 2002/32/EÜ loomatoidus leiduvate soovimatute ainete kohta – nõukogu avaldus (EÜT L 140, 30.5.2002, lk 10).

5

---

LISA

Määruse (EL) nr 142/2011 VIII lisasse lisatakse järgmine tekst:

„VII peatükk

SÖÖDAMATERJALI TOOTMISEKS ETTE NÄHTUD KALAÕLIDE JA KALAJAHU TRANSPORT DETOKSIFITSEERIMISETTEVÕTTESSE

| 1. | Käitlejad, kes soovivad vedada 3. kategooria materjali hulka kuuluvaid söödamaterjali tootmiseks kasutatavaid kalaõlisid ja kalajahu nende tootmiseks tunnustuse saanud töötlemisettevõttest söödatootmisettevõttesse, mis on registreeritud või saanud tunnustuse kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1069/2009 ning mis on saanud komisjoni määruses (EL) 2015/786 osutatud protsesside kohase detoksifitseerimise läbiviimiseks tunnustuse vastavalt määruse (EÜ) nr 183/2005 artikli 10 lõikele 3 mõnes muus liikmesriigis, taotlevad sihtkoha pädevalt asutuselt saadetise aktsepteerimist.
  Taotluse esitamiseks kasutatakse määruse (EL) nr 142/2011 XVI lisa III peatüki 10. jaos esitatud standardvormi. |
| --- | --- |

1.

Käitlejad, kes soovivad vedada 3. kategooria materjali hulka kuuluvaid söödamaterjali tootmiseks kasutatavaid kalaõlisid ja kalajahu nende tootmiseks tunnustuse saanud töötlemisettevõttest söödatootmisettevõttesse, mis on registreeritud või saanud tunnustuse kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1069/2009 ning mis on saanud komisjoni määruses (EL) 2015/786 osutatud protsesside kohase detoksifitseerimise läbiviimiseks tunnustuse vastavalt määruse (EÜ) nr 183/2005 artikli 10 lõikele 3 mõnes muus liikmesriigis, taotlevad sihtkoha pädevalt asutuselt saadetise aktsepteerimist.

Taotluse esitamiseks kasutatakse määruse (EL) nr 142/2011 XVI lisa III peatüki 10. jaos esitatud standardvormi.

| 2. | Punktis 1 osutatud sihtliikmesriigi pädev asutus teavitab käitlejat oma otsusest asjaomase saadetise kohta, saates punkti 1 teises lõigus osutatud taotluse asjakohaselt täidetuna tagasi. |
| --- | --- |

2.

Punktis 1 osutatud sihtliikmesriigi pädev asutus teavitab käitlejat oma otsusest asjaomase saadetise kohta, saates punkti 1 teises lõigus osutatud taotluse asjakohaselt täidetuna tagasi.

| 3. | Päritoluliikmesriigi pädev asutus teavitab sihtliikmesriigi pädevat asutust otsuse 2004/292/EÜ kohaselt süsteemi TRACES kaudu iga saadetise lähetamisest. |
| --- | --- |

3.

Päritoluliikmesriigi pädev asutus teavitab sihtliikmesriigi pädevat asutust otsuse 2004/292/EÜ kohaselt süsteemi TRACES kaudu iga saadetise lähetamisest.

| 4. | Käesoleva peatüki punkte 1–3 ei kohaldata 3. kategooria materjali hulka kuuluvate kalaõlide ja kalajahu puhul, mis on sööda tootmiseks turule lastud ja milles on ametliku kontrolli käigus tuvastatud ülemäärases koguses dioksiine ja/või polüklooritud bifenüüle (PCBsid).“ |
| --- | --- |

4.

Käesoleva peatüki punkte 1–3 ei kohaldata 3. kategooria materjali hulka kuuluvate kalaõlide ja kalajahu puhul, mis on sööda tootmiseks turule lastud ja milles on ametliku kontrolli käigus tuvastatud ülemäärases koguses dioksiine ja/või polüklooritud bifenüüle (PCBsid).“

---

OTSUSED

| 9.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/8

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/758,

4. juuni 2020,

Ühendkuningriigi võetavate meetmete kohta seoses taimekahjustajatega Xylella fastidiosa ja Ceratocystis platani

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 3604 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta määrust (EL) 2016/2031, mis käsitleb taimekahjustajatevastaseid kaitsemeetmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 228/2013, (EL) nr 652/2014 ja (EL) nr 1143/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 69/464/EMÜ, 74/647/EMÜ, 93/85/EMÜ, 98/57/EÜ, 2000/29/EÜ, 2006/91/EÜ ja 2007/33/EÜ, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 4 koostoimes Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (2) artikliga 131,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu artikli 127 lõikele 1 kohaldatakse kõnealuses lepingus sätestatud üleminekuperioodil liidu õigust Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis. Kõnealune üleminekuperiood lõpeb 31. detsembril 2020. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu artikli 127 lõikele 1 kohaldatakse kõnealuses lepingus sätestatud üleminekuperioodil liidu õigust Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis. Kõnealune üleminekuperiood lõpeb 31. detsembril 2020.

| (2) | Kooskõlas määruse (EL) 2016/2031 artikli 52 lõikega 1 teatas Ühendkuningriik 10. märtsil 2020 komisjonile liidu meetmest, mida liit peaks tema arvates võtma muu hulgas taimekahjustajate Xylella fastidiosa ja Ceratocystis platani (edaspidi „määratletud taimekahjustajad“) vastu. Vastavalt kõnealuse määruse artikli 52 lõikele 2 on Ühendkuningriik teatanud ka ajutistest riiklikest meetmetest, mida ta kavatseb võtta seni, kuni sellised meetmed puuduvad. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EL) 2016/2031 artikli 52 lõikega 1 teatas Ühendkuningriik 10. märtsil 2020 komisjonile liidu meetmest, mida liit peaks tema arvates võtma muu hulgas taimekahjustajate Xylella fastidiosa ja Ceratocystis platani (edaspidi „määratletud taimekahjustajad“) vastu. Vastavalt kõnealuse määruse artikli 52 lõikele 2 on Ühendkuningriik teatanud ka ajutistest riiklikest meetmetest, mida ta kavatseb võtta seni, kuni sellised meetmed puuduvad.

| (3) | Taimekahjustaja Xylella fastidiosa kohta märkis Ühendkuningriik, et nakatunud oliivipuude avastamine Belgia poolt 2018. aastal ja Vinca hiljutine juhtum Itaalias 2019. aastal osutavad riskile, et Ühendkuningriigi territooriumil veetakse nakatunud taimi, millel puuduvad nähtavad sümptomid. Lisaks sellele väitis Ühendkuningriik, et praegu kõnealuse kahjustaja suhtes võetavates liidu meetmetes ei arvestata tema poolt kahjustaja Xylella fastidiosa kohta tehtud riskihindamises (3) esile tõstetud riske, ning et puuduvad tõendid selle kohta, et liidu meetmete praegune läbivaatamine hõlmaks Ühendkuningriigi poolt varem välja pakutud nõudeid. Ta märkis ka, et komisjoni rakendusotsuses (EL) 2015/789 (4) sätestatud liidu praegused meetmed kahjustaja Xylella fastidiosa vastu ja liikmesriikidele arvamuste vahetamiseks esitatud õigusakti eelnõu, mille eesmärk on kõnealune otsus kehtetuks tunnistada, ei vasta vajadusele rangemate nõuete järele seoses kõnealuste peremeesliikidega. Sellest lähtuvalt väitis Ühendkuningriik, et taimekahjustajaga seotud risk on endiselt vastuvõetamatu ning et seepärast kavatseb ta kehtestada määruse (EL) 2016/2031 artikli 52 kohased riiklikud meetmed, kuna liit ei ole tema poolt soovitud asjakohaseid nõudeid kehtestanud. |
| --- | --- |

