# Eiropas Savienības L 156/2020

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 156 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 63. gadagājums2020. gada 19. maijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 156

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

63. gadagājums2020. gada 19. maijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/665 (2020. gada 13. maijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Aceite de Jaén (AĢIN)) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/666 (2020. gada 18. maijs), ar ko attiecībā uz pilnvarojuma termiņa atjaunošanu un pilnvaroto iestāžu uzraudzību un pārraudzību groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 920/2013 (
  1
  ) | 2 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/667 (2020. gada 6. maijs), ar ko groza Lēmumu (ES) 2012/688/ES, atjauninot attiecīgos tehniskos nosacījumus, kas piemērojami 1 920–1 980 MHz un 2 110–2 170 MHz frekvenču joslām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 2816)

   (
  1
  ) | 6 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/668 (2020. gada 18. maijs) par individuālo aizsardzības līdzekļu saskaņotajiem standartiem, kas izstrādāti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/425 īstenošanas vajadzībām | 13 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/669 (2020. gada 18. maijs), ar ko Īstenošanas lēmumu 2013/801/ES groza attiecībā uz Inovācijas fonda īstenošanas uzticēšanu Inovācijas un tīklu izpildaģentūrai | 20 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | Ar Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses, izveidotās EPN komitejas Lēmums nr. 1/2020 (2020. gada 28. aprīlis), ar ko pieņem mediācijas reglamentu, šķīrējtiesas reglamentu un šķīrējtiesnešu rīcības kodeksu [2020/670] | 22 |
| | * | Ar pagaidu nolīgumu ceļā uz ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses, izveidotās EPN komitejas Lēmums nr. 2/2020 (2020. gada 28. aprīlis) par šķīrējtiesnešu saraksta pieņemšanu [2020/671] | 35 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/665 (2020. gada 13. maijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Aceite de Jaén (AĢIN))

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/666 (2020. gada 18. maijs), ar ko attiecībā uz pilnvarojuma termiņa atjaunošanu un pilnvaroto iestāžu uzraudzību un pārraudzību groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 920/2013 (
  1
  )

1

2

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/667 (2020. gada 6. maijs), ar ko groza Lēmumu (ES) 2012/688/ES, atjauninot attiecīgos tehniskos nosacījumus, kas piemērojami 1 920–1 980 MHz un 2 110–2 170 MHz frekvenču joslām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 2816)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 2816)

1

6

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/668 (2020. gada 18. maijs) par individuālo aizsardzības līdzekļu saskaņotajiem standartiem, kas izstrādāti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/425 īstenošanas vajadzībām

13

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/669 (2020. gada 18. maijs), ar ko Īstenošanas lēmumu 2013/801/ES groza attiecībā uz Inovācijas fonda īstenošanas uzticēšanu Inovācijas un tīklu izpildaģentūrai

20

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

Ar Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses, izveidotās EPN komitejas Lēmums nr. 1/2020 (2020. gada 28. aprīlis), ar ko pieņem mediācijas reglamentu, šķīrējtiesas reglamentu un šķīrējtiesnešu rīcības kodeksu [2020/670]

22

*

Ar pagaidu nolīgumu ceļā uz ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses, izveidotās EPN komitejas Lēmums nr. 2/2020 (2020. gada 28. aprīlis) par šķīrējtiesnešu saraksta pieņemšanu [2020/671]

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 19.5.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 156/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 156/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/665

(2020. gada 13. maijs)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (“Aceite de Jaén” (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 (2012. gada 21. novembris) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Spānijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Aceite de Jaén”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Spānijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Aceite de Jaén”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Aceite de Jaén” būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Aceite de Jaén” būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukums “Aceite de Jaén” (AĢIN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.5. grupas “Eļļa un tauki (sviests, margarīns, eļļa u. c.)” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 13. maijā

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  
  OV C 30, 29.1.2020., 9. lpp.

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014 (2014. gada 13. jūnijs), ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

3

---

| 19.5.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 156/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 156/2

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/666

(2020. gada 18. maijs),

ar ko attiecībā uz pilnvarojuma termiņa atjaunošanu un pilnvaroto iestāžu uzraudzību un pārraudzību groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 920/2013

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Direktīvu 90/385/EEK (1990. gada 20. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz aktīvām implantējamām medicīnas ierīcēm (1) un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,

ņemot vērā Padomes Direktīvu 93/42/EEK (1993. gada 14. jūnijs) par medicīnas ierīcēm (2) un jo īpaši tās 16. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 920/2013 (3) ir noteikta vienota interpretācija attiecībā uz pilnvaroto iestāžu iecelšanas kritēriju galvenajiem elementiem, kas izklāstīti Direktīvā 90/385/EEK un Direktīvā 93/42/EEK. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 920/2013 (3) ir noteikta vienota interpretācija attiecībā uz pilnvaroto iestāžu iecelšanas kritēriju galvenajiem elementiem, kas izklāstīti Direktīvā 90/385/EEK un Direktīvā 93/42/EEK.

| (2) | Covid-19 pandēmija un ar to saistītā sabiedrības veselības krīze ir bezprecedenta pārbaudījums dalībvalstīm un citiem dalībniekiem, kas darbojas medicīnisko ierīču jomā. Sabiedrības veselības krīze ir radījusi ārkārtas apstākļus, kas būtiski ietekmē dažādus aspektus, ko aptver Savienības tiesiskais regulējums medicīnisko ierīču jomā, piemēram, pilnvaroto iestāžu iecelšanu un darbu, kā arī vitāli svarīgu medicīnisko ierīču pieejamību Savienībā. |
| --- | --- |

(2)

Covid-19 pandēmija un ar to saistītā sabiedrības veselības krīze ir bezprecedenta pārbaudījums dalībvalstīm un citiem dalībniekiem, kas darbojas medicīnisko ierīču jomā. Sabiedrības veselības krīze ir radījusi ārkārtas apstākļus, kas būtiski ietekmē dažādus aspektus, ko aptver Savienības tiesiskais regulējums medicīnisko ierīču jomā, piemēram, pilnvaroto iestāžu iecelšanu un darbu, kā arī vitāli svarīgu medicīnisko ierīču pieejamību Savienībā.

| (3) | Lai sakarā ar Covid-19 pandēmiju uz vienu gadu atliktu to Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/745 (4) noteikumu piemērošanu, kurus neatlikšanas gadījumā sāktu piemērot no 2020. gada 26. maija, arī noteikumu, ar ko atceļ Direktīvu 90/385/EEK un Direktīvu 93/42/EEK, tika pieņemta Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/561 (5). |
| --- | --- |

(3)

Lai sakarā ar Covid-19 pandēmiju uz vienu gadu atliktu to Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/745 (4) noteikumu piemērošanu, kurus neatlikšanas gadījumā sāktu piemērot no 2020. gada 26. maija, arī noteikumu, ar ko atceļ Direktīvu 90/385/EEK un Direktīvu 93/42/EEK, tika pieņemta Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/561 (5).

| (4) | Pateicoties tam, pilnvarotās iestādes, kas ieceltas saskaņā ar minētajām direktīvām, var sertificēt medicīniskās ierīces vēl vienu gadu, proti, līdz 2021. gada 25. maijam. Tomēr laikā no 2020. gada 26. maija līdz 2021. gada 25. maijam ievērojamam skaitam minēto pilnvaroto iestāžu beigsies pilnvarojuma termiņš. Bez derīga pilnvarojuma šīs pilnvarotās iestādes vairs nevarēs izdot sertifikātus un nodrošināt to nepārtrauktu derīgumu, kas nepieciešams medicīnisko ierīču likumīgai laišanai tirgū vai nodošanai ekspluatācijā. |
| --- | --- |

(4)

Pateicoties tam, pilnvarotās iestādes, kas ieceltas saskaņā ar minētajām direktīvām, var sertificēt medicīniskās ierīces vēl vienu gadu, proti, līdz 2021. gada 25. maijam. Tomēr laikā no 2020. gada 26. maija līdz 2021. gada 25. maijam ievērojamam skaitam minēto pilnvaroto iestāžu beigsies pilnvarojuma termiņš. Bez derīga pilnvarojuma šīs pilnvarotās iestādes vairs nevarēs izdot sertifikātus un nodrošināt to nepārtrauktu derīgumu, kas nepieciešams medicīnisko ierīču likumīgai laišanai tirgū vai nodošanai ekspluatācijā.

| (5) | Tādēļ, lai izvairītos no vitāli svarīgu medicīnisko ierīču trūkuma, ir svarīgi, lai pilnvarotās iestādes, kas patlaban ieceltas saskaņā ar Direktīvu 90/385/EEK un Direktīvu 93/42/EEK, varētu turpināt darboties, līdz kļūst piemērojams Regulā (ES) 2017/745 noteiktais jaunais tiesiskais regulējums attiecībā uz medicīniskām ierīcēm. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ, lai izvairītos no vitāli svarīgu medicīnisko ierīču trūkuma, ir svarīgi, lai pilnvarotās iestādes, kas patlaban ieceltas saskaņā ar Direktīvu 90/385/EEK un Direktīvu 93/42/EEK, varētu turpināt darboties, līdz kļūst piemērojams Regulā (ES) 2017/745 noteiktais jaunais tiesiskais regulējums attiecībā uz medicīniskām ierīcēm.

| (6) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 920/2013 ir izklāstīti procedūras noteikumi un pienākumi, kas saskaņā ar Direktīvu 90/385/EEK un Direktīvu 93/42/EEK dalībvalstu iecēlējiestādēm jāizpilda, lai atjaunotu pilnvarotās iestādes pilnvarojuma termiņu. |
| --- | --- |

(6)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 920/2013 ir izklāstīti procedūras noteikumi un pienākumi, kas saskaņā ar Direktīvu 90/385/EEK un Direktīvu 93/42/EEK dalībvalstu iecēlējiestādēm jāizpilda, lai atjaunotu pilnvarotās iestādes pilnvarojuma termiņu.

| (7) | Covid-19 uzliesmojuma radītie ārkārtas apstākļi būtiski ietekmē pilnvaroto iestāžu, dalībvalstu un Komisijas darbu saistībā ar pilnvarojuma termiņa atjaunošanas procesu. Konkrētāk, ceļošanas ierobežojumi un sabiedrības veselības pasākumi, piemēram, sociālās distancēšanās prasības, ko noteikušas dalībvalstis, kā arī augošais pieprasījums pēc resursiem, kas vajadzīgi, lai apkarotu Covid-19 pandēmiju un pārvarētu ar to saistīto sabiedrības veselības krīzi, liedz attiecīgajiem dalībniekiem īstenot iecelšanas procedūru saskaņā ar Īstenošanas regulā (ES) Nr. 920/2013 izklāstītajiem procedūras noteikumiem un pienākumiem. Sakarā ar Regulas (ES) 2017/745 piemērošanas un Direktīvu 90/385/EEK un 93/42/EEK atcelšanas atlikšanu ir nepieciešams atjaunot pilnvaroto iestāžu pilnvarojuma termiņu, kas termiņa neatjaunošanas gadījumā beigtos, pirms kļūst piemērojams Regulā (ES) 2017/745 noteiktais jaunais tiesiskais regulējums attiecībā uz medicīniskām ierīcēm. Minētie atjaunotie pilnvarojumi jāpieņem ļoti ierobežotā laikā. Šos laika ierobežojumus Īstenošanas regulas (ES) Nr. 920/2013 pieņemšanas laikā nevarēja pamatoti paredzēt. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19 uzliesmojuma radītie ārkārtas apstākļi būtiski ietekmē pilnvaroto iestāžu, dalībvalstu un Komisijas darbu saistībā ar pilnvarojuma termiņa atjaunošanas procesu. Konkrētāk, ceļošanas ierobežojumi un sabiedrības veselības pasākumi, piemēram, sociālās distancēšanās prasības, ko noteikušas dalībvalstis, kā arī augošais pieprasījums pēc resursiem, kas vajadzīgi, lai apkarotu Covid-19 pandēmiju un pārvarētu ar to saistīto sabiedrības veselības krīzi, liedz attiecīgajiem dalībniekiem īstenot iecelšanas procedūru saskaņā ar Īstenošanas regulā (ES) Nr. 920/2013 izklāstītajiem procedūras noteikumiem un pienākumiem. Sakarā ar Regulas (ES) 2017/745 piemērošanas un Direktīvu 90/385/EEK un 93/42/EEK atcelšanas atlikšanu ir nepieciešams atjaunot pilnvaroto iestāžu pilnvarojuma termiņu, kas termiņa neatjaunošanas gadījumā beigtos, pirms kļūst piemērojams Regulā (ES) 2017/745 noteiktais jaunais tiesiskais regulējums attiecībā uz medicīniskām ierīcēm. Minētie atjaunotie pilnvarojumi jāpieņem ļoti ierobežotā laikā. Šos laika ierobežojumus Īstenošanas regulas (ES) Nr. 920/2013 pieņemšanas laikā nevarēja pamatoti paredzēt.

| (8) | Ņemot vērā Covid-19 pandēmijas radītās nepieredzētās grūtības, ar pilnvaroto iestāžu pilnvarojuma termiņa atjaunošanu saistīto uzdevumu sarežģītību, kā arī nepieciešamību novērst vitāli svarīgu medicīnisko ierīču iespējamu trūkumu Savienībā, ir lietderīgi Īstenošanas regulu (ES) Nr. 920/2013 grozīt attiecībā uz pilnvaroto iestāžu pilnvarojuma termiņa atjaunošanu. Tam vajadzētu ļaut iecēlējiestādēm Covid-19 pandēmijas un ar to saistītās sabiedrības veselības krīzes apstākļos atkāpties no minētās regulas 3. pantā noteiktajām procedūrām, lai garantētu raitu un savlaicīgu pilnvarojuma termiņa atjaunošanu pirms tā beigām. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā Covid-19 pandēmijas radītās nepieredzētās grūtības, ar pilnvaroto iestāžu pilnvarojuma termiņa atjaunošanu saistīto uzdevumu sarežģītību, kā arī nepieciešamību novērst vitāli svarīgu medicīnisko ierīču iespējamu trūkumu Savienībā, ir lietderīgi Īstenošanas regulu (ES) Nr. 920/2013 grozīt attiecībā uz pilnvaroto iestāžu pilnvarojuma termiņa atjaunošanu. Tam vajadzētu ļaut iecēlējiestādēm Covid-19 pandēmijas un ar to saistītās sabiedrības veselības krīzes apstākļos atkāpties no minētās regulas 3. pantā noteiktajām procedūrām, lai garantētu raitu un savlaicīgu pilnvarojuma termiņa atjaunošanu pirms tā beigām.

| (9) | Lai nodrošinātu pacientu drošību un veselību, minētajiem atkāpšanās pasākumiem būtu jāaprobežojas ar to pilnvarojumu termiņa atjaunošanu, kas jau piešķirti pilnvarotajām iestādēm, kurām iepriekš ir veikta iecelšanas procedūra, tai skaitā ir pabeigta pilnvarotās iestādes novērtēšana un ar to saistītās uzraudzības un pārraudzības darbības. Minētie pilnvarojumi būtu jāatjauno uz laiku un jāpieņem pirms attiecīgā iepriekšējā pilnvarojuma termiņa beigām. Tiem būtu automātiski jāzaudē spēks ne vēlāk kā Direktīvas 90/385/EEK un Direktīvas 93/42/EEK atcelšanas dienā. Lemjot par pilnvarojuma termiņa atjaunošanu, iecēlējiestādei pilnvarotā iestāde būtu jānovērtē, lai pārbaudītu, vai tā joprojām ir kompetenta un spējīga veikt tai uzticētos uzdevumus. Minētajai novērtēšanai būtu jāietver ar pilnvaroto iestādi saistīto dokumentu un darbību izskatīšana, kas dod iespēju iecēlējiestādei verificēt Direktīvās 90/385/EEK un 93/42/EEK un Īstenošanas regulā (ES) Nr. 920/2013 noteiktos iecelšanas kritērijus. |
| --- | --- |

(9)

Lai nodrošinātu pacientu drošību un veselību, minētajiem atkāpšanās pasākumiem būtu jāaprobežojas ar to pilnvarojumu termiņa atjaunošanu, kas jau piešķirti pilnvarotajām iestādēm, kurām iepriekš ir veikta iecelšanas procedūra, tai skaitā ir pabeigta pilnvarotās iestādes novērtēšana un ar to saistītās uzraudzības un pārraudzības darbības. Minētie pilnvarojumi būtu jāatjauno uz laiku un jāpieņem pirms attiecīgā iepriekšējā pilnvarojuma termiņa beigām. Tiem būtu automātiski jāzaudē spēks ne vēlāk kā Direktīvas 90/385/EEK un Direktīvas 93/42/EEK atcelšanas dienā. Lemjot par pilnvarojuma termiņa atjaunošanu, iecēlējiestādei pilnvarotā iestāde būtu jānovērtē, lai pārbaudītu, vai tā joprojām ir kompetenta un spējīga veikt tai uzticētos uzdevumus. Minētajai novērtēšanai būtu jāietver ar pilnvaroto iestādi saistīto dokumentu un darbību izskatīšana, kas dod iespēju iecēlējiestādei verificēt Direktīvās 90/385/EEK un 93/42/EEK un Īstenošanas regulā (ES) Nr. 920/2013 noteiktos iecelšanas kritērijus.

| (10) | Covid-19 pandēmijas radītie ārkārtas apstākļi ietekmē arī ar pilnvarotajām iestādēm saistītās uzraudzības un pārraudzības darbības. Proti, šie apstākļi var kādu laiku liegt dalībvalsts iecēlējiestādei veikt uzraudzības novērtējumus uz vietas vai novērotās revīzijas. Lai minētajā laikā nodrošinātu pilnvaroto iestāžu kontroles un pārraudzības obligāto minimumu, iecēlējiestādēm joprojām būtu jāveic visi pasākumi, lai nodrošinātu tādu pienācīga līmeņa uzraudzību, kāda šajos apstākļos ir iespējama, kā arī jānovērtē pietiekams skaits pilnvarotās iestādes pārskatu par ražotāja klīniskajiem izvērtējumiem un jācaurskata pietiekams skaits dokumentu. Iecēlējiestādēm būtu jāizskata Īstenošanas regulas (ES) Nr. 920/2013 II pielikumā noteikto organizatorisko un vispārīgo prasību izmaiņas, kas notikušas kopš pēdējās novērtēšanas uz vietas, un darbības, ko pilnvarotā iestāde pēc tam ir veikusi sava pilnvarojuma tvērumā. |
| --- | --- |

(10)

Covid-19 pandēmijas radītie ārkārtas apstākļi ietekmē arī ar pilnvarotajām iestādēm saistītās uzraudzības un pārraudzības darbības. Proti, šie apstākļi var kādu laiku liegt dalībvalsts iecēlējiestādei veikt uzraudzības novērtējumus uz vietas vai novērotās revīzijas. Lai minētajā laikā nodrošinātu pilnvaroto iestāžu kontroles un pārraudzības obligāto minimumu, iecēlējiestādēm joprojām būtu jāveic visi pasākumi, lai nodrošinātu tādu pienācīga līmeņa uzraudzību, kāda šajos apstākļos ir iespējama, kā arī jānovērtē pietiekams skaits pilnvarotās iestādes pārskatu par ražotāja klīniskajiem izvērtējumiem un jācaurskata pietiekams skaits dokumentu. Iecēlējiestādēm būtu jāizskata Īstenošanas regulas (ES) Nr. 920/2013 II pielikumā noteikto organizatorisko un vispārīgo prasību izmaiņas, kas notikušas kopš pēdējās novērtēšanas uz vietas, un darbības, ko pilnvarotā iestāde pēc tam ir veikusi sava pilnvarojuma tvērumā.

