# Europeiska unionens L 207/2020

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 207 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 63 årgången30 juni 2020 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 207

Svensk utgåva

Lagstiftning

63 årgången30 juni 2020

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Rådets beslut (EU) 2020/899 av den 26 juni 2020 om ingående på unionens och dess medlemsstaters vägnar av ett protokoll om ändring av Europa–Medelhavsavtalet om luftfart mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska Konungariket Jordanien, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen | 1 |
| | * | Meddelande om ikraftträdandedatum för frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Socialistiska republiken Vietnam | 3 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EU) 2020/900 av den 25 juni 2020 om ändring av förordning (EU) 2019/1838 vad gäller vissa fiskemöjligheter för 2020 i Östersjön och om ändring av förordning (EU) 2020/123 vad gäller vissa fiskemöjligheter för 2020 i unionens vatten och andra vatten | 4 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2020/901 av den 29 juni 2020 om unionens stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO) i syfte att stärka dess övervaknings- och kontrollkapacitet och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen | 15 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2020/902 av den 29 juni 2020 om ändring av beslut 2013/354/Gusp om Europeiska unionens polisuppdrag för de palestinska territorierna (Eupol Copps) | 30 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2020/903 av den 29 juni 2020 om ändring av beslut 2013/233/Gusp om Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EU BAM Libyen) | 32 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2020/904 av den 29 juni 2020 om ändring av beslut (Gusp) 2017/1424 vad gäller giltighetstiden för stöd för OSSE:s verksamhet avseende minskning av handeldvapen, lätta vapen och konventionell ammunition i Republiken Nordmakedonien och i Georgien | 34 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2020/905 av den 29 juni 2020 om ändring av beslut (Gusp) 2017/1428 till stöd för genomförandet av Maputo-handlingsplanen för genomförande av 1997 års konvention om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor (truppminor) samt om deras förstöring | 35 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2020/906 av den 29 juni 2020 om ändring av beslut (Gusp) 2019/615 om unionsstöd till verksamheten inför 2020 års granskningskonferens mellan parterna i fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen | 36 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2020/907 av den 29 juni 2020 om ändring av beslut 2014/512/Gusp om restriktiva åtgärder med hänsyn till Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina | 37 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Rådets beslut (EU) 2020/899 av den 26 juni 2020 om ingående på unionens och dess medlemsstaters vägnar av ett protokoll om ändring av Europa–Medelhavsavtalet om luftfart mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska Konungariket Jordanien, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen

1

*

Meddelande om ikraftträdandedatum för frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Socialistiska republiken Vietnam

3

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EU) 2020/900 av den 25 juni 2020 om ändring av förordning (EU) 2019/1838 vad gäller vissa fiskemöjligheter för 2020 i Östersjön och om ändring av förordning (EU) 2020/123 vad gäller vissa fiskemöjligheter för 2020 i unionens vatten och andra vatten

4

BESLUT

*

Rådets beslut (Gusp) 2020/901 av den 29 juni 2020 om unionens stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO) i syfte att stärka dess övervaknings- och kontrollkapacitet och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen

15

*

Rådets beslut (Gusp) 2020/902 av den 29 juni 2020 om ändring av beslut 2013/354/Gusp om Europeiska unionens polisuppdrag för de palestinska territorierna (Eupol Copps)

30

*

Rådets beslut (Gusp) 2020/903 av den 29 juni 2020 om ändring av beslut 2013/233/Gusp om Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EU BAM Libyen)

32

*

Rådets beslut (Gusp) 2020/904 av den 29 juni 2020 om ändring av beslut (Gusp) 2017/1424 vad gäller giltighetstiden för stöd för OSSE:s verksamhet avseende minskning av handeldvapen, lätta vapen och konventionell ammunition i Republiken Nordmakedonien och i Georgien

34

*

Rådets beslut (Gusp) 2020/905 av den 29 juni 2020 om ändring av beslut (Gusp) 2017/1428 till stöd för genomförandet av Maputo-handlingsplanen för genomförande av 1997 års konvention om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor (truppminor) samt om deras förstöring

35

*

Rådets beslut (Gusp) 2020/906 av den 29 juni 2020 om ändring av beslut (Gusp) 2019/615 om unionsstöd till verksamheten inför 2020 års granskningskonferens mellan parterna i fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen

36

*

Rådets beslut (Gusp) 2020/907 av den 29 juni 2020 om ändring av beslut 2014/512/Gusp om restriktiva åtgärder med hänsyn till Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina

37

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 30.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 207/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 207/1

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2020/899

av den 26 juni 2020

om ingående på unionens och dess medlemsstaters vägnar av ett protokoll om ändring av Europa–Medelhavsavtalet om luftfart mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska Konungariket Jordanien, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 100.2 jämförd med artikel 218.6 a,

med beaktande av Kroatiens anslutningsakt, särskilt artikel 6.2 andra stycket,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets godkännande (1), och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med rådets beslut (EU) 2016/803 (2) har protokollet om ändring av Europa–Medelhavsavtalet om luftfart mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska Konungariket Jordanien (3), å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (nedan kallat protokollet), undertecknats, med förbehåll för att det ingås. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med rådets beslut (EU) 2016/803 (2) har protokollet om ändring av Europa–Medelhavsavtalet om luftfart mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska Konungariket Jordanien (3), å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (nedan kallat protokollet), undertecknats, med förbehåll för att det ingås.

| (2) | Protokollet bör godkännas. |
| --- | --- |

(2)

Protokollet bör godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Protokollet om ändring av Europa–Medelhavsavtalet om luftfart mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska Konungariket Jordanien, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (4), godkänns härmed på unionens och dess medlemsstaters vägnar.