(3)

Taimekahjustaja Xylella fastidiosa kohta märkis Ühendkuningriik, et nakatunud oliivipuude avastamine Belgia poolt 2018. aastal ja Vinca hiljutine juhtum Itaalias 2019. aastal osutavad riskile, et Ühendkuningriigi territooriumil veetakse nakatunud taimi, millel puuduvad nähtavad sümptomid. Lisaks sellele väitis Ühendkuningriik, et praegu kõnealuse kahjustaja suhtes võetavates liidu meetmetes ei arvestata tema poolt kahjustaja Xylella fastidiosa kohta tehtud riskihindamises (3) esile tõstetud riske, ning et puuduvad tõendid selle kohta, et liidu meetmete praegune läbivaatamine hõlmaks Ühendkuningriigi poolt varem välja pakutud nõudeid. Ta märkis ka, et komisjoni rakendusotsuses (EL) 2015/789 (4) sätestatud liidu praegused meetmed kahjustaja Xylella fastidiosa vastu ja liikmesriikidele arvamuste vahetamiseks esitatud õigusakti eelnõu, mille eesmärk on kõnealune otsus kehtetuks tunnistada, ei vasta vajadusele rangemate nõuete järele seoses kõnealuste peremeesliikidega. Sellest lähtuvalt väitis Ühendkuningriik, et taimekahjustajaga seotud risk on endiselt vastuvõetamatu ning et seepärast kavatseb ta kehtestada määruse (EL) 2016/2031 artikli 52 kohased riiklikud meetmed, kuna liit ei ole tema poolt soovitud asjakohaseid nõudeid kehtestanud.

| (4) | Ühendkuningriik osutas ka sellele, et tema kavandatud meetmega keelatakse muu hulgas taimede Coffea ja Polygala myrtifolia L. (v.a viljad või seemned) kolmandatest riikidest (sealhulgas liidust) Ühendkuningriiki sissetoomine. Ühtlasi teatas ta nõudest, et taimede Olea europaea L., Lavandula, Nerium oleander L., Prunus dulcis L. ja Rosmarinus officinalis L. (v.a viljad või seemned), mis on kasvanud liidu piirkondades, kus kahjustajat ei ole teadaolevalt esinenud, Ühendkuningriiki sissetoomine või vedu on lubatud üksnes juhul, kui kõnealused taimed on ekspordile eelnenud vähemalt ühe aasta jooksul kasvanud registreeritud ja järelvalve all olevas tootmiskohas ning nende tootmiskoha ümber on 200 meetri ulatuses teadaolevalt kahjustajavaba tsoon, iga-aastased kontrollid põhinevad intensiivsel proovide võtmisel ja proovide analüüsimisel ning täiendav kontroll on tehtud vahetult enne nende vedu. Kui taimede Lavandula, Nerium oleander L. ja Rosmarinus officinalis L. juurdumata pistikud tuuakse sisse või veetakse Ühendkuningriiki, peavad need pistikud olema saadud eespool nimetatud tingimustele vastavatest emataimedest. Piirkondade puhul, kus taimekahjustajat teadaolevalt esineb, on liidust taimede Olea europaea L. ja Prunus dulcis L. import Ühendkuningriiki lubatud üksnes juhul, kui need on füüsiliselt kaitstud alal kasvanud ekspordile eelnenud neli aastat või nooremate taimede puhul kogu nende eluaja jooksul. |
| --- | --- |

(4)

Ühendkuningriik osutas ka sellele, et tema kavandatud meetmega keelatakse muu hulgas taimede Coffea ja Polygala myrtifolia L. (v.a viljad või seemned) kolmandatest riikidest (sealhulgas liidust) Ühendkuningriiki sissetoomine. Ühtlasi teatas ta nõudest, et taimede Olea europaea L., Lavandula, Nerium oleander L., Prunus dulcis L. ja Rosmarinus officinalis L. (v.a viljad või seemned), mis on kasvanud liidu piirkondades, kus kahjustajat ei ole teadaolevalt esinenud, Ühendkuningriiki sissetoomine või vedu on lubatud üksnes juhul, kui kõnealused taimed on ekspordile eelnenud vähemalt ühe aasta jooksul kasvanud registreeritud ja järelvalve all olevas tootmiskohas ning nende tootmiskoha ümber on 200 meetri ulatuses teadaolevalt kahjustajavaba tsoon, iga-aastased kontrollid põhinevad intensiivsel proovide võtmisel ja proovide analüüsimisel ning täiendav kontroll on tehtud vahetult enne nende vedu. Kui taimede Lavandula, Nerium oleander L. ja Rosmarinus officinalis L. juurdumata pistikud tuuakse sisse või veetakse Ühendkuningriiki, peavad need pistikud olema saadud eespool nimetatud tingimustele vastavatest emataimedest. Piirkondade puhul, kus taimekahjustajat teadaolevalt esineb, on liidust taimede Olea europaea L. ja Prunus dulcis L. import Ühendkuningriiki lubatud üksnes juhul, kui need on füüsiliselt kaitstud alal kasvanud ekspordile eelnenud neli aastat või nooremate taimede puhul kogu nende eluaja jooksul.

| (5) | Seoses kahjustajaga Ceratocystis platani märkis Ühendkuningriik, et pärast kõnealuse taimekahjustaja ümberliigitamist liidu karantiinseks taimekahjustajaks vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2019/2072 (5) on kaitstavate piirkondade märked tühistatud, ning nüüd on võimalik vedada perekonda Platanus kuuluvaid puid tootmiskohtadest, mis asuvad erinõuetele vastavates nakkuspiirkondades. Ühendkuningriigi sõnul ei saa rakendusmääruse (EL) 2019/2072 XIII lisa punktis 17 esitatud uute nõuetega, millega nähakse ette täiendav võimalus, et taimi võib kasvatada kõnealusest taimekahjustajast vabas tootmiskohas, tagada samasugust taimetervise kaitse taset kui nõudega, et taimi tuleb kasvatada taimekahjustajast vabas piirkonnas, võttes arvesse ka seda, et Prantsusmaal on kinnitust leidnud taimekahjustaja uued leiud. |
| --- | --- |

(5)

Seoses kahjustajaga Ceratocystis platani märkis Ühendkuningriik, et pärast kõnealuse taimekahjustaja ümberliigitamist liidu karantiinseks taimekahjustajaks vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2019/2072 (5) on kaitstavate piirkondade märked tühistatud, ning nüüd on võimalik vedada perekonda Platanus kuuluvaid puid tootmiskohtadest, mis asuvad erinõuetele vastavates nakkuspiirkondades. Ühendkuningriigi sõnul ei saa rakendusmääruse (EL) 2019/2072 XIII lisa punktis 17 esitatud uute nõuetega, millega nähakse ette täiendav võimalus, et taimi võib kasvatada kõnealusest taimekahjustajast vabas tootmiskohas, tagada samasugust taimetervise kaitse taset kui nõudega, et taimi tuleb kasvatada taimekahjustajast vabas piirkonnas, võttes arvesse ka seda, et Prantsusmaal on kinnitust leidnud taimekahjustaja uued leiud.