| (11) | Turklāt, lai nodrošinātu pārredzamību un palielinātu savstarpējo uzticēšanos, iecēlējiestādēm, izmantojot NANDO (New Approach Notified and Designated Organisations) informācijas sistēmu, būtu jāpaziņo Komisijai un pārējām iecēlējiestādēm par visiem lēmumiem par pilnvarotās iestādes pilnvarojuma termiņa atjaunošanu, kas veikta, neizmantojot Īstenošanas regulas (ES) Nr. 920/2013 3. pantā noteiktās procedūras. Minētajos paziņojumos būtu jānorāda iecēlējiestādes pieņemto atjaunošanas lēmumu pamatojums. Komisijai vajadzētu būt iespējai pieprasīt, lai iecēlējiestāde tai iesniedz novērtējuma rezultātus, kas pamato lēmumu atjaunot pilnvarotās iestādes pilnvarojuma termiņu, kā arī saistīto uzraudzības un pārraudzības darbību, t. sk. minētās īstenošanas regulas 5. pantā minēto darbību, rezultātus. Ja ir šaubas par pilnvarotās iestādes kompetenci, Komisijai vajadzētu būt iespējai izmeklēt konkrēto gadījumu. |
| --- | --- |

(11)

Turklāt, lai nodrošinātu pārredzamību un palielinātu savstarpējo uzticēšanos, iecēlējiestādēm, izmantojot NANDO (New Approach Notified and Designated Organisations) informācijas sistēmu, būtu jāpaziņo Komisijai un pārējām iecēlējiestādēm par visiem lēmumiem par pilnvarotās iestādes pilnvarojuma termiņa atjaunošanu, kas veikta, neizmantojot Īstenošanas regulas (ES) Nr. 920/2013 3. pantā noteiktās procedūras. Minētajos paziņojumos būtu jānorāda iecēlējiestādes pieņemto atjaunošanas lēmumu pamatojums. Komisijai vajadzētu būt iespējai pieprasīt, lai iecēlējiestāde tai iesniedz novērtējuma rezultātus, kas pamato lēmumu atjaunot pilnvarotās iestādes pilnvarojuma termiņu, kā arī saistīto uzraudzības un pārraudzības darbību, t. sk. minētās īstenošanas regulas 5. pantā minēto darbību, rezultātus. Ja ir šaubas par pilnvarotās iestādes kompetenci, Komisijai vajadzētu būt iespējai izmeklēt konkrēto gadījumu.

| (12) | Saskaņā ar Direktīvām 90/385/EEK un 93/42/EEK dalībvalstis ir atbildīgas par lēmumu par pilnvarotās iestādes iecelšanu. Šī atbildība attiecas arī uz lēmumu par pilnvarojuma termiņa atjaunošanu, arī tādu, ko dalībvalsts varētu veikt saskaņā ar šo grozošo īstenošanas regulu. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar Direktīvām 90/385/EEK un 93/42/EEK dalībvalstis ir atbildīgas par lēmumu par pilnvarotās iestādes iecelšanu. Šī atbildība attiecas arī uz lēmumu par pilnvarojuma termiņa atjaunošanu, arī tādu, ko dalībvalsts varētu veikt saskaņā ar šo grozošo īstenošanas regulu.

| (13) | Tāpēc Īstenošanas regula (ES) Nr. 920/2013 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(13)

Tāpēc Īstenošanas regula (ES) Nr. 920/2013 būtu attiecīgi jāgroza.

| (14) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvas 90/385/EEK 6. panta 2. punktu izveidotā Medicīnisko ierīču komiteja. |
| --- | --- |

(14)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvas 90/385/EEK 6. panta 2. punktu izveidotā Medicīnisko ierīču komiteja.

| (15) | Ņemot vērā to, ka ir ārkārtīgi svarīgi nekavējoties risināt ar Covid-19 pandēmiju saistīto sabiedrības veselības krīzi, šai īstenošanas regulai steidzamības kārtā būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(15)

Ņemot vērā to, ka ir ārkārtīgi svarīgi nekavējoties risināt ar Covid-19 pandēmiju saistīto sabiedrības veselības krīzi, šai īstenošanas regulai steidzamības kārtā būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošana regulu (ES) Nr. 920/2013 groza šādi:

| 1) | regulas 4. pantam pievieno šādu 6. punktu:

  “6.   Atkāpjoties no 2. punkta, laikposmā no 2020. gada 19. maija līdz 2021. gada 25. maijam dalībvalsts iecēlējiestāde Covid-19 pandēmijas radītos ārkārtas apstākļos un sakarā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/561 (*1) pieņemšanu, ar ko atliek dažu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/745 (*2) noteikumu piemērošanu, var nolemt atjaunot pilnvarotās iestādes pilnvarojuma termiņu, neizmantojot 3. pantā noteiktās procedūras.
  Lai pieņemtu lēmumu par pilnvarotās iestādes pilnvarojuma termiņa atjaunošanu saskaņā ar pirmo daļu, iecēlējiestāde veic novērtēšanu, lai pārbaudītu, vai pilnvarotā iestāde joprojām ir kompetenta un spējīga veikt tai uzticētos uzdevumus.
  Lēmumu par pilnvarotās iestādes pilnvarojuma termiņa atjaunošanu saskaņā ar šo punktu pieņem pirms iepriekšējā pilnvarojuma termiņa beigām, un minētais lēmums automātiski zaudē spēku ne vēlāk kā 2021. gada 26. maijā.
  Iecēlējiestāde, izmantojot informācijas sistēmu NANDO (New Approach Notified and Designated Organisations), paziņo Komisijai par savu lēmumu attiecībā uz pilnvarotās iestādes pilnvarojuma termiņa atjaunošanu saskaņā ar šo punktu un pamato lēmuma iemeslus.
  Komisija var pieprasīt, lai iecēlējiestāde tai iesniedz novērtējuma rezultātus, kas pamato lēmumu par pilnvarotās iestādes pilnvarojuma termiņa atjaunošanu saskaņā ar šo punktu, kā arī saistīto uzraudzības un pārraudzības darbību, t. sk. 5. pantā minēto darbību, rezultātus.


  (*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/561 (2020. gada 23. aprīlis), ar kuru attiecībā uz dažu noteikumu piemērošanas datumiem groza Regulu (ES) 2017/745, kas attiecas uz medicīniskām ierīcēm (OV L 130, 24.4.2020., 18. lpp.)."


  (*2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/745 (2017. gada 5. aprīlis), kas attiecas uz medicīniskām ierīcēm, ar ko groza Direktīvu 2001/83/EK, Regulu (EK) Nr. 178/2002 un Regulu (EK) Nr. 1223/2009 un atceļ Padomes Direktīvas 90/385/EK un 93/42/EEK (OV L 117, 5.5.2017., 1. lpp.).”;" |
| --- | --- |

1)

regulas 4. pantam pievieno šādu 6. punktu:

“6.   Atkāpjoties no 2. punkta, laikposmā no 2020. gada 19. maija līdz 2021. gada 25. maijam dalībvalsts iecēlējiestāde Covid-19 pandēmijas radītos ārkārtas apstākļos un sakarā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/561 (*1) pieņemšanu, ar ko atliek dažu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/745 (*2) noteikumu piemērošanu, var nolemt atjaunot pilnvarotās iestādes pilnvarojuma termiņu, neizmantojot 3. pantā noteiktās procedūras.

Lai pieņemtu lēmumu par pilnvarotās iestādes pilnvarojuma termiņa atjaunošanu saskaņā ar pirmo daļu, iecēlējiestāde veic novērtēšanu, lai pārbaudītu, vai pilnvarotā iestāde joprojām ir kompetenta un spējīga veikt tai uzticētos uzdevumus.

Lēmumu par pilnvarotās iestādes pilnvarojuma termiņa atjaunošanu saskaņā ar šo punktu pieņem pirms iepriekšējā pilnvarojuma termiņa beigām, un minētais lēmums automātiski zaudē spēku ne vēlāk kā 2021. gada 26. maijā.

Iecēlējiestāde, izmantojot informācijas sistēmu NANDO (New Approach Notified and Designated Organisations), paziņo Komisijai par savu lēmumu attiecībā uz pilnvarotās iestādes pilnvarojuma termiņa atjaunošanu saskaņā ar šo punktu un pamato lēmuma iemeslus.

Komisija var pieprasīt, lai iecēlējiestāde tai iesniedz novērtējuma rezultātus, kas pamato lēmumu par pilnvarotās iestādes pilnvarojuma termiņa atjaunošanu saskaņā ar šo punktu, kā arī saistīto uzraudzības un pārraudzības darbību, t. sk. 5. pantā minēto darbību, rezultātus.

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/561 (2020. gada 23. aprīlis), ar kuru attiecībā uz dažu noteikumu piemērošanas datumiem groza Regulu (ES) 2017/745, kas attiecas uz medicīniskām ierīcēm (OV L 130, 24.4.2020., 18. lpp.)."

*1

(*2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/745 (2017. gada 5. aprīlis), kas attiecas uz medicīniskām ierīcēm, ar ko groza Direktīvu 2001/83/EK, Regulu (EK) Nr. 178/2002 un Regulu (EK) Nr. 1223/2009 un atceļ Padomes Direktīvas 90/385/EK un 93/42/EEK (OV L 117, 5.5.2017., 1. lpp.).”;"

*2

| 2) | regulas 5. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

  “Atkāpjoties no pirmās un otrās daļas, ārkārtas apstākļos, kas saistīti ar Covid-19 uzliesmojumu un kas uz laiku neļauj dalībvalsts iecēlējiestādei veikt uzraudzības novērtējumus uz vietas vai novērotās revīzijas, tā veic visus pasākumus, lai nodrošinātu tādu pienācīga līmeņa uzraudzību, kāda minētajos apstākļos ir iespējama, kā arī novērtē pietiekamu skaitu pilnvarotās iestādes veiktu ražotāja tehniskās dokumentācijas, arī klīnisko izvērtējumu, pārskatu. Minētā iecēlējiestāde izskata II pielikumā noteikto organizatorisko un vispārīgo prasību izmaiņas, kas notikušas kopš pēdējās novērtēšanas uz vietas, un darbības, ko pilnvarotā iestāde pēc tam veikusi.” |
| --- | --- |

2)

regulas 5. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

“Atkāpjoties no pirmās un otrās daļas, ārkārtas apstākļos, kas saistīti ar Covid-19 uzliesmojumu un kas uz laiku neļauj dalībvalsts iecēlējiestādei veikt uzraudzības novērtējumus uz vietas vai novērotās revīzijas, tā veic visus pasākumus, lai nodrošinātu tādu pienācīga līmeņa uzraudzību, kāda minētajos apstākļos ir iespējama, kā arī novērtē pietiekamu skaitu pilnvarotās iestādes veiktu ražotāja tehniskās dokumentācijas, arī klīnisko izvērtējumu, pārskatu. Minētā iecēlējiestāde izskata II pielikumā noteikto organizatorisko un vispārīgo prasību izmaiņas, kas notikušas kopš pēdējās novērtēšanas uz vietas, un darbības, ko pilnvarotā iestāde pēc tam veikusi.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 18. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 189, 20.7.1990., 17. lpp.

1

(2)  
  OV L 169, 12.7.1993., 1. lpp.

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 920/2013 (2013. gada 24. septembris) par pilnvaroto iestāžu iecelšanu un uzraudzību saskaņā ar Padomes Direktīvu 90/385/EEK par aktīvām implantējamām medicīnas ierīcēm un Padomes Direktīvu 93/42/EEK par medicīnas ierīcēm (OV L 253, 25.9.2013., 8. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/745 (2017. gada 5. aprīlis), kas attiecas uz medicīniskām ierīcēm, ar ko groza Direktīvu 2001/83/EK, Regulu (EK) Nr. 178/2002 un Regulu (EK) Nr. 1223/2009 un atceļ Padomes Direktīvas 90/385/EK un 93/42/EEK (OV L 117, 5.5.2017., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/561 (2020. gada 23. aprīlis), ar kuru attiecībā uz dažu noteikumu piemērošanas datumiem groza Regulu (ES) 2017/745, kas attiecas uz medicīniskām ierīcēm (OV L 130, 24.4.2020., 18. lpp.).

5

---

LĒMUMI

| 19.5.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 156/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 156/6

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/667

(2020. gada 6. maijs),

ar ko groza Lēmumu (ES) 2012/688/ES, atjauninot attiecīgos tehniskos nosacījumus, kas piemērojami 1 920–1 980 MHz un 2 110–2 170 MHz frekvenču joslām

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 2816)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Lēmumu Nr. 676/2002/EK par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā (Radiofrekvenču spektra lēmums) (1) un jo īpaši tā 4. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Lēmumu 2012/688/ES (2) tika harmonizēti tehniskie nosacījumi 1 920–1 980 MHz un 2 110–2 170 MHz frekvenču joslu izmantošanai tādu zemes sistēmu vajadzībām, kas Savienībā spēj nodrošināt elektronisko sakaru pakalpojumus (ESP), galvenokārt bezvadu platjoslas pakalpojumus galalietotājiem. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Lēmumu 2012/688/ES (2) tika harmonizēti tehniskie nosacījumi 1 920–1 980 MHz un 2 110–2 170 MHz frekvenču joslu izmantošanai tādu zemes sistēmu vajadzībām, kas Savienībā spēj nodrošināt elektronisko sakaru pakalpojumus (ESP), galvenokārt bezvadu platjoslas pakalpojumus galalietotājiem.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma Nr. 243/2012/ES (3) 6. panta 3. punktā dalībvalstīm ir noteikts pienākums palīdzēt ESP sniedzējiem regulāri modernizēt savus tīklus atbilstīgi jaunākajām, efektīvākajām tehnoloģijām, lai radītu savas spektra dividendes saskaņā ar pakalpojumu un tehnoloģiju neitralitātes principu. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma Nr. 243/2012/ES (3) 6. panta 3. punktā dalībvalstīm ir noteikts pienākums palīdzēt ESP sniedzējiem regulāri modernizēt savus tīklus atbilstīgi jaunākajām, efektīvākajām tehnoloģijām, lai radītu savas spektra dividendes saskaņā ar pakalpojumu un tehnoloģiju neitralitātes principu.

| (3) | Komisijas paziņojumā “Konkurētspējīga digitālā vienotā tirgus savienojamība. Virzība uz Eiropas Gigabitu sabiedrību” (4) ir izklāstīti Savienības jaunie savienojamības mērķi, kuru sasniegšanai plaši jāizvērš un jāievieš ļoti augstas veiktspējas tīkli. Tādēļ Komisijas paziņojumā “5G Eiropai. Rīcības plāns” (5) ir konstatēta vajadzība rīkoties ES līmenī, tostarp, pamatojoties uz Radiofrekvenču spektra politikas grupas (RSPG) atzinumu, identificēt un harmonizēt spektru 5G vajadzībām, lai tādējādi līdz 2025. gadam nodrošinātu 5G vienlaidu pārklājumu visās pilsētu teritorijās un visā nozīmīgo sauszemes transporta maģistrāļu garumā. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas paziņojumā “Konkurētspējīga digitālā vienotā tirgus savienojamība. Virzība uz Eiropas Gigabitu sabiedrību” (4) ir izklāstīti Savienības jaunie savienojamības mērķi, kuru sasniegšanai plaši jāizvērš un jāievieš ļoti augstas veiktspējas tīkli. Tādēļ Komisijas paziņojumā “5G Eiropai. Rīcības plāns” (5) ir konstatēta vajadzība rīkoties ES līmenī, tostarp, pamatojoties uz Radiofrekvenču spektra politikas grupas (RSPG) atzinumu, identificēt un harmonizēt spektru 5G vajadzībām, lai tādējādi līdz 2025. gadam nodrošinātu 5G vienlaidu pārklājumu visās pilsētu teritorijās un visā nozīmīgo sauszemes transporta maģistrāļu garumā.

| (4) | Divos atzinumos par “stratēģisko ceļvedi 5G ieviešanai Eiropā” (2016. gada 16. novembris (6) un 2019. gada 30. janvāris (7)) RSPG norādīja, ka ir jānodrošina, lai tehniskie un regulatīvie nosacījumi visām joslām, kas jau ir harmonizētas mobilajiem tīkliem, būtu piemēroti 5G izmantošanai. Viena no šādām joslām ir zemes 2 GHz sapārotā frekvenču josla. |
| --- | --- |

(4)

Divos atzinumos par “stratēģisko ceļvedi 5G ieviešanai Eiropā” (2016. gada 16. novembris (6) un 2019. gada 30. janvāris (7)) RSPG norādīja, ka ir jānodrošina, lai tehniskie un regulatīvie nosacījumi visām joslām, kas jau ir harmonizētas mobilajiem tīkliem, būtu piemēroti 5G izmantošanai. Viena no šādām joslām ir zemes 2 GHz sapārotā frekvenču josla.

| (5) | Saskaņā ar Lēmuma Nr. 676/2002/EK 4. panta 2. punktu Komisija 2018. gada 12. jūlijā pilnvaroja Eiropas Pasta un telesakaru administrāciju konferenci (CEPT) pārskatīt harmonizētos tehniskos nosacījumus dažām ES harmonizētām frekvenču joslām, cita starpā zemes 2 GHz sapārotajai frekvenču joslai, un izstrādāt vismazāk ierobežojošus harmonizētus tehniskos nosacījumus, kas būtu piemēroti nākamās paaudzes (5G) zemes bezvadu sistēmām. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Lēmuma Nr. 676/2002/EK 4. panta 2. punktu Komisija 2018. gada 12. jūlijā pilnvaroja Eiropas Pasta un telesakaru administrāciju konferenci (CEPT) pārskatīt harmonizētos tehniskos nosacījumus dažām ES harmonizētām frekvenču joslām, cita starpā zemes 2 GHz sapārotajai frekvenču joslai, un izstrādāt vismazāk ierobežojošus harmonizētus tehniskos nosacījumus, kas būtu piemēroti nākamās paaudzes (5G) zemes bezvadu sistēmām.

| (6) | CEPT2019. gada 5. jūlijā publicēja ziņojumu (CEPT 72. ziņojums). Tajā ierosināti ES harmonizēti tehniskie nosacījumi zemes 2 GHz sapārotajai frekvenču joslai attiecībā uz frekvenču izvietojumu un bloka malas masku, kuri ir piemēroti joslas izmantošanai ar nākamās paaudzes (5G) zemes bezvadu sistēmām. CEPT 72. ziņojumā secināts, ka 300 kHz aizsargjosla frekvenču izvietojuma apakšējās un augšējās frekvenču robežās vairs nav nepieciešama. |
| --- | --- |

(6)

CEPT2019. gada 5. jūlijā publicēja ziņojumu (CEPT 72. ziņojums). Tajā ierosināti ES harmonizēti tehniskie nosacījumi zemes 2 GHz sapārotajai frekvenču joslai attiecībā uz frekvenču izvietojumu un bloka malas masku, kuri ir piemēroti joslas izmantošanai ar nākamās paaudzes (5G) zemes bezvadu sistēmām. CEPT 72. ziņojumā secināts, ka 300 kHz aizsargjosla frekvenču izvietojuma apakšējās un augšējās frekvenču robežās vairs nav nepieciešama.

| (7) | Jāatzīmē, ka neīsto izstarojumu apgabals bāzes stacijām 2 110–2 170 MHz frekvenču joslā sākas 10 MHz no joslas malas. |
| --- | --- |

(7)

Jāatzīmē, ka neīsto izstarojumu apgabals bāzes stacijām 2 110–2 170 MHz frekvenču joslā sākas 10 MHz no joslas malas.

| (8) | CEPT 72. ziņojums aptver gan aktīvās antenu sistēmas, gan neaktīvās antenu sistēmas, ko izmanto sistēmās, kuras spēj nodrošināt bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumus (WBB ECS). Tas pievēršas šo sistēmu līdzāspastāvēšanai joslā un ar pakalpojumiem blakusjoslās (piemēram, kosmiskie pakalpojumi zem 2 110 MHz un virs 2 200 MHz). Jebkādai jaunai zemes 2 GHz sapārotās frekvenču joslas izmantošanai būtu jānotiek tā, lai turpinātu aizsargāt esošos pakalpojumus frekvenču blakusjoslās. |
| --- | --- |

(8)

CEPT 72. ziņojums aptver gan aktīvās antenu sistēmas, gan neaktīvās antenu sistēmas, ko izmanto sistēmās, kuras spēj nodrošināt bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumus (WBB ECS). Tas pievēršas šo sistēmu līdzāspastāvēšanai joslā un ar pakalpojumiem blakusjoslās (piemēram, kosmiskie pakalpojumi zem 2 110 MHz un virs 2 200 MHz). Jebkādai jaunai zemes 2 GHz sapārotās frekvenču joslas izmantošanai būtu jānotiek tā, lai turpinātu aizsargāt esošos pakalpojumus frekvenču blakusjoslās.