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas härmed att utse den eller de personer som ska ha befogenhet att på unionens och dess medlemsstaters vägnar deponera det godkännandeinstrument som avses i artikel 3 i protokollet.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 26 juni 2020.

På rådets vägnar

A. METELKO-ZGOMBIĆ

Ordförande

---

(1)  Godkännande av den 12 december 2018 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2016/803 av den 7 maj 2015 om undertecknande på unionens och dess medlemsstaters vägnar och provisorisk tillämpning avprotokollet om ändring av Europa–Medelhavsavtalet om luftfart mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska Konungariket Jordanien, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (EUT L 132, 21.5.2016, s. 79).

2

(3)  Avtalstexten har offentliggjorts i EUT L 334, 6.12.2012, s. 3.

3

(4)  Texten till protokollets har offentliggjorts i EUT L 132, 21.5.2016, s. 81, tillsammans med beslutet om dess undertecknande.

4

---

| 30.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 207/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 207/3

---

Meddelande om ikraftträdandedatum för frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Socialistiska republiken Vietnam

Frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Socialistiska republiken Vietnam (1), som undertecknades i Hanoi den 30 juni 2019, träder i kraft den 1 augusti 2020.

1

---

(1)  
  EUT L 186, 12.6.2020, s. 3.

1

---

FÖRORDNINGAR

| 30.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 207/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 207/4

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2020/900

av den 25 juni 2020

om ändring av förordning (EU) 2019/1838 vad gäller vissa fiskemöjligheter för 2020 i Östersjön och om ändring av förordning (EU) 2020/123 vad gäller vissa fiskemöjligheter för 2020 i unionens vatten och andra vatten

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Genom rådets förordning (EU) 2019/1838 (1) fastställsfiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Östersjön för 2020. I förslaget fastställs fredningstider under lekperioden för de två torskbestånden i Östersjön, med undantag för fiskefartyg med en längd överallt på mindre än 12 meter som fiskar med vissa passiva redskap. Undantaget omfattar inte fiske med drivlinor. Användningen av drivlinor bör dock vara tillåten och bör därför omfattas av undantaget; i enlighet med de tidigare förordningarna om fiskemöjligheter. Förordning (EU) 2019/1838 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets förordning (EU) 2019/1838 (1) fastställsfiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Östersjön för 2020. I förslaget fastställs fredningstider under lekperioden för de två torskbestånden i Östersjön, med undantag för fiskefartyg med en längd överallt på mindre än 12 meter som fiskar med vissa passiva redskap. Undantaget omfattar inte fiske med drivlinor. Användningen av drivlinor bör dock vara tillåten och bör därför omfattas av undantaget; i enlighet med de tidigare förordningarna om fiskemöjligheter. Förordning (EU) 2019/1838 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (2) | Genom rådets förordning (EU) 2020/123 (2) fastställs för 2020 fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfartyg, i vissa andra vatten. |
| --- | --- |

(2)

Genom rådets förordning (EU) 2020/123 (2) fastställs för 2020 fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfartyg, i vissa andra vatten.

| (3) | I plenarsessionens rapport av den 16–20 mars 2020 drog vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) slutsatsen, vad gäller bifångster av vitling (Merlangius merlangus) i Keltiska havet, att struten med 100 mm diagonalmaska, utrustad med ett nätstycke med 160 mm fyrkantsmaska, är den mest selektiva av de fyra olika strutmodeller som är förtecknade i de korrigerande åtgärderna i artikel 13.1 a i förordning (EU) 2020/123 om fastställande av fiskemöjligheterna för 2020. STECF hade inga tillförlitliga skattningar av selektiviteten hos en strut med 100 mm diagonalmaska och med ett nätstycke med 160 mm fyrkantsmaska avseende torsk (Gadus morhua). Det är därför, för att säkerställa att det berörda vitlingbeståndet kan återhämta sig, lämpligt att fortsätta att tillåta användning av denna kombination av strut och nätstycke med fyrkantsmaska. För att säkerställa återhämtning för torskbeståndet i Keltiska havet bör en strut med 100 mm diagonalmaska och med ett nätstycke med 160 mm fyrkantsmaska avseende torsk även fortsättningsvis användas tillsammans med förhöjd underteln. |
| --- | --- |

(3)

I plenarsessionens rapport av den 16–20 mars 2020 drog vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) slutsatsen, vad gäller bifångster av vitling (Merlangius merlangus) i Keltiska havet, att struten med 100 mm diagonalmaska, utrustad med ett nätstycke med 160 mm fyrkantsmaska, är den mest selektiva av de fyra olika strutmodeller som är förtecknade i de korrigerande åtgärderna i artikel 13.1 a i förordning (EU) 2020/123 om fastställande av fiskemöjligheterna för 2020. STECF hade inga tillförlitliga skattningar av selektiviteten hos en strut med 100 mm diagonalmaska och med ett nätstycke med 160 mm fyrkantsmaska avseende torsk (Gadus morhua). Det är därför, för att säkerställa att det berörda vitlingbeståndet kan återhämta sig, lämpligt att fortsätta att tillåta användning av denna kombination av strut och nätstycke med fyrkantsmaska. För att säkerställa återhämtning för torskbeståndet i Keltiska havet bör en strut med 100 mm diagonalmaska och med ett nätstycke med 160 mm fyrkantsmaska avseende torsk även fortsättningsvis användas tillsammans med förhöjd underteln.