| (6) | Nende kaalutluste põhjal tegi Ühendkuningriik oma meetmetes ettepaneku, et perekonna Platanus L. istutamiseks ettenähtud taimed (v.a seemned), peavad olema kogu oma eluaja kasvanud taimekahjustajast vabas piirkonnas või liidu kaitstavas piirkonnas. |
| --- | --- |

(6)

Nende kaalutluste põhjal tegi Ühendkuningriik oma meetmetes ettepaneku, et perekonna Platanus L. istutamiseks ettenähtud taimed (v.a seemned), peavad olema kogu oma eluaja kasvanud taimekahjustajast vabas piirkonnas või liidu kaitstavas piirkonnas.

| (7) | Ühendkuningriigi kavandatud meetmetes on ka täpsustatud, et taimekahjustajate Xylella fastidiosa ja Ceratocystis platani suhtes tema poolt kehtestatud meetmetele vastavaid taimi tohib Ühendkuningriiki vedada üksnes juhul, kui nendega on kaasas ametlik kinnitus vastavuse kohta eespool nimetatud nõuetele. |
| --- | --- |

(7)

Ühendkuningriigi kavandatud meetmetes on ka täpsustatud, et taimekahjustajate Xylella fastidiosa ja Ceratocystis platani suhtes tema poolt kehtestatud meetmetele vastavaid taimi tohib Ühendkuningriiki vedada üksnes juhul, kui nendega on kaasas ametlik kinnitus vastavuse kohta eespool nimetatud nõuetele.

| (8) | Ühendkuningriigi teatis sisaldas ka ettepanekuid seoses taimekahjustajate Agrilus planipennis ja Candidatus Phytoplasma ulmi vastaste meetmetega, mis on kehtivatest liidu eeskirjadest rangemad. Komisjon kaalub neid meetmeid ja arutab neid alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees kõnealuste meetmete läbivaatamise raames. |
| --- | --- |

(8)

Ühendkuningriigi teatis sisaldas ka ettepanekuid seoses taimekahjustajate Agrilus planipennis ja Candidatus Phytoplasma ulmi vastaste meetmetega, mis on kehtivatest liidu eeskirjadest rangemad. Komisjon kaalub neid meetmeid ja arutab neid alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees kõnealuste meetmete läbivaatamise raames.

| (9) | Ühendkuningriik teatas 1. aprillil 2020 komisjonile, et riiklikud meetmed seoses kõnealuste määratletud taimekahjustajatega jõustuvad 21. aprillil 2020, neid kohaldatakse esialgu Inglismaal ja nende kohaldamist laiendatakse varsti ka muudele Ühendkuningriigi osadele. |
| --- | --- |

(9)

Ühendkuningriik teatas 1. aprillil 2020 komisjonile, et riiklikud meetmed seoses kõnealuste määratletud taimekahjustajatega jõustuvad 21. aprillil 2020, neid kohaldatakse esialgu Inglismaal ja nende kohaldamist laiendatakse varsti ka muudele Ühendkuningriigi osadele.

| (10) | Ühendkuningriigi esitatud andmete põhjal jõudis komisjon kooskõlas artikli 52 lõikega 3 järeldusele, et selles osutatud riski on piisavalt vähendatud rakendusotsuse (EL) 2015/789 artikliga 9 Xylella fastidiosa puhul ja rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VIII lisa punktiga 17 Ceratocystis platani puhul. Eelkõige leidis komisjon, et puuduvad uued teaduslikud ja tehnilised tõendid, mis õigustaksid kõnealuste meetmete muutmist. Komisjon teavitas ka liikmesriike Ühendkuningriigi teatisest ja palus neil esitada oma seisukohad 24. aprilliks 2020. |
| --- | --- |

(10)

Ühendkuningriigi esitatud andmete põhjal jõudis komisjon kooskõlas artikli 52 lõikega 3 järeldusele, et selles osutatud riski on piisavalt vähendatud rakendusotsuse (EL) 2015/789 artikliga 9 Xylella fastidiosa puhul ja rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VIII lisa punktiga 17 Ceratocystis platani puhul. Eelkõige leidis komisjon, et puuduvad uued teaduslikud ja tehnilised tõendid, mis õigustaksid kõnealuste meetmete muutmist. Komisjon teavitas ka liikmesriike Ühendkuningriigi teatisest ja palus neil esitada oma seisukohad 24. aprilliks 2020.

| (11) | Komisjon palus 3. aprillil 2020 Ühendkuningriigil eespool nimetatud meetmete vastuvõtmine viivitamata edasi lükata. Komisjon teavitas Ühendkuningriiki ka sellest, et asjaomastele kaupadele lisatava täiendava kinnituse nõue ei ole taimede liidusisese vedamise puhul reguleeritud kooskõlas määruse (EL) 2016/2031 sätetega. Samuti jättis komisjon endale võimaluse võtta vastu õigusakt vastavalt kõnealuse määruse artikli 52 lõikele 4. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon palus 3. aprillil 2020 Ühendkuningriigil eespool nimetatud meetmete vastuvõtmine viivitamata edasi lükata. Komisjon teavitas Ühendkuningriiki ka sellest, et asjaomastele kaupadele lisatava täiendava kinnituse nõue ei ole taimede liidusisese vedamise puhul reguleeritud kooskõlas määruse (EL) 2016/2031 sätetega. Samuti jättis komisjon endale võimaluse võtta vastu õigusakt vastavalt kõnealuse määruse artikli 52 lõikele 4.

| (12) | Ühendkuningriik vastas 20. aprillil 2020 oma täiendavate põhjendustega selle kohta, miks ta peab riiklike meetmete eelnõu vastuvõtmist vajalikuks. |
| --- | --- |

(12)

Ühendkuningriik vastas 20. aprillil 2020 oma täiendavate põhjendustega selle kohta, miks ta peab riiklike meetmete eelnõu vastuvõtmist vajalikuks.

| (13) | Taimekahjustaja Xylella fastidiosa puhul viitas ta leidudele liidu taimsel materjalil, millega on kaubeldud või mis on ette nähtud kauplemiseks (nt kõnealuse taimekahjustaja avastamine Belgias), ning Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet“) järeldustele selliste ajavahemike kohta, mille jooksul taimekahjustaja põhjustatud sümptomeid ei esine (edaspidi „asümptomaatilised perioodid“), aga mida ei ole liidu õigusaktides kajastatud. Ühendkuningriigi sõnul viitavad mõlemad aspektid endiselt riskile, et liidust tuuakse sisse nakatunud materjali (sealhulgas asümptomaatilist materjali). |
| --- | --- |

(13)

Taimekahjustaja Xylella fastidiosa puhul viitas ta leidudele liidu taimsel materjalil, millega on kaubeldud või mis on ette nähtud kauplemiseks (nt kõnealuse taimekahjustaja avastamine Belgias), ning Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet“) järeldustele selliste ajavahemike kohta, mille jooksul taimekahjustaja põhjustatud sümptomeid ei esine (edaspidi „asümptomaatilised perioodid“), aga mida ei ole liidu õigusaktides kajastatud. Ühendkuningriigi sõnul viitavad mõlemad aspektid endiselt riskile, et liidust tuuakse sisse nakatunud materjali (sealhulgas asümptomaatilist materjali).

| (14) | Seoses taimekahjustajaga Ceratocystis platani märkis Ühendkuningriik veel, et tema meetmega reageeritakse olukorrale, mis on tekkinud pärast täiendava teabe esitamist alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele 2019. aasta novembris. Selles täiendavas teabes käsitleti uusi leide taimekahjustaja esinemise kohta Prantsusmaal, kusjuures varasemate leidudega võrreldes olid nakkuskolded rohkem põhja pool ja puudusid kinnitatud tõendid nakkusallika kohta. Ühendkuningriigi andmetel toob taimekahjustaja levimine põhja suunas ja ebakindlus selle levimisviiside suhtes esile kõnealusest kahjustajast tuleneva suurema riski ja on põhjus, miks need meetmed oli vaja kehtestada. |
| --- | --- |