| (9) | CEPT 72. ziņojuma secinājumi būtu jāpiemēro visā Savienībā un bez kavēšanās jāīsteno dalībvalstīs. Tam būtu jāveicina zemes 2 GHz sapārotās frekvenču joslas pieejamība un izmantošana 5G izvēršanai, vienlaikus ievērojot tehnoloģiju un pakalpojumu neitralitātes principus. |
| --- | --- |

(9)

CEPT 72. ziņojuma secinājumi būtu jāpiemēro visā Savienībā un bez kavēšanās jāīsteno dalībvalstīs. Tam būtu jāveicina zemes 2 GHz sapārotās frekvenču joslas pieejamība un izmantošana 5G izvēršanai, vienlaikus ievērojot tehnoloģiju un pakalpojumu neitralitātes principus.

| (10) | Jēdziens “paredz un dara pieejamu zemes 2 GHz sapāroto frekvenču joslu” šā lēmuma kontekstā attiecas uz šādiem posmiem: i) valstu tiesiskā regulējuma par frekvenču iedalījumu pielāgošana, lai iekļautu šīs joslas paredzēto izmantošanu saskaņā ar harmonizētajiem tehniskajiem nosacījumiem, kas noteikti šajā lēmumā, ii) visu vajadzīgo pasākumu sākšana, lai, ciktāl vajadzīgs, nodrošinātu līdzāspastāvēšanu ar pašreizējo lietošanu šajā joslā, iii) atbilstošo pasākumu ieviešana, vajadzības gadījumā to atbalstot ar noorganizētu apspriešanos ar ieinteresētajām personām, lai atļautu izmantot šo joslu saskaņā ar Savienības līmenī piemērojamo tiesisko regulējumu, tostarp šā lēmuma harmonizētajiem tehniskajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(10)

Jēdziens “paredz un dara pieejamu zemes 2 GHz sapāroto frekvenču joslu” šā lēmuma kontekstā attiecas uz šādiem posmiem: i) valstu tiesiskā regulējuma par frekvenču iedalījumu pielāgošana, lai iekļautu šīs joslas paredzēto izmantošanu saskaņā ar harmonizētajiem tehniskajiem nosacījumiem, kas noteikti šajā lēmumā, ii) visu vajadzīgo pasākumu sākšana, lai, ciktāl vajadzīgs, nodrošinātu līdzāspastāvēšanu ar pašreizējo lietošanu šajā joslā, iii) atbilstošo pasākumu ieviešana, vajadzības gadījumā to atbalstot ar noorganizētu apspriešanos ar ieinteresētajām personām, lai atļautu izmantot šo joslu saskaņā ar Savienības līmenī piemērojamo tiesisko regulējumu, tostarp šā lēmuma harmonizētajiem tehniskajiem nosacījumiem.

| (11) | Pamatotos gadījumos dalībvalstīm vajadzētu dot pietiekamu laiku, lai esošās licences pielāgotu jauno tehnisko nosacījumu vispārīgajiem parametriem. |
| --- | --- |

(11)

Pamatotos gadījumos dalībvalstīm vajadzētu dot pietiekamu laiku, lai esošās licences pielāgotu jauno tehnisko nosacījumu vispārīgajiem parametriem.

| (12) | Var būt nepieciešami tādi pārrobežu nolīgumi starp dalībvalstīm un ar trešām valstīm, kas nodrošina, ka dalībvalstis šajā lēmumā noteiktos parametrus īsteno tā, lai novērstu kaitīgus traucējumus, lietderīgāk izmantotu spektru un izvairītos no spektra izmantošanas sadrumstalotības. |
| --- | --- |

(12)

Var būt nepieciešami tādi pārrobežu nolīgumi starp dalībvalstīm un ar trešām valstīm, kas nodrošina, ka dalībvalstis šajā lēmumā noteiktos parametrus īsteno tā, lai novērstu kaitīgus traucējumus, lietderīgāk izmantotu spektru un izvairītos no spektra izmantošanas sadrumstalotības.

| (13) | Tāpēc Lēmums 2012/688/ES būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(13)

Tāpēc Lēmums 2012/688/ES būtu attiecīgi jāgroza.

| (14) | Šajā lēmumā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Lēmumu Nr. 676/2002/EK izveidotā Radiofrekvenču spektra komiteja, |
| --- | --- |

(14)

Šajā lēmumā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Lēmumu Nr. 676/2002/EK izveidotā Radiofrekvenču spektra komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2012/688/ES groza šādi:

| 1) | lēmuma 2. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

  “1.   Dalībvalstis paredz un dara pieejamu zemes 2 GHz sapāroto frekvenču joslu neekskluzīvai izmantošanai zemes sistēmām, kuras spēj nodrošināt elektronisko sakaru pakalpojumus atbilstoši šā lēmuma pielikumā noteiktajiem parametriem.


  2.   Līdz 2026. gada 1. janvārim dalībvalstīm nav jāpiemēro pielikuma B iedaļā noteiktie vispārīgie parametri attiecībā uz zemes elektronisko sakaru tīklos šā lēmuma spēkā stāšanās dienā pastāvošajām tiesībām izmantot spektru zemes 2 GHz sapārotajā frekvenču joslā, ciktāl minēto tiesību izmantošana neliedz izmantot minēto joslu saskaņā ar pielikumu, ņemot vērā tirgus pieprasījumu.”; |
| --- | --- |

1)

lēmuma 2. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Dalībvalstis paredz un dara pieejamu zemes 2 GHz sapāroto frekvenču joslu neekskluzīvai izmantošanai zemes sistēmām, kuras spēj nodrošināt elektronisko sakaru pakalpojumus atbilstoši šā lēmuma pielikumā noteiktajiem parametriem.

2.   Līdz 2026. gada 1. janvārim dalībvalstīm nav jāpiemēro pielikuma B iedaļā noteiktie vispārīgie parametri attiecībā uz zemes elektronisko sakaru tīklos šā lēmuma spēkā stāšanās dienā pastāvošajām tiesībām izmantot spektru zemes 2 GHz sapārotajā frekvenču joslā, ciktāl minēto tiesību izmantošana neliedz izmantot minēto joslu saskaņā ar pielikumu, ņemot vērā tirgus pieprasījumu.”;

| 2) | lēmuma 3. pantam pievieno šādu daļu:

  “Dalībvalstis līdz 2021. gada 30. aprīlim paziņo Komisijai par šā lēmuma īstenošanu.”; |
| --- | --- |

2)

lēmuma 3. pantam pievieno šādu daļu:

“Dalībvalstis līdz 2021. gada 30. aprīlim paziņo Komisijai par šā lēmuma īstenošanu.”;

| 3) | pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

3)

pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2020. gada 6. maijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Thierry BRETON

---

(1)  
  OV L 108, 24.4.2002., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2012. gada 5. novembra Īstenošanas lēmums 2012/688/ES par 1 920–1 980 MHz un 2 110–2 170 MHz frekvenču joslu harmonizāciju tādu zemes sistēmu vajadzībām, kas Savienībā spēj nodrošināt elektronisko sakaru pakalpojumus (OV L 307, 7.11.2012., 84. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 14. marta Lēmums Nr. 243/2012/ES, ar ko izveido radiofrekvenču spektra daudzgadu politikas programmu (OV L 81, 21.3.2012., 7. lpp.).

3

(4)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Konkurētspējīga digitālā vienotā tirgus savienojamība. Virzība uz Eiropas Gigabitu sabiedrību” (COM(2016) 587 final).

4

(5)  Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “5G Eiropai. Rīcības plāns” (COM(2016) 588 final).

5

(6)  Dokuments RSPG16-032 final (2016. gada 9. novembris) “Stratēģiskais ceļvedis 5G ieviešanai Eiropā. Atzinums par aspektiem, kas saistīti ar spektru, attiecībā uz nākamās paaudzes bezvadu sistēmām (5G)” (RSPG 1. atzinums par 5G).

6

(7)  Dokuments RSPG19-007 final (2019. gada 30. janvāris) “Stratēģiskais ceļvedis 5G ieviešanai Eiropā. Atzinums par 5G ieviešanas uzdevumiem” (RSPG 3. atzinums par 5G).

7

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

2. PANTA 1. PUNKTĀ MINĒTIE PARAMETRI

A.   DEFINĪCIJAS

Aktīvās antenas sistēmas (AAS) ir tāda bāzes stacijas un antenas sistēma, kur amplitūda un/vai fāze starp antenas elementiem tiek nepārtraukti koriģēta, mainot antenas izstarojuma vērsumu atkarībā no radiovides īslaicīgām izmaiņām. Šajā definīcijā nav ietverta kūļa veidošana ilgākā laikā, piemēram, pastāvīgs antenas slīpuma elektriskais leņķis. AAS bāzes stacijās antenas sistēma ir bāzes stacijas sistēmas vai produkta sastāvdaļa.

Neaktīvās antenas sistēmas (ne-AAS) ir tāda bāzes stacijas un antenas sistēma, kas nodrošina vienu vai vairākus antenas savienotājus, kuri ir pievienoti vienam vai vairākiem atsevišķi projektētiem pasīviem antenas elementiem radioviļņu izstarošanai. Uz antenas elementiem padoto signālu amplitūda un fāze netiek nepārtraukti koriģēta, reaģējot uz radiovides īslaicīgām izmaiņām.

Ekvivalentā izotropiski izstarotā jauda (EIRP) ir antenai pievadītās jaudas un antenas pastiprinājuma dotajā virzienā reizinājums attiecībā pret izotropisku antenu (absolūtais jeb izotropiskais pastiprinājums).

Kopējā izstarotā jauda (TRP) ir mērs, kas raksturo kompozītantenas izstaroto jaudu. Tā ir vienāda ar kopējo caurejošo jaudu antenu bloka sistēmas ieejā, no kā atskaita antenu bloka sistēmā radušos zudumus. TRP ir visā izstarojuma sfērā dažādos virzienos raidītās jaudas integrālis, kas izteikts ar formulu

Image 1

kur P(θ,φ) ir antenu bloka sistēmas noteiktā virzienā (θ,φ) izstarotā jauda, ko aprēķina pēc formulas

P(θ, φ) = PTxg(θ, φ),

kur PTx ir caurejošā jauda (vatos), ko pievada antenu bloka sistēmai, bet g(θ,φ) ir bloka sistēmas vērsuma indekss (θ, φ) virzienā.

B.   VISPĀRĪGIE PARAMETRI

Zemes 2 GHz sapārotajā joslā frekvenču izvietojums ir šāds:

| 1) | dupleksais darbības režīms ir frekvenčdales duplekss (FDD). dupleksais atdalījums ir 190 MHz, galiekārtas pārraidēm (FDD augšuplīnija) notiekot joslas apakšējā daļā, sākot ar 1 920 MHz un beidzot ar 1 980 MHz (“apakšējā josla”), un bāzes stacijas pārraidēm (FDD lejuplīniju) notiekot joslas augšējā daļā, sākot ar 2 110 MHz un beidzot ar 2 170 MHz (“augšējā josla”). |
| --- | --- |

1)

dupleksais darbības režīms ir frekvenčdales duplekss (FDD). dupleksais atdalījums ir 190 MHz, galiekārtas pārraidēm (FDD augšuplīnija) notiekot joslas apakšējā daļā, sākot ar 1 920 MHz un beidzot ar 1 980 MHz (“apakšējā josla”), un bāzes stacijas pārraidēm (FDD lejuplīniju) notiekot joslas augšējā daļā, sākot ar 2 110 MHz un beidzot ar 2 170 MHz (“augšējā josla”).

| 2) | piešķirto bloku lielums ir 5 MHz daudzkārtņi (1). Piešķirta bloka zemākā robežfrekvence apakšējā joslā (1 920–1 980 MHz) sakrīt ar tās apakšējo malu (1 920 MHz) vai atrodas 5 MHz daudzkārtņu attālumā no tās. Piešķirta bloka zemākā robežfrekvence augšējā joslā (2 110–2 170 MHz) sakrīt ar tās apakšējo malu (2 110 MHz) vai atrodas 5 MHz daudzkārtņu attālumā no tās. Piešķirta bloka izmērs var būt arī 4,8–5 MHz diapazonā, ja vien tas ietilpst 5 MHz bloka robežās, kā noteikts iepriekš. |
| --- | --- |

2)

piešķirto bloku lielums ir 5 MHz daudzkārtņi (1). Piešķirta bloka zemākā robežfrekvence apakšējā joslā (1 920–1 980 MHz) sakrīt ar tās apakšējo malu (1 920 MHz) vai atrodas 5 MHz daudzkārtņu attālumā no tās. Piešķirta bloka zemākā robežfrekvence augšējā joslā (2 110–2 170 MHz) sakrīt ar tās apakšējo malu (2 110 MHz) vai atrodas 5 MHz daudzkārtņu attālumā no tās. Piešķirta bloka izmērs var būt arī 4,8–5 MHz diapazonā, ja vien tas ietilpst 5 MHz bloka robežās, kā noteikts iepriekš.

| 3) | 1 920–1 980 MHz apakšējo joslu vai tās daļas var izmantot tikai augšuplīnijas vajadzībām (2) bez sapārotā spektra 2 110–2 170 MHz augšējā joslā. |
| --- | --- |

3)

1 920–1 980 MHz apakšējo joslu vai tās daļas var izmantot tikai augšuplīnijas vajadzībām (2) bez sapārotā spektra 2 110–2 170 MHz augšējā joslā.

| 4) | 2 110–2 170 MHz augšējo joslu vai tās daļas var izmantot tikai lejuplīnijas vajadzībām (3) bez sapārotā spektra 1 920–1 980 MHz apakšējā joslā; |
| --- | --- |

4)

2 110–2 170 MHz augšējo joslu vai tās daļas var izmantot tikai lejuplīnijas vajadzībām (3) bez sapārotā spektra 1 920–1 980 MHz apakšējā joslā;

| 5) | bāzes staciju un galastaciju raidīšana atbilst attiecīgi C un D daļā noteiktajiem tehniskajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

5)

bāzes staciju un galastaciju raidīšana atbilst attiecīgi C un D daļā noteiktajiem tehniskajiem nosacījumiem.

C.   TEHNISKIE NOSACĪJUMI BĀZES STACIJĀM. BLOKA MALAS MASKA

Tālāk aprakstītie tehniskie parametri bāzes stacijām, proti, bloka malas maska (BEM), ir būtiska to nosacījumu daļa, kas jāizpilda, lai nodrošinātu kaimiņtīklu līdzāspastāvēšanu, ja starp šādu kaimiņtīklu operatoriem nav ne divpusēju, ne daudzpusēju vienošanos. Ja par to vienojas visi attiecīgie šādu tīklu operatori, var izmantot arī mazāk stingrus tehniskos parametrus, ja minētie operatori turpina ievērot tehniskos nosacījumus, kas attiecas uz citu dienestu, lietojumu vai tīklu aizsardzību, un pienākumus, kas izriet no pārrobežu koordinācijas.

BEM sastāv no vairākiem elementiem, kas uzskaitīti 1. tabulā. Jaudas robežvērtību bloka ietvaros piemēro operatoram piešķirtam blokam. Bāzlīnijas jaudas robežvērtība, kas paredzēta, lai aizsargātu citu operatoru spektru, un pārejas apgabala jaudas robežvērtība, kas dod iespēju veikt filtrēšanu no jaudas robežvērtības bloka ietvaros līdz bāzlīnijas jaudas robežvērtībai, ir ārpusbloka elementi.

Jaudas robežvērtības norāda atsevišķi ne-AAS un AAS. Ne-AAS gadījumā jaudas robežvērtības piemēro vidējai EIRP. AAS gadījumā jaudas robežvērtības piemēro vidējai TRP
   (4). Vidējo EIRP vai vidējo TRP mēra laika intervālā un mērījuma frekvenču joslas platumā. Laika aspektā vidējais EIRP vai TRP tiek vidējots signāla šaltu aktīvo daļu laikā un atbilst vienam jaudas regulēšanas iestatījumam. Frekvences aspektā vidējais EIRP vai vidējais TRP tiek noteikts mērījuma frekvenču joslas platumā, kā norādīts 2., 3. un 4. tabulā (5). Vispārīgā gadījumā, ja nav noteikts citādi, BEM jaudas līmeņi atbilst attiecīgās ierīces summārajai izstarotajai jaudai, ieskaitot visas raidošās antenas, izņemot pamata un pārejas prasības ne-AAS bāzes stacijām, ko nosaka atsevišķi katrai antenai.

Bloka malas maska (BEM)

Image 2

1. tabula

BEM elementu definīcijas

| BEM elements | Definīcija |
| --- | --- |
| Bloka ietvaros | Attiecas uz bloku, kuram nosaka BEM. |
| Bāzlīnija | Spektrs FDD lejuplīnijas frekvenču joslā, ko izmanto WBB ECS vajadzībām, izņemot operatoram piešķirto bloku un atbilstošos pārejas apgabalus. |
| Pārejas apgabals | Spektrs FDD lejuplīnijā 0–10 MHz zem un 0–10 MHz virs operatoram piešķirtā bloka. Pārejas apgabalus nepiemēro zem 2 110 MHz un virs 2 170 MHz. |

BEM elements

Definīcija

Bloka ietvaros

Attiecas uz bloku, kuram nosaka BEM.

Bāzlīnija

Spektrs FDD lejuplīnijas frekvenču joslā, ko izmanto WBB ECS vajadzībām, izņemot operatoram piešķirto bloku un atbilstošos pārejas apgabalus.

Pārejas apgabals

Spektrs FDD lejuplīnijā 0–10 MHz zem un 0–10 MHz virs operatoram piešķirtā bloka. Pārejas apgabalus nepiemēro zem 2 110 MHz un virs 2 170 MHz.

2. tabula

Ne-AAS un AAS bāzes staciju jaudas robežvērtības bloka ietvaros

| BEM elements | Frekvenču josla | Ne-AAS EIRP robežvērtība | AAS TRP robežvērtība |
| --- | --- | --- | --- |
| Bloka ietvaros | Operatoram piešķirtais bloks | Nav obligāta.
  Ja dalībvalsts ir noteikusi augšējo robežu, drīkst piemērot vērtību 65 dBm/(5 MHz) katrai antenai. | Nav obligāta.
  Ja dalībvalsts ir noteikusi augšējo robežu, drīkst piemērot vērtību 57 dBm/(5 MHz) katrai šūnai (6). |

BEM elements

Frekvenču josla

Ne-AAS EIRP robežvērtība

AAS TRP robežvērtība

Bloka ietvaros

Operatoram piešķirtais bloks

Nav obligāta.

Ja dalībvalsts ir noteikusi augšējo robežu, drīkst piemērot vērtību 65 dBm/(5 MHz) katrai antenai.

Nav obligāta.

Ja dalībvalsts ir noteikusi augšējo robežu, drīkst piemērot vērtību 57 dBm/(5 MHz) katrai šūnai (6).

Paskaidrojums par 2. tabulu

Atbilstošo TRP robežvērtību bloka ietvaros nosaka, ievērojot vadlīnijas ETSI TS 138 104 V15.6.0 F pielikuma F.2. un F.3. iedaļā, izmantojot antenas pastiprinājumu 17 dBi un kopumā astoņus kūli veidojošus antenas elementus (mēroga koeficients 9 dB):

65 dBm/(5 MHz) – 17 dBi + 9 dB = 57 dBm/(5 MHz).

