# Europeiska unionens L 192/2020

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 192 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 63 årgången17 juni 2020 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 192

Svensk utgåva

Lagstiftning

63 årgången17 juni 2020

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2020/787 av den 16 juni 2020 om förlängning av övergångsperioden för förvärv av jordbruksmark i Kroatien (
  1
  ) | 1 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

BESLUT

*

Kommissionens beslut (EU) 2020/787 av den 16 juni 2020 om förlängning av övergångsperioden för förvärv av jordbruksmark i Kroatien (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

BESLUT

| 17.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 192/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 192/1

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2020/787

av den 16 juni 2020

om förlängning av övergångsperioden för förvärv av jordbruksmark i Kroatien

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen,

med beaktande av anslutningsakten för Republiken Kroatien, särskilt bilaga V kapitel 3,

med beaktande av Kroatiens begäran, och

av följande skäl:

| (1) | I anslutningsakten från 2011 fastställs att Kroatien under en sjuårsperiod efter anslutningen, som löper ut den 30 juni 2020, får behålla restriktioner för förvärv av jordbruksmark av medborgare i en annan medlemsstat, av medborgare i de stater som är parter i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet samt av juridiska personer som bildats i överensstämmelse med lagstiftningen i en annan medlemsstat eller i en EES-stat. Detta är ett tidsbegränsat undantag från den fria rörligheten för kapital som fastställs i artiklarna 63 och 66 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Övergångsperioden kan förlängas endast en gång med upp till tre år. |
| --- | --- |

(1)

I anslutningsakten från 2011 fastställs att Kroatien under en sjuårsperiod efter anslutningen, som löper ut den 30 juni 2020, får behålla restriktioner för förvärv av jordbruksmark av medborgare i en annan medlemsstat, av medborgare i de stater som är parter i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet samt av juridiska personer som bildats i överensstämmelse med lagstiftningen i en annan medlemsstat eller i en EES-stat. Detta är ett tidsbegränsat undantag från den fria rörligheten för kapital som fastställs i artiklarna 63 och 66 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Övergångsperioden kan förlängas endast en gång med upp till tre år.

| (2) | Den främsta orsaken till att övergångsperioden beviljades när Kroatien anslöt sig till Europeiska unionen var behovet av att garantera de samhällsekonomiska villkoren för jordbruksverksamhet efter införandet av den inre marknaden och övergången till den gemensamma jordbrukspolitiken i Kroatien. Övergångsperioden syftade framför allt till att bemöta farhågor om den inverkan som liberaliseringen av förvärv av jordbruksmark skulle kunna få på jordbrukssektorn. Farhågorna berodde på de stora skillnaderna i fråga om markpriser och jordbrukarnas köpkraft i Kroatien jämfört med Belgien, Danmark, Finland, Frankrike, Förenade kungariket, Grekland, Irland, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Portugal, Spanien, Sverige, Tyskland och Österrike (nedan kallade EU-15) (1). Övergångsperioden utformades också för att i) underlätta återlämning och privatisering av jordbruksmark, ii) förbättra fastighetsregistren och reglera egendomsrätt, samt (iii) minröja jordbruksmark. Redan i sin rapport av den 8 maj 2017 om översyn av övergångsbestämmelserna om förvärv av jordbruksmark och skog i anslutningsfördraget från 2011 (nedan kallad halvtidsöversynen) betonade kommissionen nödvändigheten av att de ovannämnda målen skulle vara uppfyllda vid utgången av den fastställda övergångsperioden (2). |
| --- | --- |

(2)