(14)

Seoses taimekahjustajaga Ceratocystis platani märkis Ühendkuningriik veel, et tema meetmega reageeritakse olukorrale, mis on tekkinud pärast täiendava teabe esitamist alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele 2019. aasta novembris. Selles täiendavas teabes käsitleti uusi leide taimekahjustaja esinemise kohta Prantsusmaal, kusjuures varasemate leidudega võrreldes olid nakkuskolded rohkem põhja pool ja puudusid kinnitatud tõendid nakkusallika kohta. Ühendkuningriigi andmetel toob taimekahjustaja levimine põhja suunas ja ebakindlus selle levimisviiside suhtes esile kõnealusest kahjustajast tuleneva suurema riski ja on põhjus, miks need meetmed oli vaja kehtestada.

| (15) | Kõnealuste riiklike meetmetega muudeti 21. aprillil 2020 eeskirju „Official Controls (Plant Health and Genetically Modified Organisms) (England) Regulations 2019 (Statutory Instrument 2019/1517)“, eelkõige eeskirjade „Official Controls (Plant Health and Genetically Modified Organisms) (England) (Amendment) Regulations 2020“ (6) (edaspidi „Ühendkuningriigi eeskirjad“) sätetega 2(6)(b)(iii), 2(7) ja 2(8). Need meetmed jõustusid enne alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees toimunud arutelu. |
| --- | --- |

(15)

Kõnealuste riiklike meetmetega muudeti 21. aprillil 2020 eeskirju „Official Controls (Plant Health and Genetically Modified Organisms) (England) Regulations 2019 (Statutory Instrument 2019/1517)“, eelkõige eeskirjade „Official Controls (Plant Health and Genetically Modified Organisms) (England) (Amendment) Regulations 2020“ (6) (edaspidi „Ühendkuningriigi eeskirjad“) sätetega 2(6)(b)(iii), 2(7) ja 2(8). Need meetmed jõustusid enne alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees toimunud arutelu.

| (16) | Taimekahjustaja Xylella fastidiosa suhtes on Ühendkuningriigi eeskirjades sätestatud meetmed, millest Ühendkuningriik oli komisjonile teatanud 10. märtsil 2020. |
| --- | --- |

(16)

Taimekahjustaja Xylella fastidiosa suhtes on Ühendkuningriigi eeskirjades sätestatud meetmed, millest Ühendkuningriik oli komisjonile teatanud 10. märtsil 2020.

| (17) | Rakendusotsuses (EL) 2015/789 on sätestatud kahjustaja Xylella fastidiosa liidus kohandumise ja leviku vastased meetmed. Teaduse ja tehnika arengu põhjal on kõnealuse taimekahjustaja peremeestaimede liidu territooriumil vedamise nõudeid muudetud mitme õigusaktiga, millest viimane on komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1511 (7). Kõnealused meetmed põhinevad mitmel toiduohutusameti hiljutisel teaduslikul arvamusel (8). Kehtestatud on nõuded taimekahjustajate suhtes vastuvõtlike taimede vedamiseks liidu piires nii piiritletud aladelt kui ka muudest liidu osadest. Neid meetmeid on täiendavalt arutatud alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees, eesmärgiga võtta vastu uus komisjoni rakendusmäärus, millega tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse rakendusotsus (EL) 2015/789. |
| --- | --- |

(17)

Rakendusotsuses (EL) 2015/789 on sätestatud kahjustaja Xylella fastidiosa liidus kohandumise ja leviku vastased meetmed. Teaduse ja tehnika arengu põhjal on kõnealuse taimekahjustaja peremeestaimede liidu territooriumil vedamise nõudeid muudetud mitme õigusaktiga, millest viimane on komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1511 (7). Kõnealused meetmed põhinevad mitmel toiduohutusameti hiljutisel teaduslikul arvamusel (8). Kehtestatud on nõuded taimekahjustajate suhtes vastuvõtlike taimede vedamiseks liidu piires nii piiritletud aladelt kui ka muudest liidu osadest. Neid meetmeid on täiendavalt arutatud alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees, eesmärgiga võtta vastu uus komisjoni rakendusmäärus, millega tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse rakendusotsus (EL) 2015/789.

| (18) | Sellega seoses ei saa Ühendkuningriigi eeskirjadega kehtestatud meetmeid pidada proportsionaalseks tuvastatud riski suhtes. Hoolimata asjaolust, et mõned nõuded kehtivad selliste taimede suhtes, mis on pärit muudest piirkondadest kui piiritletud alad, kus teadaolevalt taimekahjustajat Xylella fastidiosa ei esine, nõutakse Ühendkuningriigi õigusaktiga, et kõnealused taimed peavad olema nende ekspordile eelnenud vähemalt ühe aasta jooksul kasvanud registreeritud ja järelevalve all olevas tootmiskohas ning nende tootmiskoha ümber on 200 m ulatuses teadaolevalt kahjustajavaba tsoon, ning iga-aastased kontrollid põhinevad intensiivsel proovide võtmisel ja proovide analüüsimisel ning täiendav kontroll on tehtud vahetult enne nende vedu. Selle meetmega kehtestatakse täiendavad piirangud rakendusotsuse (EL) 2015/789 artiklile 9, millega on juba ette nähtud kõnealuste taimede vedamise täiustatud tingimused, kui need taimed on pärit muudest piirkondadest kui piiritletud alad. Tuvastatud riski suhtes ei ole see meede proportsionaalne, vaid rangem kui 2019. aasta mais toiduohutusameti avaldatud viimase teadusliku arvamusega (9) põhjendatud, sest häirib tõsiselt ja tagantjärele asjaomaste taimedega kauplemist. Peale selle on alates rakendusotsuse (EL) 2015/789 viimasest muutmisest 2018. aastal taimekahjustaja Xylella fastidiosa peremeestaimede vedamisel liidus esinenud avastamisi vaid vähesel määral ning asjaomase kaubanduse mahtu arvestades kindlasti mitte ühtegi 2020. aastal. Seoses Ühendkuningriigi osutatud nakatunud taimede asümptomaatilise perioodiga on toiduohutusamet oma viimases, 2019. aasta mais esitatud arvamuses veel märkinud, et nähtavatel sümptomitel põhinevad kontrollid taimekahjustaja varajaseks kindlakstegemiseks võivad mõne peremeestaime puhul olla küsitavad ka kahjustaja põhjustatud sümptomite ilmnemist soodustavate mitmete tegurite tõttu (nt taimeliigi tüüp, bakteriinokulumi tase, taimekahjustaja Xylella fastidiosa asjaomased alamliigid ja kliimatingimused). Seepärast on rakendusotsuses (EL) 2015/789 sätestatud, et Ühendkuningriigi eeskirjaga hõlmatud taimede puhul tehakse proovide võtmisel ja analüüsimisel põhinevaid intensiivseid kontrolle olenemata sümptomite esinemisest. Alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees toimunud aruteludes kõnealuse otsuse kehtetuks tunnistamist ja asendamist käsitleva õigusakti eelnõu üle kinnitati seda lähenemisviisi, mis põhineb kättesaadaval teaduslikul ja tehnilisel hinnangul. |
| --- | --- |