3. tabula

Bāzlīnijas ārpusbloka jaudas robežvērtības ne-AAS un AAS bāzes stacijām

| BEM elements | Frekvenču josla FDD lejuplīnijā | Ne-AAS vidējā EIRP robežvērtība katrai antenai (7) | AAS vidējā TRP robežvērtība katrai šūnai (8) | Mērījuma joslas platums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bāzlīnija | Frekvences atrodas tālāk par 10 MHz no apakšējās vai augšējās bloka malas | 9 dBm | 1 dBm | 5 MHz |

BEM elements

Frekvenču josla FDD lejuplīnijā

Ne-AAS vidējā EIRP robežvērtība katrai antenai (7)

AAS vidējā TRP robežvērtība katrai šūnai (8)

Mērījuma joslas platums

Bāzlīnija

Frekvences atrodas tālāk par 10 MHz no apakšējās vai augšējās bloka malas

9 dBm

1 dBm

5 MHz

4. tabula

Pārejas apgabala ārpusbloka jaudas robežvērtības ne-AAS un AAS bāzes stacijām

| BEM elements | Frekvenču josla FDD lejuplīnijā | Ne-AAS vidējā EIRP robežvērtība katrai antenai (9) | AAS vidējā TRP robežvērtība katrai šūnai (10) | Mērījuma joslas platums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārejas apgabals | – 10 līdz – 5 MHz no bloka apakšējās malas | 11 dBm | 3 dBm | 5 MHz |
| –5 līdz 0 MHz no bloka apakšējās malas | 16,3 dBm | 8 dBm | 5 MHz |
| 0 līdz +5 MHz no bloka augšējās malas | 16,3 dBm | 8 dBm | 5 MHz |
| + 5 līdz +10 MHz no bloka augšējās malas | 11 dBm | 3 dBm | 5 MHz |

BEM elements

Frekvenču josla FDD lejuplīnijā

Ne-AAS vidējā EIRP robežvērtība katrai antenai (9)

AAS vidējā TRP robežvērtība katrai šūnai (10)

Mērījuma joslas platums

Pārejas apgabals

– 10 līdz – 5 MHz no bloka apakšējās malas

11 dBm

3 dBm

5 MHz

–5 līdz 0 MHz no bloka apakšējās malas

16,3 dBm

8 dBm

5 MHz

0 līdz +5 MHz no bloka augšējās malas

16,3 dBm

8 dBm

5 MHz

- 5 līdz +10 MHz no bloka augšējās malas

11 dBm

3 dBm

5 MHz

Paskaidrojums par 3. un 4. tabulu

Saskaņā ar nevēlamu izstarojumu caurejošās jaudas (TRP) standartizāciju AAS bāzes stacijām ETSI TS 138 104 (V15.6.0) F pielikuma F.2. un F.3. iedaļā, ārpusbloka TRP robežvērtībām iestata vērtību, kas atbilst kopumā astoņiem kūli veidojošiem antenas elementiem, kas nozīmē 8 dB atšķirību starp AAS un ne-AAS bloka ietvaros.

D.   TEHNISKIE NOSACĪJUMI GALASTACIJĀM

5. tabula

Galastacijas BEM jaudas robežvērtība bloka ietvaros

| Maksimālā vidējā jauda bloka ietvaros  (11) | 24 dBm |
| --- | --- |

Maksimālā vidējā jauda bloka ietvaros  (11)

24 dBm

Paskaidrojums par 5. tabulu

Konkrētiem izvietojumiem dalībvalstis drīkst mīkstināt šo robežvērtību, piemēram, fiksētām gala stacijām lauku rajonos, ja vien netiek apdraudēta citu dienestu, tīklu un lietojumu aizsardzība un tiek izpildīti pārrobežu pienākumi.

---

(1)  Tā kā UMTS kanālu intervāls ir 200 kHz, tāda piešķirta bloka, ko izmanto UMTS, centrālo frekvenci var nobīdīt par 100 kHz no bloka centra frekvenču izvietojumā.

1

UMTS

UMTS

(2)  Piemēram, papildus augšuplīnija (SUL).

2

SUL

(3)  Piemēram, papildus lejuplīnija (SDL).

3

SDL

(4)  
  TRP ir mērs, kas raksturo antenas faktiski izstaroto jaudu. Izotropiskām antenām EIRP un TRP ir ekvivalentas.

4

TRP

EIRP

TRP

(5)  Atbilstības pārbaudei izmantojamās mēraparatūras faktiskais mērījuma joslas platums drīkst būt mazāks par minētajās tabulās doto mērījuma joslas platumu.

5

(6)  Daudzsektoru bāzes stacijā AAS izstarotās jaudas robežvērtība attiecas uz katru atsevišķo sektoru.

6

(7)  Ne-AAS BEM līmeni nosaka katrai antenai un piemēro bāzes stacijas konfigurācijai ar ne vairāk kā četrām antenām katrā sektorā.

7

BEM

(8)  Daudzsektoru bāzes stacijā AAS izstarotās jaudas robežvērtība attiecas uz katru atsevišķo sektoru.

8

(9)  Ne-AAS BEM līmeni nosaka katrai antenai un piemēro bāzes stacijas konfigurācijai ar ne vairāk kā četrām antenām katrā sektorā.

9

BEM

(10)  Daudzsektoru bāzes stacijā AAS izstarotās jaudas robežvērtība attiecas uz katru atsevišķo sektoru.

10

(11)  Šo jaudas robežvērtību norāda kā EIRP galastacijām, kas projektētas kā fiksētās vai instalētās stacijas, un kā TRP galastacijām, kas projektētas kā mobilās vai nomadiskās stacijas. Izotropiskām antenām EIRP un TRP ir ekvivalentas. Tiek atzīts, ka šai vērtībai var piemērot harmonizētajos standartos noteiktu pielaidi, lai ņemtu vērā darbību ekstremālos vides apstākļos un ražojumu dažādību.

11

EIRP

TRP

EIRP

TRP

---

| 19.5.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 156/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 156/13

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/668

(2020. gada 18. maijs)

par individuālo aizsardzības līdzekļu saskaņotajiem standartiem, kas izstrādāti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/425 īstenošanas vajadzībām

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1025/2012 (2012. gada 25. oktobris) par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK, un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (1), un jo īpaši tās 10. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/425 (2) 14. pantu produktus, kas atbilst tiem saskaņotajiem standartiem vai to daļām, uz kuriem atsauces ir publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, uzskata par atbilstīgiem minētās regulas II pielikumā izklāstītajām veselības un drošības pamatprasībām, uz kurām attiecas minētie standarti vai to daļas. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/425 (2) 14. pantu produktus, kas atbilst tiem saskaņotajiem standartiem vai to daļām, uz kuriem atsauces ir publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, uzskata par atbilstīgiem minētās regulas II pielikumā izklāstītajām veselības un drošības pamatprasībām, uz kurām attiecas minētie standarti vai to daļas.

| (2) | Ar vēstuli M/031 ar nosaukumu “CEN/Cenelec STANDARTIZĀCIJAS PILNVARAS ATTIECĪBĀ UZ INDIVIDUĀLAJIEM AIZSARDZĪBAS LĪDZEKĻIEM” Komisija lūdza Eiropas Standartizācijas komitejai (CEN) un Eiropas Elektrotehniskās standartizācijas komitejai (Cenelec) sagatavot un izstrādāt saskaņotus standartus Padomes Direktīvas 89/686/EEK (3) īstenošanas vajadzībām. |
| --- | --- |

(2)

Ar vēstuli M/031 ar nosaukumu “CEN/Cenelec STANDARTIZĀCIJAS PILNVARAS ATTIECĪBĀ UZ INDIVIDUĀLAJIEM AIZSARDZĪBAS LĪDZEKĻIEM” Komisija lūdza Eiropas Standartizācijas komitejai (CEN) un Eiropas Elektrotehniskās standartizācijas komitejai (Cenelec) sagatavot un izstrādāt saskaņotus standartus Padomes Direktīvas 89/686/EEK (3) īstenošanas vajadzībām.

| (3) | Direktīvu 89/686/EEK no 2018. gada 21. aprīļa aizstāja ar Regulu (ES) 2016/425, kas tikai nedaudz mainīja Direktīvas 89/686/EEK II pielikumā izklāstītās veselības un drošības pamatprasības. Saskaņotie standarti, kas izstrādāti, pamatojoties uz pieprasījumu M/031, ir izstrādāti vienīgi, lai atbalstītu veselības aizsardzības un drošības pamatprasības, kas pēc Direktīvas 89/686/EEK aizstāšanas ar Regulu (ES) 2016/425 ir palikušas būtiski nemainītas. |
| --- | --- |

(3)

Direktīvu 89/686/EEK no 2018. gada 21. aprīļa aizstāja ar Regulu (ES) 2016/425, kas tikai nedaudz mainīja Direktīvas 89/686/EEK II pielikumā izklāstītās veselības un drošības pamatprasības. Saskaņotie standarti, kas izstrādāti, pamatojoties uz pieprasījumu M/031, ir izstrādāti vienīgi, lai atbalstītu veselības aizsardzības un drošības pamatprasības, kas pēc Direktīvas 89/686/EEK aizstāšanas ar Regulu (ES) 2016/425 ir palikušas būtiski nemainītas.

| (4) | Pamatojoties uz pieprasījumu M/031, CEN un Cenelec izstrādāja šādus saskaņotos standartus: EN 893:2019 par alpīnisma inventāru, EN 943-2:2019 par aizsargapģērbu pret bīstamām cietām, šķidrām un gāzveida ķīmiskajām vielām, EN 1073-1:2016+A1:2018 par aizsargapģērbu pret cietām daļiņām gaisā, tostarp radioaktīvu piesārņojumu, un EN 14458:2018 par individuāliem acu aizsargiem Regulas (ES) 2016/425 īstenošanas vajadzībām. |
| --- | --- |

(4)

Pamatojoties uz pieprasījumu M/031, CEN un Cenelec izstrādāja šādus saskaņotos standartus: EN 893:2019 par alpīnisma inventāru, EN 943-2:2019 par aizsargapģērbu pret bīstamām cietām, šķidrām un gāzveida ķīmiskajām vielām, EN 1073-1:2016+A1:2018 par aizsargapģērbu pret cietām daļiņām gaisā, tostarp radioaktīvu piesārņojumu, un EN 14458:2018 par individuāliem acu aizsargiem Regulas (ES) 2016/425 īstenošanas vajadzībām.

| (5) | Pamatojoties uz pieprasījumu M/031, CEN un Cenelec pārskatīja šādus saskaņotos standartus, atsauces uz kuriem ir publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4): EN 343:2003+A1:2007/AC:2009, EN 358:1999, EN 381-5:1995, EN 381-7:1999, EN 381-9:1997, EN 381-11:2002, EN 13832-2:2006, EN 13832-3:2006, EN 14594:2005, EN 388:2016, EN 943-1:2015 un EN 12277:2015. Tā rezultātā tika pieņemti attiecīgi saskaņotie standarti EN 343:2019 par aizsargapģērbu aizsardzībai pret lietu, EN 358:2018 par jostām un saitēm darba pozīcijas nodrošināšanai vai kustības ierobežošanai, EN ISO 11393-2:2019, EN ISO 11393-4:2019, EN ISO 11393-5:2019 un EN ISO 11393-6:2019 par aizsargapģērbu rokas motorzāģu lietotājiem, EN 13832-2:2018 un EN 13832-3:2018 par apaviem aizsardzībai pret ķimikālijām, EN 14594:2018 par elpceļu aizsargierīcēm, EN 388:2016+A1:2018 par aizsargcimdiem pret mehāniskiem riskiem, EN 943-1:2015+A1:2019 par aizsargapģērbu pret bīstamām cietām, šķidrām un gāzveida ķīmiskajām vielām, tostarp šķidrumu un cietvielu aerosoliem un EN 12277:2015+A1:2018 par alpīnisma inventāru. |
| --- | --- |

(5)

Pamatojoties uz pieprasījumu M/031, CEN un Cenelec pārskatīja šādus saskaņotos standartus, atsauces uz kuriem ir publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4): EN 343:2003+A1:2007/AC:2009, EN 358:1999, EN 381-5:1995, EN 381-7:1999, EN 381-9:1997, EN 381-11:2002, EN 13832-2:2006, EN 13832-3:2006, EN 14594:2005, EN 388:2016, EN 943-1:2015 un EN 12277:2015. Tā rezultātā tika pieņemti attiecīgi saskaņotie standarti EN 343:2019 par aizsargapģērbu aizsardzībai pret lietu, EN 358:2018 par jostām un saitēm darba pozīcijas nodrošināšanai vai kustības ierobežošanai, EN ISO 11393-2:2019, EN ISO 11393-4:2019, EN ISO 11393-5:2019 un EN ISO 11393-6:2019 par aizsargapģērbu rokas motorzāģu lietotājiem, EN 13832-2:2018 un EN 13832-3:2018 par apaviem aizsardzībai pret ķimikālijām, EN 14594:2018 par elpceļu aizsargierīcēm, EN 388:2016+A1:2018 par aizsargcimdiem pret mehāniskiem riskiem, EN 943-1:2015+A1:2019 par aizsargapģērbu pret bīstamām cietām, šķidrām un gāzveida ķīmiskajām vielām, tostarp šķidrumu un cietvielu aerosoliem un EN 12277:2015+A1:2018 par alpīnisma inventāru.

| (6) | Pamatojoties uz pieprasījumu M/031, CEN un Cenelec grozīja saskaņoto standartu EN ISO 10819:2013, atsauce uz kuru ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. (5) Tā rezultātā tika pieņemts saskaņotā standarta EN ISO 10819:2013/A1:2019 grozījums. |
| --- | --- |

(6)

Pamatojoties uz pieprasījumu M/031, CEN un Cenelec grozīja saskaņoto standartu EN ISO 10819:2013, atsauce uz kuru ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. (5) Tā rezultātā tika pieņemts saskaņotā standarta EN ISO 10819:2013/A1:2019 grozījums.

| (7) | Komisija kopā ar CEN un Cenelec ir izvērtējusi, vai minētie standarti atbilst pieprasījumam M/031. |
| --- | --- |

(7)

Komisija kopā ar CEN un Cenelec ir izvērtējusi, vai minētie standarti atbilst pieprasījumam M/031.

| (8) | Saskaņotie standarti EN 893:2019, EN 943-2:2019, EN 1073-1:2016+A1:2018, EN 14458:2018, EN 343:2019, EN 358:2018, EN ISO 11393-2:2019, EN ISO 11393-4:2019, EN ISO 11393-5:2019, EN ISO 11393-6:2019, EN 13832-2:2018, EN 13832-3:2018, EN 14594:2018, EN 388:2016+A1:2018, EN 943-1:2015+A1:2019, EN ISO 10819:2013, kas grozīts ar EN ISO 10819:2013/A1:2019, un EN 12277:2015+A1:2018, atbilst to aptvertajām prasībām, kuras noteiktas Regulā (ES) 2016/425. Tāpēc atsauces uz minētajiem standartiem ir lietderīgi publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņotie standarti EN 893:2019, EN 943-2:2019, EN 1073-1:2016+A1:2018, EN 14458:2018, EN 343:2019, EN 358:2018, EN ISO 11393-2:2019, EN ISO 11393-4:2019, EN ISO 11393-5:2019, EN ISO 11393-6:2019, EN 13832-2:2018, EN 13832-3:2018, EN 14594:2018, EN 388:2016+A1:2018, EN 943-1:2015+A1:2019, EN ISO 10819:2013, kas grozīts ar EN ISO 10819:2013/A1:2019, un EN 12277:2015+A1:2018, atbilst to aptvertajām prasībām, kuras noteiktas Regulā (ES) 2016/425. Tāpēc atsauces uz minētajiem standartiem ir lietderīgi publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (9) | CEN un Cenelec arī sagatavoja labojumu EN 50321-1:2018/AC: 2018-08, ar ko laboja saskaņoto standartu EN 50321-1:2018, atsauce uz kuru ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā (6). Tā kā ar šiem labojumiem ievieš tehniskas korekcijas, turklāt ir vajadzīgs nodrošināt saskaņotā standarta EN 50321-1:2018 pareizu un konsekventu piemērošanu, uz kuru atsauce jau ir publicēta iepriekš, ir lietderīgi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēt atsauci uz šo saskaņoto standartu, kā arī atsauci uz labojumu. |
| --- | --- |

(9)

CEN un Cenelec arī sagatavoja labojumu EN 50321-1:2018/AC: 2018-08, ar ko laboja saskaņoto standartu EN 50321-1:2018, atsauce uz kuru ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā (6). Tā kā ar šiem labojumiem ievieš tehniskas korekcijas, turklāt ir vajadzīgs nodrošināt saskaņotā standarta EN 50321-1:2018 pareizu un konsekventu piemērošanu, uz kuru atsauce jau ir publicēta iepriekš, ir lietderīgi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēt atsauci uz šo saskaņoto standartu, kā arī atsauci uz labojumu.

| (10) | Tāpēc atsauces uz saskaņotajiem standartiem EN 343:2003+A1:2007/AC:2009, EN 358:1999, EN 381-5:1995, EN 381-7:1999, EN 381-9:1997, EN 381-11:2002, EN 13832-2:2006, EN 13832-3:2006, EN 14594:2005, EN 388:2016, EN 943-1:2015, EN ISO 10819:2013, EN 12277:2015 un EN 50321-1:2018 no Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijas ir jāsvītro. Lai dotu ražotājiem vairāk laika sagatavoties saskaņoto standartu EN 343:2019, EN 358:2018, EN ISO 11393-2:2019, EN ISO 11393-4:2019, EN ISO 11393-5:2019, EN ISO 11393-6:2019, EN 13832-2:2018, EN 13832-3:2018, EN 14594:2018, EN 388:2016+A1:2018, EN 943-1:2015+A1:2019, EN ISO 10819:2013, kas grozīts ar EN ISO 10819:2013/A1:2019, EN 50321-1:2018, kas labots ar EN 50321-1:2018/AC: 2018-08, un EN 12277:2015+A1:2018, ir jāatliek atsauču atsaukšana uz saskaņotajiem standartiem EN 343:2003+A1:2007/AC:2009, EN 358:1999, EN 381-5:1995, EN 381-7:1999, EN 381-9:1997, EN 381-11:2002, EN 13832-2:2006, EN 13832-3:2006, EN 14594:2005, EN 388:2016, EN 943-1:2015, EN ISO 10819:2013, EN 12277:2015 un EN 50321-1:2018. |
| --- | --- |

(10)

Tāpēc atsauces uz saskaņotajiem standartiem EN 343:2003+A1:2007/AC:2009, EN 358:1999, EN 381-5:1995, EN 381-7:1999, EN 381-9:1997, EN 381-11:2002, EN 13832-2:2006, EN 13832-3:2006, EN 14594:2005, EN 388:2016, EN 943-1:2015, EN ISO 10819:2013, EN 12277:2015 un EN 50321-1:2018 no Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijas ir jāsvītro. Lai dotu ražotājiem vairāk laika sagatavoties saskaņoto standartu EN 343:2019, EN 358:2018, EN ISO 11393-2:2019, EN ISO 11393-4:2019, EN ISO 11393-5:2019, EN ISO 11393-6:2019, EN 13832-2:2018, EN 13832-3:2018, EN 14594:2018, EN 388:2016+A1:2018, EN 943-1:2015+A1:2019, EN ISO 10819:2013, kas grozīts ar EN ISO 10819:2013/A1:2019, EN 50321-1:2018, kas labots ar EN 50321-1:2018/AC: 2018-08, un EN 12277:2015+A1:2018, ir jāatliek atsauču atsaukšana uz saskaņotajiem standartiem EN 343:2003+A1:2007/AC:2009, EN 358:1999, EN 381-5:1995, EN 381-7:1999, EN 381-9:1997, EN 381-11:2002, EN 13832-2:2006, EN 13832-3:2006, EN 14594:2005, EN 388:2016, EN 943-1:2015, EN ISO 10819:2013, EN 12277:2015 un EN 50321-1:2018.

| (11) | No dienas, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēta atsauce uz saskaņoto standartu, tāda standarta ievērošana ļauj izdarīt pieņēmumu par atbilstību attiecīgajām Savienības saskaņošanas tiesību aktos noteiktajām pamatprasībām. Tāpēc šim lēmumam būtu jāstājas spēkā tā publicēšanas dienā, |
| --- | --- |

(11)

No dienas, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēta atsauce uz saskaņoto standartu, tāda standarta ievērošana ļauj izdarīt pieņēmumu par atbilstību attiecīgajām Savienības saskaņošanas tiesību aktos noteiktajām pamatprasībām. Tāpēc šim lēmumam būtu jāstājas spēkā tā publicēšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē atsauces uz šā lēmuma I pielikumā norādītajiem individuālo aizsardzības līdzekļu saskaņotajiem standartiem, kas izstrādāti Regulas (ES) 2016/425 īstenošanas vajadzībām.