| (4) | Fiskedödligheten (F) för torsk (Gadus morhua) i Nordsjön har ökat sedan 2016 och beräknas nu överstiga referenspunkten för fiskedödlighet (Flim), dvs. en referenspunkt som på lång sikt kommer att leda till en genomsnittlig beståndsstorlek på referenspunkten för biomassa (Blim). Fiske på nivåer över Flim kommer att leda till en minskning av beståndet till nivåer som understiger Blim. Lekbeståndets biomassa har således minskat sedan 2015 och beräknas understiga Blim. Blim är den referenspunkt som anges i de bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtandena, särskilt från Internationella havsforskningsrådet (Ices), under vilken reproduktionsförmågan kan vara nedsatt). Dessutom har rekryteringen varit dålig sedan 1998 och var ovanligt dålig 2016 och 2018. |
| --- | --- |

(4)

Fiskedödligheten (F) för torsk (Gadus morhua) i Nordsjön har ökat sedan 2016 och beräknas nu överstiga referenspunkten för fiskedödlighet (Flim), dvs. en referenspunkt som på lång sikt kommer att leda till en genomsnittlig beståndsstorlek på referenspunkten för biomassa (Blim). Fiske på nivåer över Flim kommer att leda till en minskning av beståndet till nivåer som understiger Blim. Lekbeståndets biomassa har således minskat sedan 2015 och beräknas understiga Blim. Blim är den referenspunkt som anges i de bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtandena, särskilt från Internationella havsforskningsrådet (Ices), under vilken reproduktionsförmågan kan vara nedsatt). Dessutom har rekryteringen varit dålig sedan 1998 och var ovanligt dålig 2016 och 2018.

| (5) | I enlighet med artikel 7.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/973 (3) om upprättande av den fleråriga planen för Nordsjön ska, när vetenskaplig rådgivning visar att lekbiomassan understiger Blim för något av de bestånd som avses i artikel 1.1 i den förordningen, ytterligare korrigerande åtgärder vidtas för att se till att beståndet snabbt återgår till nivåer över dem som kan producera maximal hållbar avkastning (MSY). I synnerhet får dessa korrigerande åtgärder inbegripa att det riktade fisket efter det berörda beståndet avbryts och att fiskemöjligheterna i lämplig utsträckning minskas för dessa bestånd eller andra bestånd inom fisken med bifångster av torsk, eller bådadera. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 7.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/973 (3) om upprättande av den fleråriga planen för Nordsjön ska, när vetenskaplig rådgivning visar att lekbiomassan understiger Blim för något av de bestånd som avses i artikel 1.1 i den förordningen, ytterligare korrigerande åtgärder vidtas för att se till att beståndet snabbt återgår till nivåer över dem som kan producera maximal hållbar avkastning (MSY). I synnerhet får dessa korrigerande åtgärder inbegripa att det riktade fisket efter det berörda beståndet avbryts och att fiskemöjligheterna i lämplig utsträckning minskas för dessa bestånd eller andra bestånd inom fisken med bifångster av torsk, eller bådadera.

| (6) | I avsaknad av en gemensam rekommendation från den regionala gruppen bestående av Nordsjömedlemsstaterna vad avser långsiktiga åtgärder, föreslår kommissionen att det införs ytterligare tekniska åtgärder som är funktionellt knutna till 2020 år fiskemöjligheter, i enlighet med de åtaganden som gjorts mellan Europeiska unionen och Norge, vilka är förenliga med Europeiska kommissionens och rådets gemensamma uttalande. |
| --- | --- |

(6)

I avsaknad av en gemensam rekommendation från den regionala gruppen bestående av Nordsjömedlemsstaterna vad avser långsiktiga åtgärder, föreslår kommissionen att det införs ytterligare tekniska åtgärder som är funktionellt knutna till 2020 år fiskemöjligheter, i enlighet med de åtaganden som gjorts mellan Europeiska unionen och Norge, vilka är förenliga med Europeiska kommissionens och rådets gemensamma uttalande.

| (7) | För att minska fångsterna av de bestånd för vilka totala tillåtna fångstmängder (TAC) för bifångster fastställs bör fiskemöjligheterna för de fisken där fisk från dessa bestånd fångas fastställas till nivåer som bidrar till att biomassan för sårbara bestånd kan återhämta sig till hållbara nivåer. Tekniska åtgärder bör också fastställas som är funktionellt knutna till fiskemöjligheterna. I sin översikt över blandfisket i Nordsjön beräknar Ices att torskfångsterna kommer att uppgå till ungefär 40 000 ton; detta om fiskemönstren inte ändras och mot bakgrund av de olagliga utkasten. För att minimera risken för att fångsterna väsentligt ska överstiga den fastställda TAC:en krävs fler åtgärder för att ytterligare begränsa fångsterna. |
| --- | --- |