(18)

Sellega seoses ei saa Ühendkuningriigi eeskirjadega kehtestatud meetmeid pidada proportsionaalseks tuvastatud riski suhtes. Hoolimata asjaolust, et mõned nõuded kehtivad selliste taimede suhtes, mis on pärit muudest piirkondadest kui piiritletud alad, kus teadaolevalt taimekahjustajat Xylella fastidiosa ei esine, nõutakse Ühendkuningriigi õigusaktiga, et kõnealused taimed peavad olema nende ekspordile eelnenud vähemalt ühe aasta jooksul kasvanud registreeritud ja järelevalve all olevas tootmiskohas ning nende tootmiskoha ümber on 200 m ulatuses teadaolevalt kahjustajavaba tsoon, ning iga-aastased kontrollid põhinevad intensiivsel proovide võtmisel ja proovide analüüsimisel ning täiendav kontroll on tehtud vahetult enne nende vedu. Selle meetmega kehtestatakse täiendavad piirangud rakendusotsuse (EL) 2015/789 artiklile 9, millega on juba ette nähtud kõnealuste taimede vedamise täiustatud tingimused, kui need taimed on pärit muudest piirkondadest kui piiritletud alad. Tuvastatud riski suhtes ei ole see meede proportsionaalne, vaid rangem kui 2019. aasta mais toiduohutusameti avaldatud viimase teadusliku arvamusega (9) põhjendatud, sest häirib tõsiselt ja tagantjärele asjaomaste taimedega kauplemist. Peale selle on alates rakendusotsuse (EL) 2015/789 viimasest muutmisest 2018. aastal taimekahjustaja Xylella fastidiosa peremeestaimede vedamisel liidus esinenud avastamisi vaid vähesel määral ning asjaomase kaubanduse mahtu arvestades kindlasti mitte ühtegi 2020. aastal. Seoses Ühendkuningriigi osutatud nakatunud taimede asümptomaatilise perioodiga on toiduohutusamet oma viimases, 2019. aasta mais esitatud arvamuses veel märkinud, et nähtavatel sümptomitel põhinevad kontrollid taimekahjustaja varajaseks kindlakstegemiseks võivad mõne peremeestaime puhul olla küsitavad ka kahjustaja põhjustatud sümptomite ilmnemist soodustavate mitmete tegurite tõttu (nt taimeliigi tüüp, bakteriinokulumi tase, taimekahjustaja Xylella fastidiosa asjaomased alamliigid ja kliimatingimused). Seepärast on rakendusotsuses (EL) 2015/789 sätestatud, et Ühendkuningriigi eeskirjaga hõlmatud taimede puhul tehakse proovide võtmisel ja analüüsimisel põhinevaid intensiivseid kontrolle olenemata sümptomite esinemisest. Alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees toimunud aruteludes kõnealuse otsuse kehtetuks tunnistamist ja asendamist käsitleva õigusakti eelnõu üle kinnitati seda lähenemisviisi, mis põhineb kättesaadaval teaduslikul ja tehnilisel hinnangul.

| (19) | Seepärast ei ole Ühendkuningriigi poolt vastu võetud ajutised meetmed piisavalt põhjendatud. Lisaks sellele kinnitavad kõnealuse otsuse kohaselt liikmesriikide korraldatud intensiivsete seirekampaaniate tulemused taimekahjustaja Xylella fastidiosa esinemist Itaalia, Prantsusmaa, Hispaania ja Portugali piirkondades, kus puhangukolded on nõuetekohaselt piiritletud ja nende suhtes kohaldatakse rangeid kontrollimeetmeid. |
| --- | --- |

(19)

Seepärast ei ole Ühendkuningriigi poolt vastu võetud ajutised meetmed piisavalt põhjendatud. Lisaks sellele kinnitavad kõnealuse otsuse kohaselt liikmesriikide korraldatud intensiivsete seirekampaaniate tulemused taimekahjustaja Xylella fastidiosa esinemist Itaalia, Prantsusmaa, Hispaania ja Portugali piirkondades, kus puhangukolded on nõuetekohaselt piiritletud ja nende suhtes kohaldatakse rangeid kontrollimeetmeid.

| (20) | Sama kehtib Ühendkuningriigi eeskirjadega kehtestatud meetme kohta, mis on seotud taimede Olea europaea L. ja Prunus dulcis L. impordiga Ühendkuningriiki piirkondadest, kus teadaolevalt esineb taimekahjustajat Xylella fastidiosa, ning mis on eespool nimetatud eeskirjadega lubatud üksnes juhul, kui kõnealused taimed on füüsiliselt kaitstud alal kasvanud ekspordile eelnenud neli aastat või nooremate taimede puhul kogu nende eluaja jooksul. Praeguste liidu meetmetega on juba kehtestatud ranged nõuded nende taimede kasvatamiseks piiritletud aladel. Ühendkuningriigi eeskirjadega ettenähtud nelja-aastase ajavahemikuga püütakse tagada, et on möödunud piisavalt aega, et taimekahjustaja põhjustatud sümptomid saaksid avalduda, juhul kui kahjustajat taimel esineb. Seda eesmärki on käsitletud rakendusotsuse (EL) 2015/789 artiklis 9, milles on nõutud kõnealuste taimede kasvatamist putukate eest kaitstud kohtades ning olenemata sümptomite esinemisest intensiivset proovide võtmist ja analüüsimist kasvutsükli jooksul, sealhulgas ametlikke kontrolle veo toimumise ajale võimalikult lähedasel ajal. |
| --- | --- |

(20)

Sama kehtib Ühendkuningriigi eeskirjadega kehtestatud meetme kohta, mis on seotud taimede Olea europaea L. ja Prunus dulcis L. impordiga Ühendkuningriiki piirkondadest, kus teadaolevalt esineb taimekahjustajat Xylella fastidiosa, ning mis on eespool nimetatud eeskirjadega lubatud üksnes juhul, kui kõnealused taimed on füüsiliselt kaitstud alal kasvanud ekspordile eelnenud neli aastat või nooremate taimede puhul kogu nende eluaja jooksul. Praeguste liidu meetmetega on juba kehtestatud ranged nõuded nende taimede kasvatamiseks piiritletud aladel. Ühendkuningriigi eeskirjadega ettenähtud nelja-aastase ajavahemikuga püütakse tagada, et on möödunud piisavalt aega, et taimekahjustaja põhjustatud sümptomid saaksid avalduda, juhul kui kahjustajat taimel esineb. Seda eesmärki on käsitletud rakendusotsuse (EL) 2015/789 artiklis 9, milles on nõutud kõnealuste taimede kasvatamist putukate eest kaitstud kohtades ning olenemata sümptomite esinemisest intensiivset proovide võtmist ja analüüsimist kasvutsükli jooksul, sealhulgas ametlikke kontrolle veo toimumise ajale võimalikult lähedasel ajal.

| (21) | Ajutised meetmed, mida liikmesriik võtab kooskõlas määruse (EL) 2016/2031 artikli 52 lõikega 2, et vähendada artikli 52 lõikes 1 osutatud riski, peavad oma konkreetse eesmärgipärasuse tõttu olema üksnes erandlikud. Peale selle ei ole alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees 2019. ja 2020. aastal toimunud arutelude põhjal hinnatud ühtegi Ühendkuningriigi eeskirjadega vastu võetud meedet proportsionaalseks ega põhjendatuks, et lisada see õigusakti, millega tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse rakendusmäärus (EL) 2015/789. Määruse (EL) 2016/2031 artikli 52 lõike 2 kohased ajutised meetmed peavad olema erandlikud ega saa olla enamushääletusest kõrvalehoidmise vahendiks. |
| --- | --- |