2. pants

Ar šo, sākot ar dienu, kas noteikta šā lēmuma II pielikumā, atsauc Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētās atsauces uz minētajā pielikumā norādītajiem individuālo aizsardzības līdzekļu saskaņotajiem standartiem, kas izstrādāti Regulas (ES) 2016/425 īstenošanas vajadzībām.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2020. gada 18. maijā

Komisijas vārdā –

Priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/425 (2016. gada 9. marts) par individuālajiem aizsardzības līdzekļiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 89/686/EEK (OV L 81, 31.3.2016., 51. lpp.).

2

(3)  Padomes Direktīva 89/686/EEK (1989. gada 21. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz individuālajiem aizsardzības līdzekļiem (OV L 399, 30.12.1989., 18. lpp.).

3

(4)  
  OV C 113, 27.3.2018., 41. lpp.

4

(5)  
  OV C 113, 27.3.2018., 41. lpp.

5

(6)  
  OV C 113, 27.3.2018., 41. lpp.

6

---

I PIELIKUMS

| Nr. | Atsauce uz standartu |
| --- | --- |
| 1. | EN 343:2019
  Aizsargapģērbs. Aizsardzība pret lietu |
| 2. | EN 358:2018
  Individuālie aizsardzības līdzekļi darba pozīcijas nodrošināšanai un kritiena novēršanai no augstuma. Jostas un saites darba pozīcijas nodrošināšanai vai kustības ierobežošanai |
| 3. | EN 388:2016+A1:2018
  Aizsargcimdi pret mehāniskiem riskiem |
| 4. | EN 510:2019
  Specifikācija attiecībā uz aizsargapģērbu, kas izmantojams tur, kur pastāv risks nonākt saskarē ar kustošām daļām |
| 5. | EN 893:2019
  Alpīnisma inventārs. Dzelkšņi. Drošuma prasības un testēšanas metodes |
| 6. | EN 943-1:2015+A1:2019
  Aizsargapģērbs pret šķidrajām un gāzveida ķimikālijām, ieskaitot šķidros aerosolus un cietās daļiņas. 1. daļa: Veiktspējas prasības “gāzes necaurlaidīgiem” (1. tips) aizsargtērpiem |
| 7. | EN 943-2:2019
  Aizsargapģērbs pret šķidrajām un gāzveida ķimikālijām, ieskaitot šķidros aerosolus un cietās daļiņas. 2. daļa: Darbspējas prasības avārijas brigādēm paredzētiem “gāzes necaurlaidīgiem” (1. tips) aizsargtērpiem |
| 8. | EN 1073-1:2016+A1:2018
  Aizsargapģērbs pret cietām daļiņām gaisā, ieskaitot radioaktīvo piesārņojumu. 1. daļa: Prasības un testa metodes ar saspiestu gaisu ventilētam aizsargapģērbam ķermeņa un elpceļu aizsardzībai |
| 9. | EN ISO 10819:2013
  Mehāniskās vibrācijas un triecieni. Rokas-plaukstas vibrācijas. Cimdu vibrācijas pārneses spējas uz delnu mērīšana un novērtēšana (ISO 10819:2013)
  EN ISO 10819:2013/A1:2019 |
| 10. | EN ISO 11393-2:2019
  Aizsargapģērbs rokas motorzāģu lietotājiem. 2. daļa: Veiktspējas prasības un testa metodes kāju aizsargiem (ISO 11393-2:2018) |
| 11. | EN ISO 11393-4:2019
  Aizsargapģērbs rokas motorzāģu lietotājiem. 4. daļa: Veiktspējas prasības un testa metodes aizsargcimdiem (ISO 11393-4:2018) |
| 12. | EN ISO 11393-5:2019
  Aizsargapģērbs rokas motorzāģu lietotājiem. 5. daļa: Veiktspējas prasības un testa metodes aizsarggetrām (ISO 11393-5:2018) |
| 13. | EN ISO 11393-6:2019
  Aizsargapģērbs rokas motorzāģu lietotājiem. 6. daļa: Veiktspējas prasības un testa metodes ķermeņa augšdaļas aizsargiem (ISO 11393-6:2018) |
| 14. | EN 12277:2015+A1:2018
  Alpīnisma inventārs. Drošības jostas. Drošības prasības un testēšanas metodes |
| 15. | EN 13832-2:2018
  Apavi aizsardzībai pret ķimikālijām. 2. daļa: Prasības ierobežotai saskarei ar ķimikālijām |
| 16. | EN 13832-3:2018
  Apavi aizsardzībai pret ķimikālijām. 3. daļa: Prasības apaviem, kas paredzēti ilgstošai saskarei ar ķimikālijām |
| 17. | EN 14458:2018
  Individuālie acu aizsargi. Augstas veiktspējas sejsegi lietošanai tikai ar aizsargķiverēm |
| 18. | EN 14594:2018
  Elpceļu aizsargierīces. Nepātrauktas plūsmas saspiesta gaisa elpošanas ierīces. Prasības, testēšana un marķēšana |
| 19. | EN 50321-1:2018
  Spriegumaktīvs darbs. Dielektriskie apavi. Izolējoša materiāla apavi un virszābaki
  EN 50321-1:2018/AC:2018-08 |

Nr.

Atsauce uz standartu

1.

EN 343:2019

Aizsargapģērbs. Aizsardzība pret lietu

2.

EN 358:2018

Individuālie aizsardzības līdzekļi darba pozīcijas nodrošināšanai un kritiena novēršanai no augstuma. Jostas un saites darba pozīcijas nodrošināšanai vai kustības ierobežošanai

3.

EN 388:2016+A1:2018

Aizsargcimdi pret mehāniskiem riskiem

4.

EN 510:2019

Specifikācija attiecībā uz aizsargapģērbu, kas izmantojams tur, kur pastāv risks nonākt saskarē ar kustošām daļām

5.

EN 893:2019

Alpīnisma inventārs. Dzelkšņi. Drošuma prasības un testēšanas metodes

6.

EN 943-1:2015+A1:2019

Aizsargapģērbs pret šķidrajām un gāzveida ķimikālijām, ieskaitot šķidros aerosolus un cietās daļiņas. 1. daļa: Veiktspējas prasības “gāzes necaurlaidīgiem” (1. tips) aizsargtērpiem

7.

EN 943-2:2019

Aizsargapģērbs pret šķidrajām un gāzveida ķimikālijām, ieskaitot šķidros aerosolus un cietās daļiņas. 2. daļa: Darbspējas prasības avārijas brigādēm paredzētiem “gāzes necaurlaidīgiem” (1. tips) aizsargtērpiem

8.

EN 1073-1:2016+A1:2018

Aizsargapģērbs pret cietām daļiņām gaisā, ieskaitot radioaktīvo piesārņojumu. 1. daļa: Prasības un testa metodes ar saspiestu gaisu ventilētam aizsargapģērbam ķermeņa un elpceļu aizsardzībai

9.

EN ISO 10819:2013

Mehāniskās vibrācijas un triecieni. Rokas-plaukstas vibrācijas. Cimdu vibrācijas pārneses spējas uz delnu mērīšana un novērtēšana (ISO 10819:2013)

EN ISO 10819:2013/A1:2019

10.

EN ISO 11393-2:2019

Aizsargapģērbs rokas motorzāģu lietotājiem. 2. daļa: Veiktspējas prasības un testa metodes kāju aizsargiem (ISO 11393-2:2018)

11.

EN ISO 11393-4:2019

Aizsargapģērbs rokas motorzāģu lietotājiem. 4. daļa: Veiktspējas prasības un testa metodes aizsargcimdiem (ISO 11393-4:2018)

12.

EN ISO 11393-5:2019

Aizsargapģērbs rokas motorzāģu lietotājiem. 5. daļa: Veiktspējas prasības un testa metodes aizsarggetrām (ISO 11393-5:2018)

13.

EN ISO 11393-6:2019

Aizsargapģērbs rokas motorzāģu lietotājiem. 6. daļa: Veiktspējas prasības un testa metodes ķermeņa augšdaļas aizsargiem (ISO 11393-6:2018)

14.

EN 12277:2015+A1:2018

Alpīnisma inventārs. Drošības jostas. Drošības prasības un testēšanas metodes

15.

EN 13832-2:2018

Apavi aizsardzībai pret ķimikālijām. 2. daļa: Prasības ierobežotai saskarei ar ķimikālijām

16.

EN 13832-3:2018

Apavi aizsardzībai pret ķimikālijām. 3. daļa: Prasības apaviem, kas paredzēti ilgstošai saskarei ar ķimikālijām

17.

EN 14458:2018

Individuālie acu aizsargi. Augstas veiktspējas sejsegi lietošanai tikai ar aizsargķiverēm

18.

EN 14594:2018

Elpceļu aizsargierīces. Nepātrauktas plūsmas saspiesta gaisa elpošanas ierīces. Prasības, testēšana un marķēšana

19.

EN 50321-1:2018

Spriegumaktīvs darbs. Dielektriskie apavi. Izolējoša materiāla apavi un virszābaki

EN 50321-1:2018/AC:2018-08

---

II PIELIKUMS

| Nr. | Atsauce uz standartu | Atsaukšanas datums |
| --- | --- | --- |
| 1. | EN ISO 10819:2013
  Mehāniskās vibrācijas un triecieni. Rokas-plaukstas vibrācijas. Cimdu vibrācijas pārneses spējas uz delnu mērīšana un novērtēšana (ISO 10819:2013) | 2021. gada 19. novembris |
| 2. | EN 343:2003+A1:2007
  Aizsargapģērbs. Aizsardzība pret lietu
  EN 343:2003+A1:2007/AC:2009 | 2021. gada 19. novembris |
| 3. | EN 358:1999
  Individuālie aizsardzības līdzekļi darba pozīcijas nodrošināšanai un kritiena novēršanai no augstuma. Jostas un saites darba pozīcijas nodrošināšanai vai kustības ierobežošanai | 2021. gada 19. novembris |
| 4. | EN 381-5:1995
  Aizsargapģērbs rokas motorzāģu lietotājiem. 5. daļa: Prasības kāju aizsargiem | 2021. gada 19. novembris |
| 5. | EN 381-7:1999
  Aizsargapģērbs rokas motorzāģu lietotājiem. 7. daļa: Prasības aizsargcimdiem | 2021. gada 19. novembris |
| 6. | EN 381-9:1997
  Aizsargapģērbs rokas motorzāģu lietotājiem. 9. daļa: Prasības motorzāģu aizsarggetrām | 2021. gada 19. novembris |
| 7. | EN 381-11:2002
  Aizsargapģērbs rokas motorzāģu lietotājiem. 11. daļa: Prasības ķermeņa augšdaļas aizsargiem | 2021. gada 19. novembris |
| 8. | EN 388:2016
  Aizsargcimdi pret mehāniskiem riskiem | 2021. gada 19. novembris |
| 9. | EN 943-1:2015
  Aizsargapģērbs pret šķidrajām un gāzveida ķimikālijām, ieskaitot šķidros aerosolus un cietās daļiņas. 1. daļa: Veiktspējas prasības “gāzes necaurlaidīgiem” (1. tips) aizsargtērpiem | 2021. gada 19. novembris |
| 10. | EN 12277:2015
  Alpīnisma inventārs. Drošības jostas. Drošības prasības un testēšanas metodes | 2021. gada 19. novembris |
| 11. | EN 13832-2:2006
  Apavi aizsardzībai pret ķimikālijām. 2. daļa: Prasības apaviem, kas ir izturīgi pret ķimikālijām laboratorijas apstākļos | 2021. gada 19. novembris |
| 12. | EN 13832-3:2006
  Apavi aizsardzībai pret ķimikālijām. 3. daļa: Prasības apaviem, kas ir augsti izturīgi pret ķimikālijām laboratorijas apstākļos | 2021. gada 19. novembris |
| 13. | EN 14594:2005
  Elpceļu aizsargierīces. Nepārtrauktas plūsmas saspiesta gaisa elpošanas ierīces. Prasības, testēšana un marķēšana
  EN 14594:2005/AC:2005 | 2021. gada 19. novembris |
| 14. | EN 50321-1:2018
  Spriegumaktīvs darbs. Dielektriskie apavi. Izolējoša materiāla apavi un virszābaki | 2020. gada 19. novembris |

Nr.

Atsauce uz standartu

Atsaukšanas datums

1.

EN ISO 10819:2013

Mehāniskās vibrācijas un triecieni. Rokas-plaukstas vibrācijas. Cimdu vibrācijas pārneses spējas uz delnu mērīšana un novērtēšana (ISO 10819:2013)

2021. gada 19. novembris

2.

EN 343:2003+A1:2007

Aizsargapģērbs. Aizsardzība pret lietu

EN 343:2003+A1:2007/AC:2009

2021. gada 19. novembris

3.

EN 358:1999

Individuālie aizsardzības līdzekļi darba pozīcijas nodrošināšanai un kritiena novēršanai no augstuma. Jostas un saites darba pozīcijas nodrošināšanai vai kustības ierobežošanai

2021. gada 19. novembris

4.

EN 381-5:1995

Aizsargapģērbs rokas motorzāģu lietotājiem. 5. daļa: Prasības kāju aizsargiem

2021. gada 19. novembris

5.

EN 381-7:1999

Aizsargapģērbs rokas motorzāģu lietotājiem. 7. daļa: Prasības aizsargcimdiem

2021. gada 19. novembris

6.

EN 381-9:1997

Aizsargapģērbs rokas motorzāģu lietotājiem. 9. daļa: Prasības motorzāģu aizsarggetrām

2021. gada 19. novembris

7.

EN 381-11:2002

Aizsargapģērbs rokas motorzāģu lietotājiem. 11. daļa: Prasības ķermeņa augšdaļas aizsargiem

2021. gada 19. novembris

8.

EN 388:2016

Aizsargcimdi pret mehāniskiem riskiem

2021. gada 19. novembris

9.

EN 943-1:2015

Aizsargapģērbs pret šķidrajām un gāzveida ķimikālijām, ieskaitot šķidros aerosolus un cietās daļiņas. 1. daļa: Veiktspējas prasības “gāzes necaurlaidīgiem” (1. tips) aizsargtērpiem

2021. gada 19. novembris

10.

EN 12277:2015

Alpīnisma inventārs. Drošības jostas. Drošības prasības un testēšanas metodes

2021. gada 19. novembris

11.

EN 13832-2:2006

Apavi aizsardzībai pret ķimikālijām. 2. daļa: Prasības apaviem, kas ir izturīgi pret ķimikālijām laboratorijas apstākļos

2021. gada 19. novembris

12.

EN 13832-3:2006

Apavi aizsardzībai pret ķimikālijām. 3. daļa: Prasības apaviem, kas ir augsti izturīgi pret ķimikālijām laboratorijas apstākļos

2021. gada 19. novembris

13.

EN 14594:2005

Elpceļu aizsargierīces. Nepārtrauktas plūsmas saspiesta gaisa elpošanas ierīces. Prasības, testēšana un marķēšana

EN 14594:2005/AC:2005

2021. gada 19. novembris

14.

EN 50321-1:2018

Spriegumaktīvs darbs. Dielektriskie apavi. Izolējoša materiāla apavi un virszābaki

2020. gada 19. novembris

---

| 19.5.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 156/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 156/20

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/669

(2020. gada 18. maijs),

ar ko Īstenošanas lēmumu 2013/801/ES groza attiecībā uz Inovācijas fonda īstenošanas uzticēšanu Inovācijas un tīklu izpildaģentūrai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003 (2002. gada 19. decembris), ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus (1), un jo īpaši tās 3. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (2) izveido Inovāciju fondu, lai atbalstītu inovācijas mazoglekļa tehnoloģijās un procesos un lai palīdzētu stimulēt tādu projektu būvniecību/izveidi un ekspluatāciju, kuru mērķis ir CO2 uztveršana un ģeoloģiska uzglabāšana videi drošā veidā, kā arī inovatīvas atjaunojamo energoresursu enerģijas un enerģijas uzglabāšanas tehnoloģijas. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (2) izveido Inovāciju fondu, lai atbalstītu inovācijas mazoglekļa tehnoloģijās un procesos un lai palīdzētu stimulēt tādu projektu būvniecību/izveidi un ekspluatāciju, kuru mērķis ir CO2 uztveršana un ģeoloģiska uzglabāšana videi drošā veidā, kā arī inovatīvas atjaunojamo energoresursu enerģijas un enerģijas uzglabāšanas tehnoloģijas.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/856 (3) 16. panta 1. punktu Inovāciju fondu īsteno tiešā vai netiešā pārvaldībā. Minētās regulas 17. pantā noteikts, ka Komisija var pieņemt lēmumu iecelt īstenošanas struktūru konkrētu īstenošanas uzdevumu veikšanai un tiešas pārvaldības gadījumā šie uzdevumi ir jādeleģē izpildaģentūrai. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/856 (3) 16. panta 1. punktu Inovāciju fondu īsteno tiešā vai netiešā pārvaldībā. Minētās regulas 17. pantā noteikts, ka Komisija var pieņemt lēmumu iecelt īstenošanas struktūru konkrētu īstenošanas uzdevumu veikšanai un tiešas pārvaldības gadījumā šie uzdevumi ir jādeleģē izpildaģentūrai.

| (3) | Ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2013/801/ES (4) izveidoja Inovācijas un tīklu izpildaģentūru (“Aģentūra”) un uzticēja tai pārvaldīt noteiktas Savienības programmu daļas, tostarp Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu un pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” enerģētikas jomā. |
| --- | --- |

(3)

Ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2013/801/ES (4) izveidoja Inovācijas un tīklu izpildaģentūru (“Aģentūra”) un uzticēja tai pārvaldīt noteiktas Savienības programmu daļas, tostarp Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu un pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” enerģētikas jomā.

| (4) | Izmaksu un ieguvumu analīze, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 58/2003 3. pantu, parādīja, ka Inovāciju fonda daļu pārvaldības deleģēšana Aģentūrai palīdzētu efektīvāk sasniegt Inovāciju fonda mērķus. Uzticot Aģentūrai Inovāciju fonda daļu īstenošanu, laikposmā no 2020. līdz 2030. gadam tiktu ietaupīti aptuveni 30,5 miljoni EUR salīdzinājumā ar iekšējās pārvaldības izmaksām, palielinātos Inovāciju fonda pārvaldības efektivitāte un elastīgums, tiktu nodrošināta ievērojama sinerģija starp Inovāciju fondu un citām Aģentūras pārvaldītajām Savienības programmām un tas tiktu tuvināts saņēmējiem, kā arī uzlabotos Savienības finansējuma pamanāmība. |
| --- | --- |

(4)

Izmaksu un ieguvumu analīze, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 58/2003 3. pantu, parādīja, ka Inovāciju fonda daļu pārvaldības deleģēšana Aģentūrai palīdzētu efektīvāk sasniegt Inovāciju fonda mērķus. Uzticot Aģentūrai Inovāciju fonda daļu īstenošanu, laikposmā no 2020. līdz 2030. gadam tiktu ietaupīti aptuveni 30,5 miljoni EUR salīdzinājumā ar iekšējās pārvaldības izmaksām, palielinātos Inovāciju fonda pārvaldības efektivitāte un elastīgums, tiktu nodrošināta ievērojama sinerģija starp Inovāciju fondu un citām Aģentūras pārvaldītajām Savienības programmām un tas tiktu tuvināts saņēmējiem, kā arī uzlabotos Savienības finansējuma pamanāmība.

| (5) | Tādēļ ir lietderīgi uzticēt Aģentūrai Inovāciju fonda daļu pārvaldību un īstenošanu. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ ir lietderīgi uzticēt Aģentūrai Inovāciju fonda daļu pārvaldību un īstenošanu.

| (6) | Tāpēc Īstenošanas lēmums 2013/801/ES būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc Īstenošanas lēmums 2013/801/ES būtu attiecīgi jāgroza.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Izpildaģentūru komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Izpildaģentūru komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Grozījums Īstenošanas lēmumā 2013/801/ES

Īstenošanas lēmuma 2013/801/ES 3. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Ar šo Aģentūrai tiek uzticēts īstenot šādu Savienības programmu daļas:

| a) | Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments; |
| --- | --- |

a)

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments;

| b) | pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īpašās programmas III daļa “Sabiedrības problēmu risināšana”; |
| --- | --- |

b)

pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īpašās programmas III daļa “Sabiedrības problēmu risināšana”;

| c) | Inovāciju fonds, kas izveidots saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK (*1) 10.a panta 8. punktu. |
| --- | --- |

c)

Inovāciju fonds, kas izveidots saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK (*1) 10.a panta 8. punktu.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Briselē, 2020. gada 18. maijā

Komisijas vārdā –

Priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 11, 16.1.2003., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).