(7)

För att minska fångsterna av de bestånd för vilka totala tillåtna fångstmängder (TAC) för bifångster fastställs bör fiskemöjligheterna för de fisken där fisk från dessa bestånd fångas fastställas till nivåer som bidrar till att biomassan för sårbara bestånd kan återhämta sig till hållbara nivåer. Tekniska åtgärder bör också fastställas som är funktionellt knutna till fiskemöjligheterna. I sin översikt över blandfisket i Nordsjön beräknar Ices att torskfångsterna kommer att uppgå till ungefär 40 000 ton; detta om fiskemönstren inte ändras och mot bakgrund av de olagliga utkasten. För att minimera risken för att fångsterna väsentligt ska överstiga den fastställda TAC:en krävs fler åtgärder för att ytterligare begränsa fångsterna.

| (8) | I enlighet med det förfarande som fastställs i avtalen eller protokollen om fiskeförbindelser med Norge (4) har unionen genomfört samråd om fiskerättigheter med Norge. Parterna har kommit överens om att rekommendera sina myndigheter att införa ytterligare korrigerande åtgärder för att komplettera den TAC som man enades om redan i december 2019, för att tillfälligt ge ytterligare skydd för både ungtorsk och lekmogen torsk under 2020. Dessa åtgärder bör omfatta fredningstider för skydd av ungfisk, områden med begränsningar och särskilda villkor för tillträde samt införande av nya redskapsbaserade åtgärder. |
| --- | --- |

(8)

I enlighet med det förfarande som fastställs i avtalen eller protokollen om fiskeförbindelser med Norge (4) har unionen genomfört samråd om fiskerättigheter med Norge. Parterna har kommit överens om att rekommendera sina myndigheter att införa ytterligare korrigerande åtgärder för att komplettera den TAC som man enades om redan i december 2019, för att tillfälligt ge ytterligare skydd för både ungtorsk och lekmogen torsk under 2020. Dessa åtgärder bör omfatta fredningstider för skydd av ungfisk, områden med begränsningar och särskilda villkor för tillträde samt införande av nya redskapsbaserade åtgärder.

| (9) | Den 9 mars 2020 utfärdade Ices sitt utlåtande för fångster av nordhavsräka (Pandalus borealis) i Ices-sektionerna 3a och 4a öst (Skagerrak, Kattegatt och norra Nordsjön i Norska rännan). På grundval av det utlåtandet och efter samråd med Norge, är det lämpligt att fastställa unionens kvot för nordhavsräka i Ices-sektion 3a till 3 266 ton, vilket är i överensstämmelse med MSY. |
| --- | --- |

(9)

Den 9 mars 2020 utfärdade Ices sitt utlåtande för fångster av nordhavsräka (Pandalus borealis) i Ices-sektionerna 3a och 4a öst (Skagerrak, Kattegatt och norra Nordsjön i Norska rännan). På grundval av det utlåtandet och efter samråd med Norge, är det lämpligt att fastställa unionens kvot för nordhavsräka i Ices-sektion 3a till 3 266 ton, vilket är i överensstämmelse med MSY.

| (10) | Enligt Ices utlåtande av den 14 april 2020 bör fångsterna av skarpsill (Sprattus sprattus) i unionens vatten i Ices-delområde 4 (Nordsjön) och Ices-sektion 3a (Skagerrak och Kattegatt) inte överstiga 207 807 ton för perioden 1 juli 2020–30 juni 2021. Fiskemöjligheterna för skarpsill bör därför fastställas till 169 778 ton i unionens vatten i Ices-sektion 2a och Ices-delområde 4, och till 38 029 ton i Ices-sektion 3a för den perioden, vilket är i överensstämmelse med MSY. |
| --- | --- |

(10)

Enligt Ices utlåtande av den 14 april 2020 bör fångsterna av skarpsill (Sprattus sprattus) i unionens vatten i Ices-delområde 4 (Nordsjön) och Ices-sektion 3a (Skagerrak och Kattegatt) inte överstiga 207 807 ton för perioden 1 juli 2020–30 juni 2021. Fiskemöjligheterna för skarpsill bör därför fastställas till 169 778 ton i unionens vatten i Ices-sektion 2a och Ices-delområde 4, och till 38 029 ton i Ices-sektion 3a för den perioden, vilket är i överensstämmelse med MSY.

| (11) | TAC:en för ansjovis (Engraulis encrasicolus) i Ices-delområdena 9 och 10 och unionens vatten i Fiskerikommittén för östra Centralatlanten (Cecaf) 34.1.1 har fastställts till noll för perioden 1 juli 2020–30 juni 2021 i avvaktan på de vetenskapliga utlåtandena för den perioden. Ices kommer att utfärda sitt utlåtande för det beståndet i slutet av juni 2020. För att säkerställa att fiskeverksamheten kan fortsätta tills TAC:en har fastställts på grundval av de senaste vetenskapliga utlåtandena, bör en preliminär TAC på 4 018 ton fastställas på grundval av fångsterna under det tredje kvartalet 2019. Denna preliminära TAC bör ändras i enlighet med Ices vetenskapliga utlåtande. |
| --- | --- |

(11)