Den främsta orsaken till att övergångsperioden beviljades när Kroatien anslöt sig till Europeiska unionen var behovet av att garantera de samhällsekonomiska villkoren för jordbruksverksamhet efter införandet av den inre marknaden och övergången till den gemensamma jordbrukspolitiken i Kroatien. Övergångsperioden syftade framför allt till att bemöta farhågor om den inverkan som liberaliseringen av förvärv av jordbruksmark skulle kunna få på jordbrukssektorn. Farhågorna berodde på de stora skillnaderna i fråga om markpriser och jordbrukarnas köpkraft i Kroatien jämfört med Belgien, Danmark, Finland, Frankrike, Förenade kungariket, Grekland, Irland, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Portugal, Spanien, Sverige, Tyskland och Österrike (nedan kallade EU-15) (1). Övergångsperioden utformades också för att i) underlätta återlämning och privatisering av jordbruksmark, ii) förbättra fastighetsregistren och reglera egendomsrätt, samt (iii) minröja jordbruksmark. Redan i sin rapport av den 8 maj 2017 om översyn av övergångsbestämmelserna om förvärv av jordbruksmark och skog i anslutningsfördraget från 2011 (nedan kallad halvtidsöversynen) betonade kommissionen nödvändigheten av att de ovannämnda målen skulle vara uppfyllda vid utgången av den fastställda övergångsperioden (2).

| (3) | Kroatien begärde den 15 november 2019 att övergångsperioden för förvärv av jordbruksmark skulle förlängas med tre år. |
| --- | --- |

(3)

Kroatien begärde den 15 november 2019 att övergångsperioden för förvärv av jordbruksmark skulle förlängas med tre år.

| (4) | Enligt uppgifter från Eurostat är priserna på jordbruksmark i Kroatien bland de lägsta i Europeiska unionen. Det fanns ingen förväntan om fullständig konvergens mellan priserna på jordbruksmark och detta anses inte heller vara ett nödvändigt villkor för att avsluta övergångsperioden. Skillnaderna mellan priserna på jordbruksmark i Kroatien och nästan alla andra medlemsstater, särskilt EU-15, är dock så stora att de kan hindra en friktionsfri utveckling mot priskonvergens. |
| --- | --- |

(4)

Enligt uppgifter från Eurostat är priserna på jordbruksmark i Kroatien bland de lägsta i Europeiska unionen. Det fanns ingen förväntan om fullständig konvergens mellan priserna på jordbruksmark och detta anses inte heller vara ett nödvändigt villkor för att avsluta övergångsperioden. Skillnaderna mellan priserna på jordbruksmark i Kroatien och nästan alla andra medlemsstater, särskilt EU-15, är dock så stora att de kan hindra en friktionsfri utveckling mot priskonvergens.

| (5) | Uppgifterna från Eurostat visar också att skillnaden i BNP per capita i köpkraft mellan Kroatien och nästan alla andra medlemsstater, särskilt EU-15, kvarstår. De nuvarande priserna på jordbruksmark är således höga i förhållande till köpkraften i Kroatien. |
| --- | --- |

(5)

Uppgifterna från Eurostat visar också att skillnaden i BNP per capita i köpkraft mellan Kroatien och nästan alla andra medlemsstater, särskilt EU-15, kvarstår. De nuvarande priserna på jordbruksmark är således höga i förhållande till köpkraften i Kroatien.

| (6) | Enligt 2016 års undersökning om företagsstrukturen i jordbruket (3) kännetecknas fastighetsstrukturen i Kroatien av en övervägande andel små familjejordbruk och fragmenterade jordbruksföretag. Jämfört med den genomsnittliga jordbrukaren i EU använder den genomsnittliga kroatiska jordbrukaren en 30 % mindre jordbruksareal, avlar endast hälften så många djurenheter och har en standardproduktion som är 56 % lägre. Konsolideringen av dessa småjordbruk pågår fortfarande. Fragmentering av jordbruksföretag är en av de viktigaste faktorerna som begränsar utvecklingen av Kroatiens jordbrukssektor. |
| --- | --- |

(6)