2

(3)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/856 (2019. gada 26. februāris), ar ko attiecībā uz Inovāciju fonda darbību papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (OV L 140, 28.5.2019., 6. lpp.).

3

(4)  Komisijas Īstenošanas lēmums 2013/801/ES (2013. gada 23. decembris), ar ko izveido Inovācijas un tīklu izpildaģentūru un atceļ Lēmumu 2007/60/EK, kas grozīts ar Lēmumu 2008/593/EK (OV L 352, 24.12.2013., 65. lpp.).

4

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 19.5.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 156/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 156/22

---

AR PAGAIDU NOLĪGUMU CEĻĀ UZ EKONOMISKO PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMU STARP EIROPAS KOPIENU, NO VIENAS PUSES, UN CENTRĀLĀFRIKAS LĪGUMSLĒDZĒJU PUSI, NO OTRAS PUSES, IZVEIDOTĀS EPN KOMITEJAS LĒMUMS nr. 1/2020

(2020. gada 28. aprīlis),

ar ko pieņem mediācijas reglamentu, šķīrējtiesas reglamentu un šķīrējtiesnešu rīcības kodeksu [2020/670]

EPN KOMITEJA,

ņemot vērā Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses (“nolīgums”), kas parakstīts Briselē 2009. gada 22. janvārī un ko provizoriski piemēro kopš 2014. gada 4. augusta, un jo īpaši tā 80. panta 1. punktu un 88. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar nolīguma un šā lēmuma noteikumiem Centrālāfrikas Līgumslēdzēja puse ir Kamerūnas Republika. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar nolīguma un šā lēmuma noteikumiem Centrālāfrikas Līgumslēdzēja puse ir Kamerūnas Republika.

| (2) | Nolīguma 80. panta 1. punktā ir noteikts, ka nolīguma VI sadaļas (Domstarpību novēršana un izšķiršana) 3. nodaļā (Domstarpību izšķiršanas procedūra) paredzētās domstarpību izšķiršanas procedūras notiek saskaņā ar reglamentu un šķīrējtiesnešu rīcības kodeksu, ko pieņems EPN komiteja. |
| --- | --- |

(2)

Nolīguma 80. panta 1. punktā ir noteikts, ka nolīguma VI sadaļas (Domstarpību novēršana un izšķiršana) 3. nodaļā (Domstarpību izšķiršanas procedūra) paredzētās domstarpību izšķiršanas procedūras notiek saskaņā ar reglamentu un šķīrējtiesnešu rīcības kodeksu, ko pieņems EPN komiteja.

| (3) | Nolīguma 88. pantā ir noteikts, ka EPN komiteja var lemt par nolīguma VI sadaļas (Domstarpību novēršana un izšķiršana) un tās pielikumu grozīšanu, |
| --- | --- |

(3)

Nolīguma 88. pantā ir noteikts, ka EPN komiteja var lemt par nolīguma VI sadaļas (Domstarpību novēršana un izšķiršana) un tās pielikumu grozīšanu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Mediācijas reglaments, kas izklāstīts šā lēmuma I pielikumā, tiek noteikts kā nolīguma IV pielikums.

2.   Šķīrējtiesas reglaments, kas izklāstīts šā lēmuma II pielikumā, tiek noteikts kā nolīguma V pielikums.

3.   Šķīrējtiesnešu rīcības kodekss, kas izklāstīts šā lēmuma III pielikumā, tiek noteikts kā nolīguma VI pielikums.

4.   Reglamenti un rīcības kodekss, kas minēti šā panta 1. līdz 3. punktā, tiek noteikti, neskarot īpašos noteikumus, kuri paredzēti nolīgumā vai par kuriem lēmumu var pieņemt EPN komiteja.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā parakstīšanas dienā.

Briselē, 2020. gada 28. aprīlī

Kamerūnas Republikas vārdā –

Alamine OUSMANE MEY

Ekonomikas, plānošanas un reģionālās attīstības ministrs

ES tirdzniecības komisārs

Phil HOGAN

Eiropas Savienības vārdā –

---

I PIELIKUMS

MEDIĀCIJAS REGLAMENTS

1. pants

Darbības joma

1.   Šā reglamenta noteikumi papildina un precizē Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses (“nolīgums”), jo īpaši tā 69. pantu (Mediācija).

2.   Šā reglamenta mērķis ir dot Līgumslēdzējām pusēm iespēju izšķirt domstarpības, kas starp tām var rasties, izmantojot visaptverošu un paātrinātu mediācijas procedūru, kuras gaitā cenšas panākt savstarpēji pieņemamu risinājumu.

3.   Šajā reglamentā “mediācija” ir jebkāds process (neatkarīgi no tā, kā šis process saucas), kurā Līgumslēdzējas puses lūdz mediatoru palīdzēt tām izšķirt domstarpības izlīguma ceļā.

2. pants

Procedūras sākšana

1.   Līgumslēdzēja puse jebkurā laikā var rakstiski pieprasīt, lai Līgumslēdzējas puses sāktu mediācijas procedūru. Pieprasījumam jābūt pietiekami detalizētam, ar skaidru izklāstu par pieprasījuma iesniedzējas Līgumslēdzējas puses sūdzību. Turklāt pieprasījumā:

| a) | jānorāda konkrētais izskatāmais pasākums; |
| --- | --- |

a)

jānorāda konkrētais izskatāmais pasākums;

| b) | jāizklāsta, kāda iespējamā negatīvā ietekme pēc pieprasījuma iesniedzējas Līgumslēdzējas puses domām pasākumam ir vai būs uz tirdzniecību starp Līgumslēdzējām pusēm; |
| --- | --- |

b)

jāizklāsta, kāda iespējamā negatīvā ietekme pēc pieprasījuma iesniedzējas Līgumslēdzējas puses domām pasākumam ir vai būs uz tirdzniecību starp Līgumslēdzējām pusēm;

| c) | jāizskaidro, kāpēc pieprasījuma iesniedzēja Līgumslēdzēja puse uzskata, ka starp pasākumu un minēto ietekmi ir cēloņsakarība. |
| --- | --- |

c)

jāizskaidro, kāpēc pieprasījuma iesniedzēja Līgumslēdzēja puse uzskata, ka starp pasākumu un minēto ietekmi ir cēloņsakarība.

2.   Mediācijas procedūru var sākt vienīgi tad, ja Līgumslēdzējas puses par to savstarpēji vienojas. Ja kāda Līgumslēdzēja puse pieprasa mediāciju saskaņā ar 1. punktu, otra Līgumslēdzēja puse pieprasījumu izskata un uz to rakstiski atbild piecu dienu laikā no pieprasījuma saņemšanas dienas. Pretējā gadījumā pieprasījumu uzskata par noraidītu.

3. pants

Mediatora izvēle

1.   Uzsākot mediācijas procedūru, Līgumslēdzējas puses, savstarpēji vienojoties, izvēlas mediatoru, un ne vēlāk kā 15 dienu laikā no dienas, kad saņemta atbilde uz mediācijas pieprasījumu.

2.   Ja vien Līgumslēdzējas puses nevienojas citādi, mediators nav nevienas Līgumslēdzējas puses pilsonis.

3.   Mediators rakstiski apstiprina savu neatkarību un objektivitāti, kā arī pieejamību mediācijas procedūras īstenošanai.

4.   Mediators rīkojas saskaņā ar šķīrējtiesnešu rīcības kodeksu ar nepieciešamajiem pielāgojumiem.

4. pants

Mediācijas procedūras norise

1.   Mediators objektīvi un pārredzami palīdz Līgumslēdzējām pusēm viest skaidrību par attiecīgo pasākumu un tā iespējamo ietekmi uz tirdzniecību starp Līgumslēdzējām pusēm un palīdz panākt savstarpēji pieņemamu risinājumu.

2.   Mediators var lemt par atbilstošāko veidu, kā viest skaidrību par attiecīgo pasākumu un tā iespējamo ietekmi uz tirdzniecību starp Līgumslēdzējām pusēm. Konkrētāk, mediators var rīkot Līgumslēdzēju pušu sanāksmes, apspriesties ar abām Līgumslēdzējām pusēm kopā vai ar katru atsevišķi, vērsties pēc palīdzības pie kompetentiem ekspertiem un ieinteresētajām personām vai apspriesties ar tiem, kā arī sniegt papildu atbalstu, ko lūdz Līgumslēdzējas puses. Tomēr, pirms mediators vēršas pēc palīdzības pie kompetentajiem ekspertiem un ieinteresētajām personām vai ar tiem apspriežas, viņš apspriežas ar Līgumslēdzējām pusēm. Kad mediators vēlas tikties vai apspriesties atsevišķi ar vienu no Līgumslēdzējām pusēm un/vai tās konsultantu, viņš par to iepriekš vai iespējami drīz informē otru Līgumslēdzēju pusi, darot to pēc tikšanās vai sazināšanās ar pirmo Līgumslēdzēju pusi.

3.   Mediators Līgumslēdzējām pusēm var sniegt padomus un ierosināt risinājumu, un Līgumslēdzējas puses var pieņemt vai noraidīt ierosināto risinājumu vai vienoties par citu risinājumu. Tomēr mediators nevar sniegt nekādus padomus vai izteikt piezīmes par izskatāmā pasākuma saderību ar nolīgumu.

4.   Procedūra notiek tās Līgumslēdzējas puses teritorijā, kurai adresēts pieprasījums, vai, Līgumslēdzējām pusēm savstarpēji vienojoties, citā vietā vai ar citiem līdzekļiem.

5.   Līgumslēdzējas puses cenšas panākt savstarpēji pieņemamu risinājumu 60 dienu laikā no mediatora iecelšanas dienas. Pirms ir panākta galīgā vienošanās, Līgumslēdzējas puses var apsvērt iespējamos pagaidu risinājumus, jo īpaši, ja pasākumus attiecas uz ātrbojīgām precēm.

6.   Risinājumu var pieņemt ar EPN komitejas lēmumu. Ja vien Līgumslēdzējas puses nevienojas citādi, savstarpēji pieņemamus risinājumus publisko. Tomēr publiskotajā versijā nedrīkst iekļaut informāciju, kuru kāda no Līgumslēdzējām pusēm ir kvalificējusi par konfidenciālu.

7.   Pēc Līgumslēdzēju pušu pieprasījuma mediators tām sniedz rakstisku faktu izklāsta projektu, kurā īsi apraksta procedūrā izskatīto pasākumu un visus savstarpēji pieņemamos risinājumus, arī iespējamos pagaidu risinājumus, kas panākti procedūras galarezultātā. Mediators ļauj Līgumslēdzējām pusēm 15 dienu laikā sniegt piezīmes par faktu izklāsta projektu. Pēc tam, kad ir izskatītas termiņā iesniegtās Līgumslēdzēju pušu piezīmes, mediators nākamo 15 dienu laikā Līgumslēdzējām pusēm rakstiski iesniedz galīgo faktu izklāstu. Faktu izklāstā nedrīkst iekļaut nekādu šā nolīguma interpretāciju.

5. pants

Mediācijas procedūras izbeigšana

Atkarībā no konkrēta gadījuma procedūru izbeidz:

| a) | dienā, kad Līgumslēdzējas puses pieņem savstarpēji pieņemamu risinājumu; |
| --- | --- |

a)

dienā, kad Līgumslēdzējas puses pieņem savstarpēji pieņemamu risinājumu;

| b) | dienā, kad mediators sniedz rakstisku paziņojumu, ko viņš sagatavojis pēc apspriešanās ar Līgumslēdzējām pusēm, par to, ka turpmāka mediācija ir nelietderīga; |
| --- | --- |

b)

dienā, kad mediators sniedz rakstisku paziņojumu, ko viņš sagatavojis pēc apspriešanās ar Līgumslēdzējām pusēm, par to, ka turpmāka mediācija ir nelietderīga;

| c) | dienā, kad Līgumslēdzēja puse sniedz rakstisku paziņojumu, ko tā sagatavojusi pēc tam, kad ir izpētījusi mediācijas procedūrā piedāvātos savstarpēji pieņemamos risinājumus un izskatījusi visus mediatora piedāvātos padomus un ierosinātos risinājumus. Šādu paziņojumu nedrīkst sniegt pirms šā reglamenta 4. panta 5. punktā noteiktā termiņa beigām; vai |
| --- | --- |

c)

dienā, kad Līgumslēdzēja puse sniedz rakstisku paziņojumu, ko tā sagatavojusi pēc tam, kad ir izpētījusi mediācijas procedūrā piedāvātos savstarpēji pieņemamos risinājumus un izskatījusi visus mediatora piedāvātos padomus un ierosinātos risinājumus. Šādu paziņojumu nedrīkst sniegt pirms šā reglamenta 4. panta 5. punktā noteiktā termiņa beigām; vai

| d) | dienā, kad jebkurā procedūras posmā Līgumslēdzējas puses noslēdz vienošanos. |
| --- | --- |

d)

dienā, kad jebkurā procedūras posmā Līgumslēdzējas puses noslēdz vienošanos.

6. pants

Savstarpēji pieņemama risinājuma īstenošana

1.   Kad Līgumslēdzējas puses ir vienojušās par savstarpēji pieņemamu risinājumu, katra Līgumslēdzēja puse termiņā, par ko panākta vienošanās, veic pasākumus, kuri vajadzīgi, lai īstenotu šo risinājumu.

2.   Termiņā, par ko panākta vienošanās, Līgumslēdzēja puse, kas īsteno savstarpēji pieņemamu risinājumu, rakstiski informē otru Līgumslēdzēju pusi, kādu rīcību vai pasākumus tā veikusi, lai īstenotu savstarpēji pieņemamo risinājumu.

7. pants

Konfidencialitāte un saistība ar domstarpību izšķiršanas procedūru

1.   Visai informācijai, kura attiecas uz mediācijas procedūru, jāpaliek konfidenciālai, ja vien tās izpaušana nav noteikta likumā vai nav vajadzīga, lai īstenotu vai izpildītu mediācijas rezultātā Līgumslēdzēju pušu starpā panākto vienošanos.

2.   Ja vien Līgumslēdzējas puses nevienojas citādi un neskarot šā reglamenta 4. panta 6. punktu, visi procedūras posmi, ieskaitot padomus un ierosinātos risinājumus, ir konfidenciāli. Tomēr Līgumslēdzēja puse var darīt zināmu atklātībai to, ka norisinās mediācijas procedūra. Konfidencialitātes ievērošanas pienākums neattiecas uz tādu faktu informāciju, kas jau ir publiski pieejama.

3.   Mediācijas procedūra neskar Līgumslēdzēju pušu tiesības un pienākumus, kas izriet no nolīguma noteikumiem par domstarpību izšķiršanu vai no cita attiecīga nolīguma.

4.   Līgumslēdzējām pusēm nav pienākuma uzsākt apspriešanos pirms mediācijas procedūras ierosināšanas. Tomēr Līgumslēdzējai pusei pirms mediācijas procedūras sākšanas parasti vajadzētu piemērot pārējos attiecīgos šā nolīguma noteikumus par sadarbību vai apspriešanos.

5.   Līgumslēdzēja puse citās domstarpību izšķiršanas procedūrās, kas norisinās saistībā ar šo nolīgumu vai jebkādu citu attiecīgu nolīgumu, neizmanto par pamatojumu vai pierādījumu, un šķīrējtiesas kolēģija neņem vērā:

| a) | otras Līgumslēdzējas puses nostājas, kas pieņemtas mediācijas procedūrā, vai informāciju, kas savākta saskaņā ar šā reglamenta 4. panta 1. un 2. punktu; |
| --- | --- |

a)

otras Līgumslēdzējas puses nostājas, kas pieņemtas mediācijas procedūrā, vai informāciju, kas savākta saskaņā ar šā reglamenta 4. panta 1. un 2. punktu;

| b) | to, ka otra Līgumslēdzēja puse ir paudusi gatavību pieņemt risinājumu attiecībā uz pasākumu, uz kuru attiecas mediācija; |
| --- | --- |

b)

to, ka otra Līgumslēdzēja puse ir paudusi gatavību pieņemt risinājumu attiecībā uz pasākumu, uz kuru attiecas mediācija;

| c) | mediatora sniegtos padomus vai ierosinājumus. |
| --- | --- |

c)

mediatora sniegtos padomus vai ierosinājumus.

6.   Ja vien Līgumslēdzējas puses nevienojas citādi, mediators nevar būt šķīrējtiesas kolēģijas loceklis domstarpību izšķiršanas procedūrā, uz kuru attiecas šis nolīgums vai Līgums par Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) izveidošanu un kura attiecas uz to pašu jautājumu, par ko šī persona ir bijusi mediators.

8. pants

Šķīrējtiesas reglamenta piemērošana

Šķīrējtiesas reglamenta 3. pantu (Paziņojumi) – neskarot šā reglamenta 4. panta 2. punktu –, 15. pantu (Izmaksas), 16. pantu (Procedūras darba valoda, rakstiskā un mutiskā tulkošana) un 17. pantu (Termiņu aprēķināšana) piemēro mutatis mutandis.

9. pants

Pārskatīšana

Pēc pieciem gadiem no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas Līgumslēdzējas puses savstarpēji apspriežas par to, vai mediācijas mehānisms būtu jāmaina, ņemot vērā gūto pieredzi un jebkāda attiecīga mehānisma attīstību PTO.

---

II PIELIKUMS

ŠĶĪRĒJTIESAS REGLAMENTS

1. pants

Definīcijas

Šajā reglamentā piemēro šādas definīcijas:

| — | “konsultants” ir fiziska persona, kuru Līgumslēdzēja puse ir piesaistījusi konsultācijām vai palīdzībai saistībā ar šķīrējtiesas procedūru, |
| --- | --- |

—

“konsultants” ir fiziska persona, kuru Līgumslēdzēja puse ir piesaistījusi konsultācijām vai palīdzībai saistībā ar šķīrējtiesas procedūru,

| — | “šķīrējtiesas kolēģija” ir saskaņā ar nolīguma 71. pantu izveidotā kolēģija, |
| --- | --- |

—

“šķīrējtiesas kolēģija” ir saskaņā ar nolīguma 71. pantu izveidotā kolēģija,

| — | “šķīrējtiesnesis” ir saskaņā ar nolīguma 71. pantu izveidotās šķīrējtiesas kolēģijas loceklis, |
| --- | --- |

—

“šķīrējtiesnesis” ir saskaņā ar nolīguma 71. pantu izveidotās šķīrējtiesas kolēģijas loceklis,

| — | “palīgs” ir fiziska persona, kas saskaņā ar šķīrējtiesneša pilnvarām veic izpēti vai palīdz šķīrējtiesnesim, |
| --- | --- |

—

“palīgs” ir fiziska persona, kas saskaņā ar šķīrējtiesneša pilnvarām veic izpēti vai palīdz šķīrējtiesnesim,

| — | “diena” ir kalendāra diena, ja vien nav noteikts citādi, |
| --- | --- |

—

“diena” ir kalendāra diena, ja vien nav noteikts citādi,

| — | “Līgumslēdzējas puses pārstāvis” ir Līgumslēdzējas puses ministrijas vai valdības pakļautībā esošas struktūras, vai cita publisko tiesību subjekta nodarbināta vai iecelta fizika persona, kas Līgumslēdzēju pusi pārstāv domstarpībās sakarā ar nolīgumu, |
| --- | --- |

—

“Līgumslēdzējas puses pārstāvis” ir Līgumslēdzējas puses ministrijas vai valdības pakļautībā esošas struktūras, vai cita publisko tiesību subjekta nodarbināta vai iecelta fizika persona, kas Līgumslēdzēju pusi pārstāv domstarpībās sakarā ar nolīgumu,

| — | “atbildētāja Līgumslēdzēja puse” ir Līgumslēdzēja puse, par kuru tiek apgalvots, ka tā pārkāpj nolīguma 67. pantā minētos noteikumus, |
| --- | --- |

—

“atbildētāja Līgumslēdzēja puse” ir Līgumslēdzēja puse, par kuru tiek apgalvots, ka tā pārkāpj nolīguma 67. pantā minētos noteikumus,

| — | “prasītāja Līgumslēdzēja puse” ir Līgumslēdzēja puse, kura saskaņā ar nolīguma 70. pantu pieprasa izveidot šķīrējtiesas kolēģiju. |
| --- | --- |

—

“prasītāja Līgumslēdzēja puse” ir Līgumslēdzēja puse, kura saskaņā ar nolīguma 70. pantu pieprasa izveidot šķīrējtiesas kolēģiju.