(21)

Ajutised meetmed, mida liikmesriik võtab kooskõlas määruse (EL) 2016/2031 artikli 52 lõikega 2, et vähendada artikli 52 lõikes 1 osutatud riski, peavad oma konkreetse eesmärgipärasuse tõttu olema üksnes erandlikud. Peale selle ei ole alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees 2019. ja 2020. aastal toimunud arutelude põhjal hinnatud ühtegi Ühendkuningriigi eeskirjadega vastu võetud meedet proportsionaalseks ega põhjendatuks, et lisada see õigusakti, millega tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse rakendusmäärus (EL) 2015/789. Määruse (EL) 2016/2031 artikli 52 lõike 2 kohased ajutised meetmed peavad olema erandlikud ega saa olla enamushääletusest kõrvalehoidmise vahendiks.

| (22) | Taimekahjustaja Ceratocystis platani suhtes on Ühendkuningriigi eeskirjades sätestatud meetmed, millest Ühendkuningriik oli komisjonile teatanud 10. märtsil 2020. Need meetmed on rangemad kui rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VIII lisa punktis 17 sätestatud vastav nõue, millega on lubatud lisavõimalus, et asjaomased istutamiseks ettenähtud taimed võivad teatavatel tingimustel olla pärit kahjustajavabast tootmiskohast, mitte üksnes kahjustajavabast piirkonnast. Rakendusmääruses (EL) 2019/2072 sätestatud meetmed istutamiseks ettenähtude taimede Platanus L. sisevedamiseks põhinevad toituohutusameti viimasel teaduslikul arvamusel võimaluste kohta taimekahjustaja Ceratocystis platani riski hindamiseks ja vähendamiseks Euroopa Liidus (10). Pärast kõnealuse määruse vastuvõtmist ei ole uusi teaduslikke ega tehnilisi tõendeid esitatud ning Ühendkuningriik ei ole samuti uut teavet esitanud. Rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VIII lisas esitatud kahjustajavabu tootmiskohti käsitlevate täiendavate tingimustega tagatakse võrreldes nõukogu direktiivis 2000/29/EÜ (11) sätestatud meetmetega suurem kindlus kaubeldavate, istutamiseks ettenähtud taimede Platanus L. kahjustajavaba staatuse suhtes. Ühendkuningriigi eeskirjade kohane meede ei ole seega piisavalt põhjendatud ühegi uue teadusliku või tehnilise tõendiga, mis on avaldatud pärast rakendusmääruse (EL) 2019/2072 vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(22)

Taimekahjustaja Ceratocystis platani suhtes on Ühendkuningriigi eeskirjades sätestatud meetmed, millest Ühendkuningriik oli komisjonile teatanud 10. märtsil 2020. Need meetmed on rangemad kui rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VIII lisa punktis 17 sätestatud vastav nõue, millega on lubatud lisavõimalus, et asjaomased istutamiseks ettenähtud taimed võivad teatavatel tingimustel olla pärit kahjustajavabast tootmiskohast, mitte üksnes kahjustajavabast piirkonnast. Rakendusmääruses (EL) 2019/2072 sätestatud meetmed istutamiseks ettenähtude taimede Platanus L. sisevedamiseks põhinevad toituohutusameti viimasel teaduslikul arvamusel võimaluste kohta taimekahjustaja Ceratocystis platani riski hindamiseks ja vähendamiseks Euroopa Liidus (10). Pärast kõnealuse määruse vastuvõtmist ei ole uusi teaduslikke ega tehnilisi tõendeid esitatud ning Ühendkuningriik ei ole samuti uut teavet esitanud. Rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VIII lisas esitatud kahjustajavabu tootmiskohti käsitlevate täiendavate tingimustega tagatakse võrreldes nõukogu direktiivis 2000/29/EÜ (11) sätestatud meetmetega suurem kindlus kaubeldavate, istutamiseks ettenähtud taimede Platanus L. kahjustajavaba staatuse suhtes. Ühendkuningriigi eeskirjade kohane meede ei ole seega piisavalt põhjendatud ühegi uue teadusliku või tehnilise tõendiga, mis on avaldatud pärast rakendusmääruse (EL) 2019/2072 vastuvõtmist.

| (23) | Lisaks on Ühendkuningriigi eeskirjades sätestatud, et kõiki kõnealuseid taimi ja taimseid saadusi tohib liidust Ühendkuningriigi territooriumile vedada üksnes juhul, kui nendega on kaasas ametlik kinnitus vastavuse kohta kõnealuste eeskirjade sätetele. |
| --- | --- |

(23)

Lisaks on Ühendkuningriigi eeskirjades sätestatud, et kõiki kõnealuseid taimi ja taimseid saadusi tohib liidust Ühendkuningriigi territooriumile vedada üksnes juhul, kui nendega on kaasas ametlik kinnitus vastavuse kohta kõnealuste eeskirjade sätetele.

| (24) | Pärast Ühendkuningriigi eeskirjade jõustumist teatas komisjon 28. aprillil 2020 Ühendkuningriigile, et kõnealused uued riiklikud meetmed on kehtivatest nõuetest rangemad, neid ei ole kinnitatud kõige uuemate teaduslike põhjendustega ja need on ebaproportsionaalsed. Seepärast palus komisjon Ühendkuningriigil kõnealused meetmed kehtetuks tunnistada või neid kooskõlas määruse (EL) 2016/2031 artikli 52 lõikega 4 muuta. Sellist kehtetuks tunnistamist või muutmist ei ole veel toimunud ja Ühendkuningriik ei ole vastavast tegutsemisest teada andnud. |
| --- | --- |

(24)

Pärast Ühendkuningriigi eeskirjade jõustumist teatas komisjon 28. aprillil 2020 Ühendkuningriigile, et kõnealused uued riiklikud meetmed on kehtivatest nõuetest rangemad, neid ei ole kinnitatud kõige uuemate teaduslike põhjendustega ja need on ebaproportsionaalsed. Seepärast palus komisjon Ühendkuningriigil kõnealused meetmed kehtetuks tunnistada või neid kooskõlas määruse (EL) 2016/2031 artikli 52 lõikega 4 muuta. Sellist kehtetuks tunnistamist või muutmist ei ole veel toimunud ja Ühendkuningriik ei ole vastavast tegutsemisest teada andnud.

| (25) | Seda silmas pidades on asjakohane otsustada, et Ühendkuningriigi eeskirjadega ette nähtud meetmeid, milles käsitletakse määratletud taimekahjustajaid ja millega kehtestatakse liidu eeskirjadest rangemad nõuded seoses asjaomaste taimede ja taimsete saaduste liidusisese veoga, tuleb vastavalt muuta, et kõnealused eeskirjad vastaksid liidu õigusaktidele. |
| --- | --- |

(25)

Seda silmas pidades on asjakohane otsustada, et Ühendkuningriigi eeskirjadega ette nähtud meetmeid, milles käsitletakse määratletud taimekahjustajaid ja millega kehtestatakse liidu eeskirjadest rangemad nõuded seoses asjaomaste taimede ja taimsete saaduste liidusisese veoga, tuleb vastavalt muuta, et kõnealused eeskirjad vastaksid liidu õigusaktidele.

| (26) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(26)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kohustus muuta 2019. aasta ametliku kontrolli (taimetervis ja geneetiliselt muundatud organismid) (Inglismaa) eeskirju

1.   Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „Ühendkuningriigi 2019. aasta ametliku kontrolli eeskirjad“ – Official Controls (Plant Health and Genetically Modified Organisms) (England) Regulations 2019 (Statutory Instrument 2019/1517); |
| --- | --- |

a)

„Ühendkuningriigi 2019. aasta ametliku kontrolli eeskirjad“ – Official Controls (Plant Health and Genetically Modified Organisms) (England) Regulations 2019 (Statutory Instrument 2019/1517);

| b) | „Ühendkuningriigi 2020. aasta ametliku kontrolli eeskirjad“ – Official Controls (Plant Health and Genetically Modified Organisms) (England) (Amendment) Regulations 2020 (eelkõige sätted 2(6)(b)(iii), 2(7) ja 2(8)), mis jõustus 21. aprillil 2020. |
| --- | --- |

b)

„Ühendkuningriigi 2020. aasta ametliku kontrolli eeskirjad“ – Official Controls (Plant Health and Genetically Modified Organisms) (England) (Amendment) Regulations 2020 (eelkõige sätted 2(6)(b)(iii), 2(7) ja 2(8)), mis jõustus 21. aprillil 2020.