Enligt 2016 års undersökning om företagsstrukturen i jordbruket (3) kännetecknas fastighetsstrukturen i Kroatien av en övervägande andel små familjejordbruk och fragmenterade jordbruksföretag. Jämfört med den genomsnittliga jordbrukaren i EU använder den genomsnittliga kroatiska jordbrukaren en 30 % mindre jordbruksareal, avlar endast hälften så många djurenheter och har en standardproduktion som är 56 % lägre. Konsolideringen av dessa småjordbruk pågår fortfarande. Fragmentering av jordbruksföretag är en av de viktigaste faktorerna som begränsar utvecklingen av Kroatiens jordbrukssektor.

| (7) | Det faktum att kroatiska jordbrukares produktivitet är lägre än andra europeiska jordbrukares har en negativ inverkan på de kroatiska jordbrukarnas konkurrenskraft. I förhållande till EU:s genomsnittliga jordbruksproduktion var produktiviteten inom jordbruket i Kroatien 70,2 % lägre 2018. De kroatiska myndigheterna rapporterar att det kroatiska jordbruket inte är tillräckligt konkurrenskraftigt på EU:s inre marknad. |
| --- | --- |

(7)

Det faktum att kroatiska jordbrukares produktivitet är lägre än andra europeiska jordbrukares har en negativ inverkan på de kroatiska jordbrukarnas konkurrenskraft. I förhållande till EU:s genomsnittliga jordbruksproduktion var produktiviteten inom jordbruket i Kroatien 70,2 % lägre 2018. De kroatiska myndigheterna rapporterar att det kroatiska jordbruket inte är tillräckligt konkurrenskraftigt på EU:s inre marknad.

| (8) | Vidare betonar de kroatiska myndigheterna i sin begäran om förlängning att de behöver mer tid för att till fullo genomföra vissa projekt som, när de väl har slutförts, sannolikt kommer att underlätta förvärv av jordbruksmark. Projekten handlar bl.a. om i) privatisering och återlämning av mark, ii) reglering av egendomsrätt, iii) korrigering av fastighetsregistret och uppgifterna i det, samt iv) fortsatt minröjning av jordbruksmark som misstänks innehålla minor. |
| --- | --- |

(8)

Vidare betonar de kroatiska myndigheterna i sin begäran om förlängning att de behöver mer tid för att till fullo genomföra vissa projekt som, när de väl har slutförts, sannolikt kommer att underlätta förvärv av jordbruksmark. Projekten handlar bl.a. om i) privatisering och återlämning av mark, ii) reglering av egendomsrätt, iii) korrigering av fastighetsregistret och uppgifterna i det, samt iv) fortsatt minröjning av jordbruksmark som misstänks innehålla minor.

| (9) | Om restriktionerna hävs den 1 juli 2020 kan det mot bakgrund av det ovan anförda väntas att priserna på jordbruksmark i Kroatien pressas i alla geografiska områden i Kroatien, vilket de kroatiska myndigheterna befarar. Av denna anledning utnyttjas inte möjligheten att begränsa förlängningen av övergångsperioden till utvalda geografiska områden som är särskilt drabbade. Stigande jordbrukspriser på jordbruksmark skulle sannolikt, på kort till medellång sikt, vara ogynnsam för den strukturella omvandlingen av det kroatiska jordbruket, bl.a. för övergången av små jordbruk till medelstora jordbruksföretag. Det finns således en risk för allvarliga störningar på den kroatiska marknaden för jordbruksmark när övergångsperioden upphör. |
| --- | --- |

(9)

Om restriktionerna hävs den 1 juli 2020 kan det mot bakgrund av det ovan anförda väntas att priserna på jordbruksmark i Kroatien pressas i alla geografiska områden i Kroatien, vilket de kroatiska myndigheterna befarar. Av denna anledning utnyttjas inte möjligheten att begränsa förlängningen av övergångsperioden till utvalda geografiska områden som är särskilt drabbade. Stigande jordbrukspriser på jordbruksmark skulle sannolikt, på kort till medellång sikt, vara ogynnsam för den strukturella omvandlingen av det kroatiska jordbruket, bl.a. för övergången av små jordbruk till medelstora jordbruksföretag. Det finns således en risk för allvarliga störningar på den kroatiska marknaden för jordbruksmark när övergångsperioden upphör.