2. pants

Darbības joma

1.   Šis reglaments papildina un precizē Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses (“nolīgums”), jo īpaši tā 70. un nākamos pantus par šķīrējtiesu.

2.   Šā reglamenta mērķis ir ļaut Līgumslēdzējām pusēm izšķirt domstarpības, kas starp tām var rasties, ar šķīrējtiesas mehānisma palīdzību cenšoties panākt savstarpēji pieņemamu risinājumu.

3. pants

Paziņojumi

1.   Šajā reglamentā “paziņojums” ir jebkurš pieprasījums, atzinums, rakstisks paziņojums vai cits dokuments, kas attiecas uz šķīrējtiesas procedūru, ņemot vērā to, ka:

| a) | jebkuru paziņojumu, ko ir sagatavojusi šķīrējtiesas kolēģija, vienlaikus nosūta abām Līgumslēdzējām pusēm; |
| --- | --- |

a)

jebkuru paziņojumu, ko ir sagatavojusi šķīrējtiesas kolēģija, vienlaikus nosūta abām Līgumslēdzējām pusēm;

| b) | jebkuru paziņojumu, ko viena Līgumslēdzēja puse ir sagatavojusi un adresējusi šķīrējtiesas kolēģijai, vienlaikus kā kopiju nosūta arī otrai Līgumslēdzējai pusei; un |
| --- | --- |

b)

jebkuru paziņojumu, ko viena Līgumslēdzēja puse ir sagatavojusi un adresējusi šķīrējtiesas kolēģijai, vienlaikus kā kopiju nosūta arī otrai Līgumslēdzējai pusei; un

| c) | jebkuru paziņojumu, ko viena Līgumslēdzēja puse ir sagatavojusi un adresējusi otrai Līgumslēdzējai pusei, attiecīgā gadījumā vienlaikus kā kopiju nosūta arī šķīrējtiesas kolēģijai. |
| --- | --- |

c)

jebkuru paziņojumu, ko viena Līgumslēdzēja puse ir sagatavojusi un adresējusi otrai Līgumslēdzējai pusei, attiecīgā gadījumā vienlaikus kā kopiju nosūta arī šķīrējtiesas kolēģijai.

2.   Jebkuru paziņojumu nosūta, izmantojot e-pastu vai attiecīgā gadījumā citus telesakaru līdzekļus, kas ļauj reģistrēt nosūtīšanu. Ja vien nav pierādīts pretējais, paziņojums ir uzskatāms par nogādātu tā nosūtīšanas dienā.

3.   Visus paziņojumus adresē attiecīgi Eiropas Savienības Komisijas Tirdzniecības ģenerāldirektorātam un Kamerūnas ministrijai, kas atbild par nolīguma īstenošanu.

4.   Sīkas pārrakstīšanās kļūdas paziņojumos var izlabot, nosūtot jaunu paziņojumu, kurā skaidri norādītas veiktās izmaiņas.

5.   Ja paziņojuma iesniegšanai paredzētā termiņa pēdējā diena ir brīvdiena Centrālāfrikas Līgumslēdzējas puses valstī vai Eiropas Savienībā, paziņojumu var iesniegt nākamajā darba dienā. Neviens paziņojums neatkarīgi no tā, kāds ir tā raksturs, netiek uzskatīts par saņemtu brīvdienā.

6.   Atkarībā no apstrīdēto jautājumu būtības visu to paziņojumu kopijas, kas EPN komitejai adresēti saskaņā ar šo reglamentu, ir jānosūta arī pārējām attiecīgajām institucionālajām struktūrām.

4. pants

Šķīrējtiesnešu iecelšana

1.   Ja saskaņā ar nolīguma 71. pantu šķīrējtiesnesi izraugās lozējot, EPN komitejas priekšsēdētājs vai tā pārstāvis nekavējoties informē Līgumslēdzējas puses par izlozes datumu, laiku un vietu.

2.   Līgumslēdzējas puses piedalās izlozē.

3.   EPN komitejas priekšsēdētājs vai tā pārstāvis katru personu, kas izraudzīta par šķīrējtiesnesi, par iecelšanu informē rakstiski. Katra šāda persona piecu dienu laikā no dienas, kad viņa informēta par iecelšanu, abām Līgumslēdzējām pusēm apliecina savu pieejamību.

4.   Ja dienā, kad saskaņā ar nolīguma 71. panta 2. punktu tiek iesniegts pieprasījums, nolīguma 85. pantā minētais šķīrējtiesnešu saraksts nav izveidots vai neietver pietiekamu skaitu personu, EPN komitejas priekšsēdētājs izlozes ceļā izraugās šķīrējtiesnešus no to personu vidus, kuras oficiāli ierosinājusi kāda no Līgumslēdzējām pusēm vai abas Līgumslēdzējas puses un kuras atbilst nolīguma 85. panta 2. punktā noteiktajiem nosacījumiem.

5. pants

Līgumslēdzēju pušu apspriešanās un šķīrējtiesas kolēģija

1.   Ja vien Līgumslēdzējas puses nevienojas citādi, tās tiekas ar šķīrējtiesas kolēģiju septiņu dienu laikā no kolēģijas izveides dienas, lai vienotos par jautājumiem, kuru apspriešanu Līgumslēdzējas puses vai šķīrējtiesas kolēģija uzskata par lietderīgu, tai skaitā lai vienotos par:

| a) | šķīrējtiesnešu atalgojumu un izdevumiem, kas atbilst PTO standartiem; |
| --- | --- |

a)

šķīrējtiesnešu atalgojumu un izdevumiem, kas atbilst PTO standartiem;

| b) | katra šķīrējtiesneša palīga atalgojumu, kura kopsumma nepārsniedz 50 % no attiecīgā šķīrējtiesneša kopējā atalgojuma; |
| --- | --- |

b)

katra šķīrējtiesneša palīga atalgojumu, kura kopsumma nepārsniedz 50 % no attiecīgā šķīrējtiesneša kopējā atalgojuma;

| c) | procedūras grafiku. |
| --- | --- |

c)

procedūras grafiku.

Šķīrējtiesneši un Līgumslēdzēju pušu pārstāvji var piedalīties šajā sanāksmē telefoniski vai videokonferences veidā.

2.   Ja vien Līgumslēdzējas puses nevienojas citādi piecu darba dienu laikā no šķīrējtiesas kolēģijas izveides dienas, šķīrējtiesas kolēģijas darba uzdevums ir šāds:

“Ievērojot attiecīgos nolīguma noteikumus, izskatīt šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas pieprasījumā minēto jautājumu, lemt par attiecīgā pasākuma saderību ar nolīguma 67. pantu un sagatavot nolēmumu saskaņā ar nolīguma 73., 83. un 84. pantu.”

3.   Līgumslēdzējas puses trīs darba dienu laikā pēc savstarpējas vienošanās par darba uzdevumu informē šķīrējtiesas kolēģiju par saskaņotajām pilnvarām.

6. pants

Rakstiski paziņojumi

Prasītāja Līgumslēdzēja puse sākotnējo rakstisko paziņojumu iesniedz ne vēlāk kā 20 dienu laikā pēc šķīrējtiesas kolēģijas izveides dienas. Atbildētāja Līgumslēdzēja puse savu rakstisko atbildi iesniedz ne vēlāk kā 20 dienu laikā pēc prasītājas Līgumslēdzējas puses sākotnējā rakstiskā paziņojuma iesniegšanas dienas.

7. pants

Šķīrējtiesas kolēģiju darbība

1.   Visas sanāksmes vada šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājs. Šķīrējtiesas kolēģija var pilnvarot priekšsēdētāju attiecīgajā jomā pieņemt administratīvus un procesuālus lēmumus.

2.   Saskaņā ar šā reglamenta 9. pantu sēdē piedalās šķīrējtiesneši un uzaicinātās personas. Ja vien nolīgumā vai šajā reglamentā nav noteikts citādi, šķīrējtiesas kolēģija savas darbības var veikt jebkādā veidā, arī pa tālruni, ar faksa sūtījumiem vai ar jebkādiem elektroniskiem līdzekļiem.

3.   Šķīrējtiesas kolēģijas apspriedēs drīkst piedalīties vienīgi šķīrējtiesneši, tomēr šķīrējtiesas kolēģija var atļaut šādās apspriedēs piedalīties saviem palīgiem.

4.   Par lēmumu sagatavošanu ir atbildīga tikai un vienīgi šķīrējtiesas kolēģija, šo pienākumu nedrīkst deleģēt.

5.   Ja rodas kāds procesuāls jautājums, uz kuru neattiecas nolīguma VI sadaļas (Domstarpību novēršana un izšķiršana) noteikumi, šķīrējtiesas kolēģija pēc apspriešanās ar Līgumslēdzējām pusēm var pieņemt šiem noteikumiem atbilstošu procedūru, kas nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret Līgumslēdzējām pusēm.

6.   Ja šķīrējtiesas kolēģija uzskata, ka ir nepieciešams mainīt kādu no procesuālajiem termiņiem, izņemot nolīguma VI sadaļā (Domstarpību novēršana un izšķiršana) noteiktos termiņus, vai ka ir nepieciešams veikt kādus citus procesuālus vai administratīvus pielāgojumus, tā rakstiski informē Līgumslēdzējas puses par veikto grozījumu vai pielāgojumu iemesliem un par nepieciešamā pielāgojuma ieviešanas termiņu. Šķīrējtiesas kolēģija drīkst pieņemt šos grozījumus vai pielāgojumus pēc apspriešanās ar Līgumslēdzējām pusēm.

7.   Pēc Līgumslēdzējas puses pieprasījuma šķīrējtiesas kolēģija drīkst grozīt procedūrā piemērojamos termiņus ar nosacījumu, ka pret Līgumslēdzējām pusēm tiek nodrošināta vienlīdzīga attieksme.

8.   Pēc abu Līgumslēdzēju pušu kopīga pieprasījuma šķīrējtiesas kolēģija aptur procedūru jebkurā laikā uz laikposmu, par ko vienojas Līgumslēdzējas puses un kas nepārsniedz 12 secīgus mēnešus. Šķīrējtiesas kolēģija atsāk procedūru jebkurā laikā, ja to kopīgi rakstiski ir pieprasījušas abas Līgumslēdzējas puses, vai tad, kad ir beidzies saskaņotais apturēšanas periods, ja to rakstiski ir pieprasījusi viena Līgumslēdzēja puse. Pieprasījumu adresē šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājam un attiecīgā gadījumā otrai Līgumslēdzējai pusei. Ja šķīrējtiesas kolēģijas procedūra ir apturēta uz laiku, kas ilgāks par 12 secīgiem mēnešiem, pilnvaras, kas piešķirtas šķīrējtiesas kolēģijas izveidei, zaudē spēku, un procedūru šķīrējtiesas kolēģijā izbeidz. Līgumslēdzējas puses jebkurā laikā var vienoties par procedūras izbeigšanu šķīrējtiesas kolēģijā. Līgumslēdzējas puses par šādu vienošanos kopīgi paziņo šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājam. Procedūras apturēšanas gadījumā attiecīgos termiņus pagarina par tādu laikposmu, kas atbilst laikposmam, kurā šķīrējtiesas kolēģijas procedūra tika apturēta.

9.   Šķīrējtiesas kolēģijas darba izbeigšana neskar Līgumslēdzēju pušu tiesības citā procedūrā par to pašu jautājumu, kura noris saskaņā ar nolīguma VI sadaļu (Domstarpību novēršana un izšķiršana).

8. pants

Aizstāšana

1.   Ja šķīrējtiesnesis nevar piedalīties procedūrā, atkāpjas no amata vai ir jāaizstāj, viņa aizstājēju izvēlas saskaņā ar nolīguma 71. pantu.

2.   Ja Līgumslēdzēja puse uzskata, ka šķīrējtiesnesis neatbilst šķīrējtiesnešu rīcības kodeksa prasībām un viņš būtu jāaizstāj, tā par to paziņo otrai Līgumslēdzējai pusei 15 dienu laikā no dienas, kad tai kļuvuši zināmi apstākļi, kas liecina par šķīrējtiesneša iespējamo neatbilstību šim rīcības kodeksam.

3.   Līgumslēdzējas puses apspriežas 15 dienu laikā no šā panta 2. punktā minētā paziņojuma dienas. Līgumslēdzējas puses informē šķīrējtiesnesi par viņa iespējamo neatbilstību un var viņam pieprasīt veikt pasākumus, lai novērstu neatbilstību. Ja Puses attiecīgi vienojas, tās var šķīrējtiesnesi atcelt un saskaņā ar nolīguma 71. panta 2. punktā izklāstīto procedūru izraudzīties jaunu šķīrējtiesnesi.

4.   Ja Līgumslēdzējas puses nespēj vienoties par šķīrējtiesneša, izņemot priekšsēdētāju, nomaiņas nepieciešamību, jebkura Līgumslēdzēja puse var pieprasīt, lai šis jautājums tiktu nodots izskatīšanai šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājam, kura lēmums nav pārsūdzams.

Ja, ņemot vērā šo pieprasījumu, priekšsēdētājs secina, ka šķīrējtiesnesis neatbilst šķīrējtiesnešu rīcības kodeksa prasībām, jauns šķīrējtiesnesis tiek izraudzīts saskaņā ar nolīguma 71. panta 3. punktu.

5.   Ja Līgumslēdzējas puses nespēj vienoties par priekšsēdētāja aizstāšanas nepieciešamību, jebkura Līgumslēdzēja puse var pieprasīt, lai šis jautājums tiktu nodots izskatīšanai kādai citai personai no šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētāja amatam izraudzīto kandidātu saraksta, kas izveidots saskaņā ar nolīguma 85. pantu. Šīs personas uzvārdu izlozē EPN komitejas priekšsēdētājs. Šādi izraudzītā persona pieņem lēmumu par to, vai priekšsēdētājs atbilst šķīrējtiesnešu rīcības kodeksa prasībām. Šīs personas lēmums nav pārsūdzams.

Ja tiek pieņemts lēmums par to, ka priekšsēdētājs neatbilst šķīrējtiesnešu rīcības kodeksa prasībām, jauns priekšsēdētājs tiek izraudzīts saskaņā ar nolīguma 71. panta 3. punktu.

9. pants

Sēdes

1.   Balstoties uz laika grafiku, kas noteikts saskaņā ar 5. panta 1. punktu, šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar Līgumslēdzējām pusēm un pārējiem šķīrējtiesnešiem informē Līgumslēdzējas puses par šķīrējtiesas sēdes datumu, laiku un vietu. Līgumslēdzēja puse, kura atbild par procedūras loģistisko administrēšanu, šo informāciju dara publiski pieejamu, ievērojot 11. pantu.

2.   Ja vien Līgumslēdzējas puses nevienojas citādi, sēde notiek Briselē, ja prasītāja Līgumslēdzēja puse ir Centrālāfrikas Līgumslēdzēja puse, un Jaundē, ja prasītāja Līgumslēdzēja puse ir Eiropas Savienība.

3.   Šķīrējtiesas kolēģija var sasaukt papildu sēdes, ja Līgumslēdzējas puses tam piekrīt.

4.   Visi šķīrējtiesneši ir klāt sēdē visu sēdes laiku.

5.   Neatkarīgi no tā, vai procedūra ir atklāta vai slēgta, sēdē var piedalīties šādas personas:

| a) | Līgumslēdzēju pušu pārstāvji; |
| --- | --- |

a)

Līgumslēdzēju pušu pārstāvji;

| b) | Līgumslēdzēju pušu konsultanti; |
| --- | --- |

b)

Līgumslēdzēju pušu konsultanti;

| c) | administratīvais personāls, tulki, tulkotāji un tiesas stenogrāfisti; |
| --- | --- |

c)

administratīvais personāls, tulki, tulkotāji un tiesas stenogrāfisti;

| d) | šķīrējtiesnešu palīgi; |
| --- | --- |

d)

šķīrējtiesnešu palīgi;

| e) | eksperti, kurus šķīrējtiesas kolēģija izvēlējusies saskaņā ar nolīguma 81. pantu. |
| --- | --- |

e)

eksperti, kurus šķīrējtiesas kolēģija izvēlējusies saskaņā ar nolīguma 81. pantu.

6.   Katra Līgumslēdzēja puse ne vēlāk kā piecas dienas pirms sēdes dienas šķīrējtiesas kolēģijai un otrai Līgumslēdzējai pusei iesniedz sarakstu ar to fizisko personu vārdiem un uzvārdiem, kuras attiecīgās Līgumslēdzējas puses uzdevumā mutvārdos sniegs argumentus vai informācijas izklāstus, un sarakstu ar citiem pārstāvjiem un konsultantiem, kuri piedalīsies sēdē.

7.   Šķīrējtiesas kolēģija nodrošina prasītājai Līgumslēdzējai pusei un atbildētājai Līgumslēdzējai pusei vienādu uzstāšanās ilgumu. Sēdes norise ir šāda:

| | Izklāsts:





  a) | prasītājas Līgumslēdzējas puses argumentu izklāsts; |
| --- | --- | --- |

a)

prasītājas Līgumslēdzējas puses argumentu izklāsts;

| b) | atbildētājas Līgumslēdzējas puses argumentu izklāsts. |
| --- | --- |

b)

atbildētājas Līgumslēdzējas puses argumentu izklāsts.

| | Argumentu atspēkošana:





  a) | prasītājas Līgumslēdzējas puses atbilde; |
| --- | --- | --- |

a)

prasītājas Līgumslēdzējas puses atbilde;

| b) | atbildētājas Līgumslēdzējas puses atbilde uz iepriekš minēto. |
| --- | --- |

b)

atbildētājas Līgumslēdzējas puses atbilde uz iepriekš minēto.

8.   Sēdē šķīrējtiesas kolēģija jebkurā laikā katrai Līgumslēdzējai pusei var uzdot jautājumus.

9.   Šķīrējtiesas kolēģija organizē sēdes protokolēšanu un protokola nodošanu Līgumslēdzējām pusēm saprātīgā termiņā pēc šķīrējtiesas sēdes. Līgumslēdzējas puses var sniegt savas piezīmes par protokolu, un šķīrējtiesas kolēģija tās var ņemt vērā.

10.   Katra Līgumslēdzēja puse 10 dienu laikā no sēdes dienas var iesniegt šķīrējtiesnešiem un otrai Līgumslēdzējai pusei papildu rakstiskus paziņojumus par jebkuru sēdes laikā radušos jautājumu.

10. pants

Rakstiski jautājumi

1.   Šķīrējtiesas kolēģija jebkurā procedūras posmā var rakstiski uzdot jautājumus vienai vai abām Līgumslēdzējām pusēm. Abas Līgumslēdzējas puses saņem šķīrējtiesas uzdoto jautājumu kopiju.

2.   Turklāt katra Līgumslēdzēja puse iesniedz otrai Līgumslēdzējai pusei uz šķīrējtiesas kolēģijas jautājumiem sniegto atbilžu kopijas. Katrai Līgumslēdzējai pusei tiek dota iespēja sniegt rakstiskas piezīmes par otras Līgumslēdzējas puses atbildi piecu darba dienu laikā no minētās atbildes saņemšanas dienas.

11. pants

Pārredzamība un konfidencialitāte

1.   Katra Līgumslēdzēja puse un tās konsultanti nodrošina visas tādas informācijas konfidencialitāti, kas iesniegta šķīrējtiesas kolēģijai un ko otra Līgumslēdzēja puse ir apzīmējusi par konfidenciālu. Līgumslēdzēja puse, kura šķīrējtiesas kolēģijai iesniedz paziņojumu, kas ietver konfidenciālu informāciju, 15 dienu laikā pēc šāda paziņojuma iesniegšanas iesniedz arī paziņojuma nekonfidenciālu versiju, ko var darīt publiski pieejamu.

2.   Nekas šajā reglamentā neliedz Līgumslēdzējai pusei publiskot savu nostāju, ja vien, atsaucoties uz otras Līgumslēdzējas puses sniegto informāciju, netiek izpausta informācija, ko otra Līgumslēdzēja puse ir apzīmējusi par konfidenciālu.