2.   Ühendkuningriik muudab Ühendkuningriigi 2019. aasta ametliku kontrolli eeskirju, jättes välja kahjustajaid Xylella fastidiosa ja Ceratocystis platani käsitlevad muudatused, mis tehti nimetatud eeskirjadesse Ühendkuningriigi 2020. aasta ametliku kontrolli eeskirjadega.

Artikkel 2

Kohustuse täitmise tähtaeg

Ühendkuningriik jõustab käesoleva otsuse täitmiseks vajalikud sätted hiljemalt 20. juuniks 2020.

Artikkel 3

Adressaat

Käesolev otsus on adresseeritud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel, 4. juuni 2020

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  ELT L 317, 23.11.2016, lk 4.

1

(2)  
  ELT L 29, 31.1.2020, lk 7.

2

(3)  Department for Environment, Food and Rural Affairs, Rapid Pest Risk Analysis (PRA) for Xylella fastidiosa, February 2020; https://planthealthportal.defra.gov.uk/assets/pras/Xylella-Draft-PRA.pdf.

3

Xylella fastidiosa

(4)  Komisjoni 18. mai 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/789 Xylella fastidiosa (Wells et al.) liitu sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate meetmete kohta (ELT L 125, 21.5.2015, lk 36).

4

Xylella fastidiosa

(5)  Komisjoni 28. novembri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/2072, millega kehtestatakse ühetaolised tingimused Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/2031 rakendamiseks seoses taimekahjustajatevastaste kaitsemeetmetega ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 690/2008 ja muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2018/2019 (ELT L 319, 10.12.2019, lk 1).

5

(6)  The Official Controls (Plant Health and Genetically Modified Organisms) (England) (Amendment) Regulations 2020, UK Statutory Instruments, 2020, nr 381, Regulation 2.

6

(7)  Komisjoni 9. oktoobri 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/1511, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2015/789 Xylella fastidiosa (Wells et al.) liitu sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate meetmete kohta (ELT L 255, 11.10.2018, lk 16).

7

Xylella fastidiosa

(8)  EFSA Journal (2015); 13(1): 3989, 262 lk, doi:10.2903/j.efsa.2015.3989;

8

EFSA Journal (2016); 14(10):4601 [19 lk]. doi:10.2903/j.efsa.2016.4601.

(9)  EFSA Journal 2019;17(5):5665, 200 lk https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5665

9

(10)  EFSA Journal (2016); 14(12): 4640, 65 lk, doi:10.2903/j.efsa.2016.4640.

10

(11)  Nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiiv 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta (EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1).

11

---

| 9.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/13 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/13

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/759,

8. juuni 2020,

millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2016/588, et hõlmata teatavatel alternatiivkütustel töötada saavatesse sõiduautodesse paigaldatud 12-voldiste suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatorite kasutamine

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrust (EL) 2019/631, millega kehtestatakse uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite CO2-heite normid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 443/2009 ja (EL) nr 510/2011, (1) eelkõige selle artikli 11 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 17. oktoobril 2019 esitasid tootjad ŠKODA AUTO, a.s, FORD-Werke GmbH, Groupe RENAULT, FCA Italy S.p.A., SEAT S.A., Volkswagen AG, Automobiles Citroen, Automobiles Peugeot, PSA Automobiles SA ja OPEL Automobile GmbH ühiselt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 (2) artikli 12a kohase taotluse komisjoni rakendusotsuse (EL) 2016/588 (3) muutmiseks, et laiendada uuendusliku tehnoloogia heakskiitmist teatavatele alternatiivkütustel töötada saavatele sõiduautodele. |
| --- | --- |

(1)

17. oktoobril 2019 esitasid tootjad ŠKODA AUTO, a.s, FORD-Werke GmbH, Groupe RENAULT, FCA Italy S.p.A., SEAT S.A., Volkswagen AG, Automobiles Citroen, Automobiles Peugeot, PSA Automobiles SA ja OPEL Automobile GmbH ühiselt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 (2) artikli 12a kohase taotluse komisjoni rakendusotsuse (EL) 2016/588 (3) muutmiseks, et laiendada uuendusliku tehnoloogia heakskiitmist teatavatele alternatiivkütustel töötada saavatele sõiduautodele.

| (2) | Eelkõige leidsid taotluse esitajad, et kuna veeldatud naftagaasil (LPG) või surumaagaasil (CNG) töötada saavate sõiduautode osakaal suureneb, peaks rakendusotsuse (EL) 2016/588 kohaldamisala hõlmama ka 12-voldiste suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatorite kasutamist sellistes autodes ning mõnda katsemeetodi tegurit tuleks vastavalt kohandada. |
| --- | --- |

(2)

Eelkõige leidsid taotluse esitajad, et kuna veeldatud naftagaasil (LPG) või surumaagaasil (CNG) töötada saavate sõiduautode osakaal suureneb, peaks rakendusotsuse (EL) 2016/588 kohaldamisala hõlmama ka 12-voldiste suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatorite kasutamist sellistes autodes ning mõnda katsemeetodi tegurit tuleks vastavalt kohandada.

| (3) | Komisjon hindas taotlust kooskõlas määruse (EL) 2019/631 artikliga 11, rakendusmäärusega (EL) nr 725/2011 ning tehniliste suunistega, mille järgi koostatakse uuendusliku tehnoloogia heakskiitmise taotlus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (4) (2018. aasta juuli versioon) (5). Komisjon leidis, et taotlus on veeldatud naftagaasil ja surumaagaasil töötavate sõidukite puhul põhjendatud ning seetõttu tuleks selliste sõidukite puhul kasutatava 12-voldise suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatori minimaalset nõutavat kasutegurit kohandada, et võtta arvesse selle uuendusliku tehnoloogia kasutamist sõidukites, mis saavad töötada kõnealuste kütustega. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon hindas taotlust kooskõlas määruse (EL) 2019/631 artikliga 11, rakendusmäärusega (EL) nr 725/2011 ning tehniliste suunistega, mille järgi koostatakse uuendusliku tehnoloogia heakskiitmise taotlus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (4) (2018. aasta juuli versioon) (5). Komisjon leidis, et taotlus on veeldatud naftagaasil ja surumaagaasil töötavate sõidukite puhul põhjendatud ning seetõttu tuleks selliste sõidukite puhul kasutatava 12-voldise suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatori minimaalset nõutavat kasutegurit kohandada, et võtta arvesse selle uuendusliku tehnoloogia kasutamist sõidukites, mis saavad töötada kõnealuste kütustega.