TAC:en för ansjovis (Engraulis encrasicolus) i Ices-delområdena 9 och 10 och unionens vatten i Fiskerikommittén för östra Centralatlanten (Cecaf) 34.1.1 har fastställts till noll för perioden 1 juli 2020–30 juni 2021 i avvaktan på de vetenskapliga utlåtandena för den perioden. Ices kommer att utfärda sitt utlåtande för det beståndet i slutet av juni 2020. För att säkerställa att fiskeverksamheten kan fortsätta tills TAC:en har fastställts på grundval av de senaste vetenskapliga utlåtandena, bör en preliminär TAC på 4 018 ton fastställas på grundval av fångsterna under det tredje kvartalet 2019. Denna preliminära TAC bör ändras i enlighet med Ices vetenskapliga utlåtande.

| (12) | Enligt det godkända protokollet från fiskesamråden mellan Norge och Europeiska unionen avseende 2020 av den 19 december 2019 har parterna enats om att det, utöver den överenskomna kvantitet på 50 000 ton sill (Clupea harengus) som Norge får fiska ur sin kvot i unionens vatten i 4a och 4b och som unionen får fiska ur sin kvot i norska vatten söder om 62° N, kommer att beviljas en ytterligare kvantitet på högst 10 000 ton, om en sådan ökning begärs av Norge eller av unionen. Det avtalet bör genomföras i unionsrätten. |
| --- | --- |

(12)

Enligt det godkända protokollet från fiskesamråden mellan Norge och Europeiska unionen avseende 2020 av den 19 december 2019 har parterna enats om att det, utöver den överenskomna kvantitet på 50 000 ton sill (Clupea harengus) som Norge får fiska ur sin kvot i unionens vatten i 4a och 4b och som unionen får fiska ur sin kvot i norska vatten söder om 62° N, kommer att beviljas en ytterligare kvantitet på högst 10 000 ton, om en sådan ökning begärs av Norge eller av unionen. Det avtalet bör genomföras i unionsrätten.

| (13) | Vid sitt årliga möte 2020, som ägde rum den 14–18 februari 2020, såg Regionala fiskeriförvaltningsorganisationen för södra Stilla havet (SPRFMO) över bevarandeåtgärden för chilensk taggmakrill (Trachurus murphyi), för vilken fiskemöjligheterna ännu inte hade fastställts i förordning (EU) 2020/123. De tillämpliga åtgärderna bör genomföras i unionsrätten. |
| --- | --- |

(13)

Vid sitt årliga möte 2020, som ägde rum den 14–18 februari 2020, såg Regionala fiskeriförvaltningsorganisationen för södra Stilla havet (SPRFMO) över bevarandeåtgärden för chilensk taggmakrill (Trachurus murphyi), för vilken fiskemöjligheterna ännu inte hade fastställts i förordning (EU) 2020/123. De tillämpliga åtgärderna bör genomföras i unionsrätten.

| (14) | Vid sitt årliga möte den 23–27 september 2019 beslutade Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del (Nafo) att stänga fisket efter mindre beryx (Beryx splendens) i Nafo-delområde 6 på grund av risken för en utarmning av beståndet. Den åtgärden bör därför genomföras i unionsrätten och förteckningen över förbjudna arter bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(14)

Vid sitt årliga möte den 23–27 september 2019 beslutade Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del (Nafo) att stänga fisket efter mindre beryx (Beryx splendens) i Nafo-delområde 6 på grund av risken för en utarmning av beståndet. Den åtgärden bör därför genomföras i unionsrätten och förteckningen över förbjudna arter bör ändras i enlighet med detta.

| (15) | Rekommendation 16–05 från Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (Iccat), som minskade TAC:en för svärdfisk (Xiphias gladius) i Medelhavet för 2020, har redan genomförts i unionsrätten. I januari 2020 utfärdade dock Iccats sekretariat riktlinjer för beräkning av TAC:en för svärdfisk i Medelhavet. Därför måste unionens kvot uppdateras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(15)

Rekommendation 16–05 från Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (Iccat), som minskade TAC:en för svärdfisk (Xiphias gladius) i Medelhavet för 2020, har redan genomförts i unionsrätten. I januari 2020 utfärdade dock Iccats sekretariat riktlinjer för beräkning av TAC:en för svärdfisk i Medelhavet. Därför måste unionens kvot uppdateras i enlighet med detta.

| (16) | Vid sitt årliga möte 2019, som ägde rum den 17–21 juni 2019, antog Indiska oceanens tonfiskkommission (IOTC) nya fångstbegränsningar för gulfenad tonfisk (Thunnus albacares), som inte påverkar unionens fångstbegränsningar inom ramen för IOTC. IOTC reducerade dock möjligheterna att använda anordningar som samlar fisk, stödfartyg och mätbojar. Det behöver därför göras ytterligare ändringar av förordning (EU) 2020/123 för att säkerställa att genomförandebestämmelserna korrekt återspeglar de beslut som fattats av kontraktsparterna i IOTC. |
| --- | --- |

(16)

Vid sitt årliga möte 2019, som ägde rum den 17–21 juni 2019, antog Indiska oceanens tonfiskkommission (IOTC) nya fångstbegränsningar för gulfenad tonfisk (Thunnus albacares), som inte påverkar unionens fångstbegränsningar inom ramen för IOTC. IOTC reducerade dock möjligheterna att använda anordningar som samlar fisk, stödfartyg och mätbojar. Det behöver därför göras ytterligare ändringar av förordning (EU) 2020/123 för att säkerställa att genomförandebestämmelserna korrekt återspeglar de beslut som fattats av kontraktsparterna i IOTC.