3.   Ja kādas Līgumslēdzējas puses iesniegtais paziņojums un argumenti ietver konfidenciālu komercinformāciju, šķīrējtiesas kolēģija tiekas slēgtā sēdē. Ja tiesas sēde ir slēgta, Līgumslēdzējas puses saglabā šķīrējtiesas kolēģijas sēdes konfidencialitāti.

12. pants

Ex parte sakari

1.   Šķīrējtiesas kolēģija netiekas un nesazinās ar kādu no Līgumslēdzējām pusēm, neesot klāt otrai Līgumslēdzējai pusei.

2.   Neviens šķīrējtiesnesis neapspriež procedūras lietas aspektus ar vienu vai abām Līgumslēdzējām pusēm, neesot klāt pārējiem šķīrējtiesnešiem.

13. pants

Amicus curiae paziņojumi

1.   Līgumslēdzējas puses teritorijā nodibinātas nevalstiskas struktūras var šķīrējtiesas kolēģijai iesniegt amicus curiae izklāstus saskaņā ar 2. līdz 5. punktu.

2.   Ja vien Līgumslēdzējas puses piecu dienu laikā no šķīrējtiesas kolēģijas izveides dienas nevienojas citādi, šķīrējtiesas kolēģija var pieņemt brīvprātīgus rakstiskus paziņojumus, ja tos iesniedz 10 dienu laikā no šķīrējtiesas kolēģijas izveides dienas, ja tie tieši attiecas uz kādu šķīrējtiesas kolēģijas izskatāmo jautājumu un ja šādi paziņojumi, ieskaitot pielikumus, nekādā gadījumā nav garāki par 15 drukātām lappusēm.

3.   Katrā paziņojumā norāda informāciju par iesniedzēju – fizisku vai juridisku personu –, tai skaitā par iesniedzēja darbības veidu un finansējuma avotu, kā arī precizē, kā šo personu skar attiecīgā šķīrējtiesas procedūra. Paziņojumu sagatavo valodās, ko Līgumslēdzējas puses izvēlējušās saskaņā ar šā reglamenta 16. panta 1. un 2. punktu.

4.   Paziņojumus nosūta Līgumslēdzējām pusēm, lai tās varētu iesniegt savas piezīmes. Līgumslēdzējas puses var iesniegt šķīrējtiesas kolēģijai savas piezīmes 10 dienu laikā no paziņojuma nosūtīšanas dienas.

5.   Šķīrējtiesas kolēģija savā lēmumā uzskaita visus saņemtos un šim reglamentam atbilstošos paziņojumus. Šķīrējtiesas kolēģijai nav pienākuma savā lēmumā iztirzāt minētajos paziņojumos izvirzītos argumentus. Šķīrējtiesas kolēģija Līgumslēdzējām pusēm piezīmju sniegšanai iesniedz visus paziņojumus, ko tā saņem.

14. pants

Steidzami gadījumi

Nolīguma 73. panta 2. punktā minētajos steidzamajos gadījumos šķīrējtiesas kolēģija, apspriedusies ar Līgumslēdzējām pusēm, pielāgo šajā reglamentā noteiktos termiņus tā, kā to uzskata par atbilstīgu, un par šādiem pielāgojumiem paziņo Līgumslēdzējām pusēm.

15. pants

Izmaksas

1.   Katra Līgumslēdzēja puse sedz savas izmaksas, kas saistītas ar dalību šķīrējtiesas procedūrā.

2.   Ja vien nav citas vienošanās, atbildētāja Līgumslēdzēja puse ir atbildīga par šķīrējtiesas procedūras loģistikas administrēšanu, jo īpaši par sēžu organizēšanu, un sedz visas izmaksas saistībā ar sēdes loģistikas administrēšanu. Tomēr Līgumslēdzējas puses kopīgi un vienādās daļās apmaksā citus šķīrējtiesas procedūras administratīvos izdevumus, kā arī šķīrējtiesnešu un viņu palīgu atalgojumu un izdevumus.

16. pants

Procedūras darba valoda, rakstiskā un mutiskā tulkošana

1.   Šā nolīguma 71. panta 2. punktā minētās apspriešanās laikā un ne vēlāk kā šā reglamenta 5. punkta 1. punktā minētajā sanāksmē Līgumslēdzējas puses cenšas vienoties par kopīgo darba valodu šķīrējtiesas kolēģijas procedūrā.

2.   Ja Līgumslēdzējas puses nespēj vienoties par kopīgo darba valodu, katra Līgumslēdzēja puse nodrošina savu rakstisku paziņojumu tulkojumu otras Puses izvēlētajā valodā, ja vien paziņojumi nav sagatavoti vienā no Līgumslēdzēju pušu kopīgajām oficiālajām valodām. Atbildētāja Līgumslēdzēja puse ir atbildīga par mutvārdu paziņojumu mutiskās tulkošanas nodrošināšanu Līgumslēdzēju pušu izvēlētajās valodās ar noteikumu, ka Līgumslēdzējas puses ir izvēlējušās vienu no oficiālajām valodām, kas tām ir kopīga. Ja viena no Līgumslēdzējām pusēm ir izvēlējusies valodu, kas nav viena no kopīgajām oficiālajām valodām, tā ir pilnībā atbildīga par mutvārdu paziņojumu mutiskās tulkošanas nodrošināšanu.

3.   Šķīrējtiesas kolēģijas ziņojumus un lēmumus sagatavo Līgumslēdzēju pušu izvēlētajā valodā vai valodās. Ja Līgumslēdzējas puses nav vienojušās par kopīgo darba valodu, šķīrējtiesas kolēģijas starpposma ziņojumu, galīgo ziņojumu un lēmumus sagatavo vienā no Līgumslēdzēju pušu kopīgajām oficiālajām valodām.

4.   Visas izmaksas saistībā ar šķīrējtiesas kolēģijas lēmuma tulkošanu Līgumslēdzēju pušu izvēlētajā valodā vai valodās Līgumslēdzējas puses sedz vienādās daļās.

5.   Līgumslēdzēja puse var iesniegt piezīmes par tā dokumenta tulkojuma kvalitāti, kas sagatavots saskaņā ar šo reglamentu.

6.   Katra Līgumslēdzēja puse pati sedz savu rakstisko paziņojumu tulkošanas izmaksas.

17. pants

Termiņu aprēķināšana

Ja vien nav norādīts citādi, visus nolīguma VI sadaļā (Domstarpību novēršana un izšķiršana) un šajā reglamentā noteiktos termiņus, tai skaitā termiņus, kuros šķīrējtiesas kolēģijām ir jāpaziņo savi lēmumi, var grozīt, Līgumslēdzējām pusēm savstarpēji vienojoties, un tos aprēķina kalendārajās dienās no nākamās dienas, kas ir pēc darbības vai fakta, ar kuru termiņš ir saistīts.

18. pants

Citas procedūras

Šajā reglamentā noteiktos termiņus koriģē atbilstīgi īpašiem termiņiem, kuri noteikti šķīrējtiesas kolēģijas lēmuma pieņemšanai procedūrās, kas īstenotas saskaņā ar nolīguma 74. līdz 78. pantu.

---

III PIELIKUMS

ŠĶĪRĒJTIESNEŠU RĪCĪBAS KODEKSS

1. pants

Definīcijas

Šajā rīcības kodeksā piemēro šādas definīcijas:

| — | “šķīrējtiesnesis” ir saskaņā ar nolīguma 71. pantu izveidotās šķīrējtiesas kolēģijas loceklis, |
| --- | --- |

—

“šķīrējtiesnesis” ir saskaņā ar nolīguma 71. pantu izveidotās šķīrējtiesas kolēģijas loceklis,

| — | “palīgs” ir fiziska persona, kas saskaņā ar šķīrējtiesneša pilnvarām veic izpēti vai palīdz šķīrējtiesnesim, |
| --- | --- |

—

“palīgs” ir fiziska persona, kas saskaņā ar šķīrējtiesneša pilnvarām veic izpēti vai palīdz šķīrējtiesnesim,

| — | “kandidāts” ir persona, kuras vārds un uzvārds iekļauts nolīguma 85. pantā minētajā šķīrējtiesnešu sarakstā un kuras kandidatūra tiek izskatīta iecelšanai šķīrējtiesneša amatā saskaņā ar nolīguma 71. pantu, |
| --- | --- |

—

“kandidāts” ir persona, kuras vārds un uzvārds iekļauts nolīguma 85. pantā minētajā šķīrējtiesnešu sarakstā un kuras kandidatūra tiek izskatīta iecelšanai šķīrējtiesneša amatā saskaņā ar nolīguma 71. pantu,

| — | “mediators” ir persona, kas vada mediācijas procesu saskaņā ar nolīguma 69. pantu, |
| --- | --- |

—

“mediators” ir persona, kas vada mediācijas procesu saskaņā ar nolīguma 69. pantu,

| — | “personāls” šķīrējtiesneša darbības kontekstā ir fiziskas personas, kas strādā šķīrējtiesneša vadībā un pakļautībā un kas nav palīgi. |
| --- | --- |

—

“personāls” šķīrējtiesneša darbības kontekstā ir fiziskas personas, kas strādā šķīrējtiesneša vadībā un pakļautībā un kas nav palīgi.

2. pants

Pamatprincipi

1.   Lai nodrošinātu domstarpību izšķiršanas mehānisma taisnīgumu un objektivitāti, katram kandidātam uz šķīrējtiesneša amatu ir jāiepazīstas ar rīcības kodeksu. Šai personai:

| a) | jābūt neatkarīgai un objektīvai; |
| --- | --- |

a)

jābūt neatkarīgai un objektīvai;

| b) | jāizvairās no tiešiem vai netiešiem interešu konfliktiem; |
| --- | --- |

b)

jāizvairās no tiešiem vai netiešiem interešu konfliktiem;

| c) | jāatturas no nepiedienīgas uzvedības un darbībām, kas pieļautunepiedienīguma vai neobjektivitātes pieņēmumu; |
| --- | --- |

c)

jāatturas no nepiedienīgas uzvedības un darbībām, kas pieļautunepiedienīguma vai neobjektivitātes pieņēmumu;

| d) | jārīkojas atbilstoši augstām uzvedības kultūras normām; |
| --- | --- |

d)

jārīkojas atbilstoši augstām uzvedības kultūras normām;

| e) | jābūt tādai, kuru neietekmē savtīgas intereses, ārējs spiediens, politiski apsvērumi, sabiedrības protesti, lojalitāte pret kādu Līgumslēdzēju pusi vai bailes no kritikas. |
| --- | --- |

e)

jābūt tādai, kuru neietekmē savtīgas intereses, ārējs spiediens, politiski apsvērumi, sabiedrības protesti, lojalitāte pret kādu Līgumslēdzēju pusi vai bailes no kritikas.

2.   Šķīrējtiesnesis nedz tieši, nedz netieši neuzņemas saistības un nepieņem labumus, kas jebkādā veidā varētu ietekmēt viņa pienākumu pienācīgu izpildi vai radīt iespaidu par šādu ietekmi.

3.   Šķīrējtiesnesis neizmanto savu amatu šķīrējtiesas kolēģijā, lai īstenotu kādas personīgas vai privātas intereses. Šķīrējtiesnesis atturas no darbībām, kas pieļautu pieņēmumu, ka kāds viņu varētu ietekmēt.

4.   Šķīrējtiesnesis neļauj agrākām vai esošām finanšu, darījumdarbības, profesionālajām, personiskajām vai sociālajām attiecībām vai pienākumiem iespaidot viņa rīcību vai spriedumus.

5.   Šķīrējtiesnesis atturas no stāšanās tādās attiecībās vai finansiālas ieinteresētības iegūšanas, kas varētu iespaidot viņa godprātīgumu vai kas pamatoti pieļautu nepiedienīguma vai neobjektivitātes pieņēmumu.

3. pants

Pienākumi sniegt informāciju

1.   Pirms personu apstiprina par šķīrējtiesnesi atbilstīgi nolīguma 71. pantam, kandidāts informē par jebkādu ieinteresētību, attiecībām vai jautājumu, kas varētu ietekmēt tā neatkarību vai godprātīgumu vai pamatoti pieļautu nepiedienīguma vai neobjektivitātes pieņēmumu procedūrā. Šajā nolūkā kandidāts dara visu iespējamo, lai uzzinātu par šādām interesēm, attiecībām un apstākļiem, tai skaitā finanšu interesēm, profesionālām interesēm, darba interesēm vai ģimenes interesēm.

2.   Šā panta 1. punktā paredzētais informācijas sniegšanas pienākums ir ilgstošs pienākums, tāpēc šķīrējtiesnesis par šādām interesēm, attiecībām un apstākļiem, kas varētu rasties jebkurā procedūras stadijā, informē nekavējoties.

3.   Tiklīdz kandidāts vai šķīrējtiesnesis uzzinājis par jautājumiem, kas saistīti ar šā rīcības kodeksa faktiskiem vai iespējamiem pārkāpumiem, tas par tiem informē EPN komiteju, lai Līgumslēdzējas puses tos varētu izskatīt.

4. pants

Šķīrējtiesnešu pienākumi

1.   Kad šķīrējtiesnesis ir piekritis savai iecelšanai, viņš spēj tūlīt pildīt savus pienākumus un visas procedūras gaitā to dara rūpīgi, godprātīgi, taisnīgi un efektīvi.

2.   Šķīrējtiesnesis izskata tikai jautājumus, kas izvirzīti procedūras gaitā un ir vajadzīgi lēmuma pieņemšanai, un šo izskatīšanas pienākumu nedeleģē citai personai.

3.   Šķīrējtiesnesis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka viņa palīgs un personāls zina šā rīcības kodeksa 2., 3. un 6. pantu un tos ievēro.

5. pants

Bijušo šķīrējtiesnešu pienākumi

Visiem bijušajiem šķīrējtiesnešiem ir jāizvairās no tādu darbību veikšanas, kas pieļautu pieņēmumu, ka viņi savu pienākumu izpildē bijuši neobjektīvi vai guvuši labumu no šķīrējtiesas kolēģijas lēmuma.

6. pants

Konfidencialitāte

1.   Nedz esošie, nedz bijušie šķīrējtiesneši nekad neizpauž un neizmanto nepubliskojamu informāciju, kura attiecas uz procedūru vai iegūta tās gaitā, citādi kā vien attiecīgās procedūras vajadzībām un nekādā gadījumā šādu informāciju neizpauž un neizmanto, lai gūtu personīgu labumu sev vai citām personām vai kaitētu citu personu interesēm.

2.   Šķīrējtiesnesis neizpauž šķīrējtiesas kolēģijas lēmumu vai tā daļas pirms to publicēšanas saskaņā ar nolīguma 84. panta 2. punktu.

3.   Nedz esošais, nedz bijušais šķīrējtiesnesis nekad neizpauž šķīrējtiesas kolēģijas apspriežu saturu vai kāda šķīrējtiesas kolēģijas locekļa viedokli.

7. pants

Izdevumi

Katrs šķīrējtiesnesis reģistrē un sniedz Līgumslēdzējām pusēm galīgo pārskatu par procedūrai veltīto laiku un saviem izdevumiem, kā arī par sava palīga patērēto laiku un izdevumiem.

8. pants

Mediatori

Šo rīcības kodeksu mutatis mutandis piemēro mediatoriem.

---

| 19.5.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 156/35 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 156/35

---

AR PAGAIDU NOLĪGUMU CEĻĀ UZ EKONOMISKO PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMU STARP EIROPAS KOPIENU UN TĀS DALĪBVALSTĪM, NO VIENAS PUSES, UN CENTRĀLĀFRIKAS LĪGUMSLĒDZĒJU PUSI, NO OTRAS PUSES, IZVEIDOTĀS EPN KOMITEJAS LĒMUMS nr. 2/2020

(2020. gada 28. aprīlis)

par šķīrējtiesnešu saraksta pieņemšanu [2020/671]

EPN KOMITEJA,

ņemot vērā Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses (“nolīgums”), kas parakstīts Briselē 2009. gada 22. janvārī un ko provizoriski piemēro kopš 2014. gada 4. augusta, un jo īpaši tā 85. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar nolīguma un šā lēmuma noteikumiem Centrālāfrikas Līgumslēdzēja puse ir Kamerūnas Republika. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar nolīguma un šā lēmuma noteikumiem Centrālāfrikas Līgumslēdzēja puse ir Kamerūnas Republika.

| (2) | Nolīgumā paredzēts, ka EPN komitejai jāizveido saraksts ar piecpadsmit personām, kuras vēlas un spēj darboties par šķīrējtiesnešiem, lai izšķirtu domstarpības, kas var rasties Pušu starpā, |
| --- | --- |

(2)

Nolīgumā paredzēts, ka EPN komitejai jāizveido saraksts ar piecpadsmit personām, kuras vēlas un spēj darboties par šķīrējtiesnešiem, lai izšķirtu domstarpības, kas var rasties Pušu starpā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Ar šo saskaņā ar nolīguma 85. panta 1. punktu tiek izveidots piecpadsmit tādu personu saraksts, kuras vēlas un spēj darboties par šķīrējtiesnešiem, un tas ir izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

2.   Šķīrējtiesnešu saraksts, kas ir minēts 1. punktā, tiek izveidots, neskarot nevienu īpašo noteikumu, kas paredzēts nolīgumā vai ko var pieņemt EPN komiteja.

2. pants

Šķīrējtiesnešu sarakstu, kas ir minēts šā lēmuma 1. pantā, var grozīt ar EPN komitejas lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar nolīguma 92. panta 4. punktu.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā parakstīšanas dienā.

Briselē, 2020. gada 28. Aprīlī

Kamerūnas Republikas vārdā –

ekonomikas, plānošanas un reģionālās attīstības ministrs

Alamine OUSMANE MEY

Eiropas Savienības vārdā –

ES tirdzniecības komisārs

Phil HOGAN

---

PIELIKUMS

ŠĶĪRĒJTIESNEŠU SARAKSTS (85. PANTA 1. PUNKTS)

Centrālāfrikas Līgumslēdzējas puses (Kamerūnas) izraudzītie šķīrējtiesneši:

| | Mildred Alugu BEJUKA kundze – Kamerūna |
| --- | --- |

Mildred Alugu BEJUKA kundze – Kamerūna

| | Jean Michel MBOCK BIUMLA kungs – Kamerūna |
| --- | --- |

Jean Michel MBOCK BIUMLA kungs – Kamerūna

| | Henri-Désiré MODI KOKO BEBEY kungs – Kamerūna |
| --- | --- |

Henri-Désiré MODI KOKO BEBEY kungs – Kamerūna

| | David NYAMSI kungs – Kamerūna |
| --- | --- |

David NYAMSI kungs – Kamerūna

| | Sadjo OUSMANOU kungs – Kamerūna |
| --- | --- |

Sadjo OUSMANOU kungs – Kamerūna

Eiropas Savienības izraudzītie šķīrējtiesneši:

| | Jacques BOURGEOIS kungs – Beļģija |
| --- | --- |

Jacques BOURGEOIS kungs – Beļģija

| | Claus-Dieter EHLERMANN kungs – Vācija |
| --- | --- |

Claus-Dieter EHLERMANN kungs – Vācija

| | Pieter Jan KUIJPER kungs – Nīderlande |
| --- | --- |

Pieter Jan KUIJPER kungs – Nīderlande

| | Giorgio SACERDOTI kungs – Itālija |
| --- | --- |

Giorgio SACERDOTI kungs – Itālija

| | Ramon TORRENT kungs – Spānija |
| --- | --- |

Ramon TORRENT kungs – Spānija

Līgumslēdzēju pušu kopīgi izraudzītie šķīrējtiesneši:

| | Thomas COTTIER kungs – Šveice |
| --- | --- |

Thomas COTTIER kungs – Šveice

| | Fabien GÉLINAS kungs – Kanāda |
| --- | --- |

Fabien GÉLINAS kungs – Kanāda

| | Merit E. JANOW kundze – Amerikas Savienotās Valstis |
| --- | --- |

Merit E. JANOW kundze – Amerikas Savienotās Valstis

| | Anna KOUYATE kundze – Mali |
| --- | --- |

Anna KOUYATE kundze – Mali

| | Helge SELAND kungs – Norvēģija |
| --- | --- |

Helge SELAND kungs – Norvēģija

---