| (10) | En förlängning på tre år av den övergångsperiod som avses i anslutningsakten från 2011, bilaga V kapitel 3, bör således beviljas. |
| --- | --- |

(10)

En förlängning på tre år av den övergångsperiod som avses i anslutningsakten från 2011, bilaga V kapitel 3, bör således beviljas.

| (11) | För att fullt ut förbereda marknaden för liberalisering är det fortsatt av yttersta vikt, även under ogynnsamma ekonomiska omständigheter, att förbättra det kroatiska jordbruket genom en rad olika åtgärder. Dessa åtgärder har redan framhållits i halvtidsöversynen och omfattar i) slutförande av jordbruksreformen av jordbruket och ii) återlämning och privatisering av jordbruksmark under övergångsperioden. |
| --- | --- |

(11)

För att fullt ut förbereda marknaden för liberalisering är det fortsatt av yttersta vikt, även under ogynnsamma ekonomiska omständigheter, att förbättra det kroatiska jordbruket genom en rad olika åtgärder. Dessa åtgärder har redan framhållits i halvtidsöversynen och omfattar i) slutförande av jordbruksreformen av jordbruket och ii) återlämning och privatisering av jordbruksmark under övergångsperioden.

| (12) | Den öppna inre marknaden har alltid varit av central betydelse för välståndet i EU, och ett ökat inflöde av utländskt kapital kan medföra potentiella fördelar också för jordbruksmarknaden i Kroatien. Ökade utländska investeringar i den kroatiska jordbrukssektorn skulle, enligt halvtidsöversynen, även få betydande långtidskonsekvenser för kapital- och kunskapstillgången, för det sätt på vilket jordbruksmarknaden fungerar och för jordbrukets produktivitet. En successiv minskning av restriktionerna avseende utländskt ägande under övergångsperioden skulle också bidra till att förbereda den kroatiska marknaden för en fullständig liberalisering. |
| --- | --- |

(12)

Den öppna inre marknaden har alltid varit av central betydelse för välståndet i EU, och ett ökat inflöde av utländskt kapital kan medföra potentiella fördelar också för jordbruksmarknaden i Kroatien. Ökade utländska investeringar i den kroatiska jordbrukssektorn skulle, enligt halvtidsöversynen, även få betydande långtidskonsekvenser för kapital- och kunskapstillgången, för det sätt på vilket jordbruksmarknaden fungerar och för jordbrukets produktivitet. En successiv minskning av restriktionerna avseende utländskt ägande under övergångsperioden skulle också bidra till att förbereda den kroatiska marknaden för en fullständig liberalisering.

| (13) | För att garantera rättssäkerheten och undvika ett rättsligt tomrum i Kroatiens nationella rättssystem efter utgången av den aktuella övergångsperioden, bör detta beslut träda i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(13)

För att garantera rättssäkerheten och undvika ett rättsligt tomrum i Kroatiens nationella rättssystem efter utgången av den aktuella övergångsperioden, bör detta beslut träda i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den övergångsperiod för förvärv av jordbruksmark i Kroatien som avses i anslutningsakten från 2011, bilaga V kapitel 3, ska förlängas till och med den 30 juni 2023.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 16 juni 2020.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  Rapport från kommissionen till rådet av den 8 maj 2017 – Översyn av övergångsbestämmelserna om förvärv av jordbruksmark och skog i 2011 års fördrag om Kroatiens anslutning till EU, COM/2017/0217.

1

(2)  Se ovan.

2

(3)  För undersökningen om företagsstrukturen i jordbruket, se https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Glossary:FSS

3

---