| (17) | Vid det sjätte mötet för parterna till fiskeavtalet för södra Indiska oceanen (Siofa) i juli 2019 beslutades det om begränsningar av fiskeansträngningen och åtgärder inom bottenfiske inom avtalsområdet. Dessa åtgärder genomfördes i unionsrätten genom förordning (EU) 2020/123. Det bör dock göras ytterligare ändringar för att säkerställa att genomförandebestämmelserna korrekt återspeglar de beslut som fattats av Siofa när det gäller begränsningar för bottenfisket. |
| --- | --- |

(17)

Vid det sjätte mötet för parterna till fiskeavtalet för södra Indiska oceanen (Siofa) i juli 2019 beslutades det om begränsningar av fiskeansträngningen och åtgärder inom bottenfiske inom avtalsområdet. Dessa åtgärder genomfördes i unionsrätten genom förordning (EU) 2020/123. Det bör dock göras ytterligare ändringar för att säkerställa att genomförandebestämmelserna korrekt återspeglar de beslut som fattats av Siofa när det gäller begränsningar för bottenfisket.

| (18) | Kommissionen beviljar fiskelicenser för fartyg som för venezuelansk flagg för fiske efter snapperfiskar i europeiska vatten utanför Franska Guyanas kust. Enligt förordning (EU) 2020/123 får 45 licenser beviljas. För att dessa tillstånd ska utfärdas måste det bevisas att ett giltigt avtal har ingåtts mellan fartygsägaren och ett förädlingsföretag i departementet Franska Guyana. Under tillståndsprocessen mellan två år bör fiskeinsatserna tillåtas att fortsätta på vissa villkor. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen beviljar fiskelicenser för fartyg som för venezuelansk flagg för fiske efter snapperfiskar i europeiska vatten utanför Franska Guyanas kust. Enligt förordning (EU) 2020/123 får 45 licenser beviljas. För att dessa tillstånd ska utfärdas måste det bevisas att ett giltigt avtal har ingåtts mellan fartygsägaren och ett förädlingsföretag i departementet Franska Guyana. Under tillståndsprocessen mellan två år bör fiskeinsatserna tillåtas att fortsätta på vissa villkor.

| (19) | Fartyg som fiskar efter tobisar med användning av vissa redskap i Ices-delsektionerna 2a, 3a och 4 bör omfattas av förbudsperioder från och med den 1 augusti 2020 till och med den 31 december 2020 och från och med den 1 januari 2021 till och med den 31 mars 2021. |
| --- | --- |

(19)

Fartyg som fiskar efter tobisar med användning av vissa redskap i Ices-delsektionerna 2a, 3a och 4 bör omfattas av förbudsperioder från och med den 1 augusti 2020 till och med den 31 december 2020 och från och med den 1 januari 2021 till och med den 31 mars 2021.

| (20) | Förordning (EU) 2020/123 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(20)

Förordning (EU) 2020/123 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (21) | De fångstbegränsningar som fastställs i förordningarna (EU) 2019/1838 och (EU) 2020/123 tillämpas från och med den 1 januari 2020. De bestämmelser om fångstbegränsningar som införs genom den här förordningen bör därför träda i kraft så snart som möjligt. Med avseende på förändringar i TAC-nivåerna, det ytterligare undantaget för Östersjön och det fortsatta tillståndet för användning av ett redskap i Keltiska sjön bör bestämmelserna tillämpas från och med den 1 januari 2020. Eftersom fiskemöjligheterna i fråga ännu inte har uttömts eller har utökats och mer tillåtande regler införs genom den här förordningen, påverkas inte principerna om rättssäkerhet och skydd för berättigade förväntningar av den retroaktiva tillämpningen av den här förordningen. |
| --- | --- |

(21)

De fångstbegränsningar som fastställs i förordningarna (EU) 2019/1838 och (EU) 2020/123 tillämpas från och med den 1 januari 2020. De bestämmelser om fångstbegränsningar som införs genom den här förordningen bör därför träda i kraft så snart som möjligt. Med avseende på förändringar i TAC-nivåerna, det ytterligare undantaget för Östersjön och det fortsatta tillståndet för användning av ett redskap i Keltiska sjön bör bestämmelserna tillämpas från och med den 1 januari 2020. Eftersom fiskemöjligheterna i fråga ännu inte har uttömts eller har utökats och mer tillåtande regler införs genom den här förordningen, påverkas inte principerna om rättssäkerhet och skydd för berättigade förväntningar av den retroaktiva tillämpningen av den här förordningen.

| (22) | Samråd har genomförts med Förenade kungariket i enlighet med artikel 130.1 i avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (5). |
| --- | --- |

(22)

Samråd har genomförts med Förenade kungariket i enlighet med artikel 130.1 i avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (5).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändring av förordning (EU) 2019/1838

Bilagan till förordning (EU) 2019/1838 ska ändras i enlighet med bilaga I till den här förordningen.