| (4) | Samuti on asjakohane ja teiste heakskiiduotsustega kooskõlas käsitleda ka E85-l töötada saavate sõidukite olukorda. Selliste sõidukite puhul tuleks eelkõige selgitada, et E85 piiratud kättesaadavuse tõttu liidu turul tervikuna ei ole asjakohane eristada seda kütust bensiinist, et määrata kindlaks 12-voldise suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatori kasutamisest tulenev CO2-heite vähenemine. |
| --- | --- |

(4)

Samuti on asjakohane ja teiste heakskiiduotsustega kooskõlas käsitleda ka E85-l töötada saavate sõidukite olukorda. Selliste sõidukite puhul tuleks eelkõige selgitada, et E85 piiratud kättesaadavuse tõttu liidu turul tervikuna ei ole asjakohane eristada seda kütust bensiinist, et määrata kindlaks 12-voldise suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatori kasutamisest tulenev CO2-heite vähenemine.

| (5) | Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2016/588 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2016/588 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Muudatus

Rakendusotsust (EL) 2016/588 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | generaatori kasutegur on vähemalt:






  i) | 73,8 % muude bensiinil või E85-l töötavate sõidukite puhul kui turbomootoriga sõidukid; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artikli 2 lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

generaatori kasutegur on vähemalt:

i)

73,8 % muude bensiinil või E85-l töötavate sõidukite puhul kui turbomootoriga sõidukid;

| ii) | 73,4 % bensiinil või E85-l töötavate turbomootoriga sõidukite puhul; |
| --- | --- |

ii)

73,4 % bensiinil või E85-l töötavate turbomootoriga sõidukite puhul;

| iii) | 74,2 % diiselmootoriga sõidukite puhul; |
| --- | --- |

iii)

74,2 % diiselmootoriga sõidukite puhul;

| iv) | 74,6 % muude veeldatud naftagaasil (LPG) töötavate sõidukite puhul kui turbomootoriga sõidukid; |
| --- | --- |

iv)

74,6 % muude veeldatud naftagaasil (LPG) töötavate sõidukite puhul kui turbomootoriga sõidukid;

| v) | 74,1 % veeldatud naftagaasil töötavate turbomootoriga sõidukite puhul; |
| --- | --- |

v)

74,1 % veeldatud naftagaasil töötavate turbomootoriga sõidukite puhul;

| vi) | 76,3 % muude surumaagaasil (CNG) töötavate sõidukite puhul kui turbomootoriga sõidukid; |
| --- | --- |

vi)

76,3 % muude surumaagaasil (CNG) töötavate sõidukite puhul kui turbomootoriga sõidukid;

| vii) | 75,7 % surumaagaasil töötavate turbomootoriga sõidukite puhul.“ |
| --- | --- |

vii)

75,7 % surumaagaasil töötavate turbomootoriga sõidukite puhul.“

| 2) | Artiklisse 3 lisatakse järgmised lõiked:

  „3.   Kui uuenduslik tehnoloogia on paigaldatud kahe- või segakütuselisele sõidukile, registreerib tüübikinnitusasutus CO2-heite vähenemise järgmiselt:






  a) | bensiini ja gaaskütust kasutavate kahekütuseliste sõidukite CO2-heite vähenemise väärtus veeldatud naftagaasi või surumaagaasi puhul; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklisse 3 lisatakse järgmised lõiked:

„3.   Kui uuenduslik tehnoloogia on paigaldatud kahe- või segakütuselisele sõidukile, registreerib tüübikinnitusasutus CO2-heite vähenemise järgmiselt:

a)

bensiini ja gaaskütust kasutavate kahekütuseliste sõidukite CO2-heite vähenemise väärtus veeldatud naftagaasi või surumaagaasi puhul;

| b) | bensiini ja E85 kasutavate segakütuseliste sõidukite CO2-heite vähenemise väärtus bensiini puhul. |
| --- | --- |

b)

bensiini ja E85 kasutavate segakütuseliste sõidukite CO2-heite vähenemise väärtus bensiini puhul.

4.   Sertifitseeritud CO2-heite vähenemist, mis on registreeritud ökoinnovatsioonikoodiga nr 17, võib võtta arvesse tootjate keskmise eriheite arvutamisel üksnes kuni 2020. kalendriaastani (kaasa arvatud).“

| 3) | Lisa tabelid 2 ja 3 asendatakse järgmisega:
  „Tabel 2

  Efektiivvõimsuse kulu







  Mootoritüüp | Efektiivvõimsuse kulu (Vpe) [l/kWh] |
| --- | --- | --- |
| Bensiinil/E85-l töötav mootor | 0,264 |
| Bensiinil/E85-l töötav turbomootor | 0,280 |
| Diiselmootor | 0,220 |
| Veeldatud naftagaasil töötav motor | 0,342 |
| Veeldatud naftagaasil töötav turbomootor | 0,363 |
| | Efektiivvõimsuse kulu (Vpe) [m3/kWh] |
| Surumaagaasil (G20) töötav motor | 0,259 |
| Surumaagaasil (G20) töötav turbomootor | 0,275 |

3)

Lisa tabelid 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„Tabel 2

Efektiivvõimsuse kulu

Efektiivvõimsuse kulu

Mootoritüüp

Efektiivvõimsuse kulu (Vpe) [l/kWh]

pe

Bensiinil/E85-l töötav mootor

0,264

Bensiinil/E85-l töötav turbomootor

0,280

Diiselmootor

0,220

Veeldatud naftagaasil töötav motor

0,342

Veeldatud naftagaasil töötav turbomootor

0,363

Efektiivvõimsuse kulu (Vpe) [m3/kWh]

pe

3

Surumaagaasil (G20) töötav motor

0,259

Surumaagaasil (G20) töötav turbomootor

0,275

Tabel 3

Tabel 3

Kütuse ümberarvestustegur (CF)

Kütuse ümberarvestustegur (CF)

| Kütuseliik | Ümberarvestustegur |
| --- | --- |
| | [100 g CO2/l] | [g CO2/l] |
| Bensiin/E85 | 23,3 | 2 330 |
| Diisel | 26,4 | 2 640 |
| Veeldatud naftagaas | 16,3 | 1 629 |
| | [100 g CO2/m3] | [g CO2/m3] |
| Surumaagaas (G20) | 18,0 | 1 795 ” |

Kütuseliik

Ümberarvestustegur

[100 g CO2/l]

2

[g CO2/l]

2

Bensiin/E85

23,3

2 330

Diisel

26,4

2 640

Veeldatud naftagaas

16,3

1 629

[100 g CO2/m3]

2

3

[g CO2/m3]

2

3

Surumaagaas (G20)

18,0

1 795 ”

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 8. juuni 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 111, 25.4.2019, lk 13.

1

(2)  Komisjoni 25. juuli 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 725/2011, millega kehtestatakse sõiduautode vähese CO2-heitega uuenduslike tehnoloogiate heakskiitmise ja sertifitseerimise kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 194, 26.7.2011, lk 19).

2

2

(3)  Komisjoni 14. aprilli 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/588, millega kiidetakse heaks suure kasuteguriga 12-voldistes vahelduvvoolugeneraatorites kasutatav tehnoloogia kui uuenduslik tehnoloogia sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 101, 16.4.2016, lk 25).

3

2

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 443/2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames (ELT L 140, 5.6.2009, lk 1).

4

(5)  https://circabc.europa.eu/w/browse/f3927eae-29f8-4950-b3b3-d2e700598b52

5

---