Artikel 2

Ändring av förordning (EU) 2020/123

Förordning (EU) 2020/123 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 3 ska följande led läggas till:






  ”j) | mätboj: en boj tydligt märkt med ett unikt referensnummer som gör det möjligt att identifiera dess ägare och utrustad med ett system för lokalisering via satellit. |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 3 ska följande led läggas till:

”j)

mätboj: en boj tydligt märkt med ett unikt referensnummer som gör det möjligt att identifiera dess ägare och utrustad med ett system för lokalisering via satellit.

mätboj

| k) | boj i drift: en mätboj som tidigare aktiverats, är påslagen och används till sjöss på en aktiv anordning som samlar fisk eller på en logg, som överför positioner och all annan tillgänglig information, till exempel ekolodsskattningar.” |
| --- | --- |

k)

boj i drift: en mätboj som tidigare aktiverats, är påslagen och används till sjöss på en aktiv anordning som samlar fisk eller på en logg, som överför positioner och all annan tillgänglig information, till exempel ekolodsskattningar.”

boj i drift

| 2. | Följande artikel ska införas:

  ”Artikel 12a
  Fredningstid för tobisar
  Kommersiellt fiske efter tobisar med bottentrål, not/vad eller liknande släpredskap med en maskstorlek på mindre än 16 mm ska vara förbjudet i Ices-sektionerna 2a och 3a och Ices-delområde 4 under perioden 1 augusti–31 december 2020 samt under perioden 1 januari–31 mars 2021.” |
| --- | --- |

2.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 12a

Fredningstid för tobisar

Kommersiellt fiske efter tobisar med bottentrål, not/vad eller liknande släpredskap med en maskstorlek på mindre än 16 mm ska vara förbjudet i Ices-sektionerna 2a och 3a och Ices-delområde 4 under perioden 1 augusti–31 december 2020 samt under perioden 1 januari–31 mars 2021.”

| 3. | I artikel 13.1 a ska fjärde strecksatsen ersättas med följande:






  ”— | 100 mm med 160 mm nätstycke med kvadratiska maskor.” |
| --- | --- | --- |

3.

I artikel 13.1 a ska fjärde strecksatsen ersättas med följande:

”—

100 mm med 160 mm nätstycke med kvadratiska maskor.”

| 4. | Artikel 14 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 14
  Korrigerande åtgärder för torsk i Nordsjön

  1.   De områden som är stängda för fiske, med undantag för fiske med pelagiska redskap (snörpvad och trål), och de perioder under vilka stängningen gäller anges i bilaga IV.


  2.   Det ska vara förbjudet för fartyg som fiskar med bottentrål och not/vad med en minsta maskstorlek på minst 70 mm i 4a och 4b eller minst 90 mm i 3a, och långrev (*1) att fiska i unionens vatten i Ices-sektion 4a, norr om latitud 58° 30′ 00′′ N och söder om latitud 61° 30′ 00′′ N, och i unionens vatten i Ices-sektionerna 3a.20 (Skagerrak), 4a och 4b, norr om latitud 57° 00′ 00′′ N och öster om longitud 5° 00′ 00′′ E.


  3.   Genom undantag från punkt 2 får fiskefartyg som avses i punkt 2 fiska i de områden som avses i punkt 1, förutsatt att de uppfyller minst ett av följande kriterier:






  a) | Procentandelen torskfångst överstiger inte 5 % av den totala fångsten per fiskeresa; fartyg med torskfångst som inte överstigit 5 % av sin totala fångst under perioden 2017–2019 anses uppfylla detta kriterium under förutsättning att de fortsätter att använda samma redskap som de använde under den perioden; detta antagande kan motbevisas. |
| --- | --- | --- |

4.

Artikel 14 ska ersättas med följande:

”Artikel 14

Korrigerande åtgärder för torsk i Nordsjön

1.   De områden som är stängda för fiske, med undantag för fiske med pelagiska redskap (snörpvad och trål), och de perioder under vilka stängningen gäller anges i bilaga IV.

2.   Det ska vara förbjudet för fartyg som fiskar med bottentrål och not/vad med en minsta maskstorlek på minst 70 mm i 4a och 4b eller minst 90 mm i 3a, och långrev (*1) att fiska i unionens vatten i Ices-sektion 4a, norr om latitud 58° 30′ 00′′ N och söder om latitud 61° 30′ 00′′ N, och i unionens vatten i Ices-sektionerna 3a.20 (Skagerrak), 4a och 4b, norr om latitud 57° 00′ 00′′ N och öster om longitud 5° 00′ 00′′ E.

3.   Genom undantag från punkt 2 får fiskefartyg som avses i punkt 2 fiska i de områden som avses i punkt 1, förutsatt att de uppfyller minst ett av följande kriterier:

a)

Procentandelen torskfångst överstiger inte 5 % av den totala fångsten per fiskeresa; fartyg med torskfångst som inte överstigit 5 % av sin totala fångst under perioden 2017–2019 anses uppfylla detta kriterium under förutsättning att de fortsätter att använda samma redskap som de använde under den perioden; detta antagande kan motbevisas.

| b) | En reglerad och mycket selektiv bottentrål eller not/vad används som, enligt en vetenskaplig undersökning, ger en minskning på minst 30 % av torskfångsterna jämfört med fartyg som fiskar med redskap med en referensmaskstorlek för släpredskap enligt specifikationen i bilaga V del B punkt 1.1 i förordning (EU) 2019/1241; sådana undersökningar kan utvärderas av STECF; om STECF:s utvärdering av dessa redskap är negativ ska de inte längre anses lämpliga för användning i de områden som definieras i punkt 2 i denna artikel. |
| --- | --- |

b)

En reglerad och mycket selektiv bottentrål eller not/vad används som, enligt en vetenskaplig undersökning, ger en minskning på minst 30 % av torskfångsterna jämfört med fartyg som fiskar med redskap med en referensmaskstorlek för släpredskap enligt specifikationen i bilaga V del B punkt 1.1 i förordning (EU) 2019/1241; sådana undersökningar kan utvärderas av STECF; om STECF:s utvärdering av dessa redskap är negativ ska de inte längre anses lämpliga för användning i de områden som definieras i punkt 2 i denna artikel.

| c) | När det gäller fartyg som fiskar med bottentrål och not/vad med en maskstorlek på minst 100 mm (TR1) används följande mycket selektiva redskap:






  — | Trål med minst 600 mm maskstorlek i bottenstycket på trålens kropp. |
| --- | --- | --- |

c)

När det gäller fartyg som fiskar med bottentrål och not/vad med en maskstorlek på minst 100 mm (TR1) används följande mycket selektiva redskap:

—

Trål med minst 600 mm maskstorlek i bottenstycket på trålens kropp.

| — | Förhöjd underteln (0,6 m). |
| --- | --- |

—

Förhöjd underteln (0,6 m).

| — | Horisontell separationspanel med selektionspanel med stora maskor. |
| --- | --- |

—

Horisontell separationspanel med selektionspanel med stora maskor.

| d) | När det gäller fartyg som fiskar med bottentrål och not/vad med en maskstorlek på minst 70 mm i 4a och 90 mm i 3a och mindre än 100 mm (TR2) används följande mycket selektiva redskap:






  — | Horisontell sorteringsrist med högst 50 mm spaltavstånd som separerar plattfisk och rundfisk, med ett oblockerat fiskutsläpp för rundfisk. |
| --- | --- | --- |

d)

När det gäller fartyg som fiskar med bottentrål och not/vad med en maskstorlek på minst 70 mm i 4a och 90 mm i 3a och mindre än 100 mm (TR2) används följande mycket selektiva redskap:

—

Horisontell sorteringsrist med högst 50 mm spaltavstånd som separerar plattfisk och rundfisk, med ett oblockerat fiskutsläpp för rundfisk.

| — | Seltra-panel med en maskstorlek på 300 mm (fyrkantsmaska). |
| --- | --- |

—

Seltra-panel med en maskstorlek på 300 mm (fyrkantsmaska).

| — | Sorteringsrist med högst 35 mm spaltavstånd med ett oblockerat fiskutsläpp. |
| --- | --- |

—

Sorteringsrist med högst 35 mm spaltavstånd med ett oblockerat fiskutsläpp.

| e) | Fartygen omfattas av en nationell plan för undvikande av torskfångster för att bevara torskfångster i enlighet med den fiskedödlighet som motsvarar de fastställda fiskemöjligheterna, på grundval av nivåer enligt vetenskaplig rådgivning, genom geografiska eller tekniska åtgärder eller en kombination av dessa; sådana planer bör utvärderas senast två månader efter genomförandet av STECF, när det gäller medlemsstater, och av relevanta nationella vetenskapliga organ, när det gäller tredjeländer, och om så anses nödvändigt, ytterligare revideras om det bedöms att planens mål inte kommer att uppnås. |
| --- | --- |

e)

Fartygen omfattas av en nationell plan för undvikande av torskfångster för att bevara torskfångster i enlighet med den fiskedödlighet som motsvarar de fastställda fiskemöjligheterna, på grundval av nivåer enligt vetenskaplig rådgivning, genom geografiska eller tekniska åtgärder eller en kombination av dessa; sådana planer bör utvärderas senast två månader efter genomförandet av STECF, när det gäller medlemsstater, och av relevanta nationella vetenskapliga organ, när det gäller tredjeländer, och om så anses nödvändigt, ytterligare revideras om det bedöms att planens mål inte kommer att uppnås.

4.   Medlemsstaterna ska skärpa uppföljningen, kontrollen och övervakningen av fartyg som avses i punkt 2 för att kontrollera efterlevnaden av de villkor som anges i punkt 3 a–e.

(*1)  Redskapskoder: OTB, OTT, OT, TBN, TBS, TB, TX, PTB, SDN, SSC, SX, LL, LLS.”
  "

*1

| 5. | Artikel 16.1 ska följande led införas:






  ”o) | Mindre beryx (Beryx splendens) i Nafo-delområde 6.” |
| --- | --- | --- |

5.

Artikel 16.1 ska följande led införas:

”o)

Mindre beryx (Beryx splendens) i Nafo-delområde 6.”

Beryx splendens

| 6. | Artikel 27 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 27
  Aktiva anordningar som samlar fisk och stödfartyg

  1.   Aktiva anordningar som samlar fisk ska vara utrustade med mätbojar. Det ska vara förbjudet att använda andra bojar, till exempel radiobojar.


  2.   Ett snörpvadsfartyg får inte följa mer än 300 bojar i drift vid en och samma tidpunkt.


  3.   Det största antalet mätbojar som får införskaffas årligen för varje snörpvadsfartyg är 500. Inget snörpvadsfartyg får vid en och samma tidpunkt ha mer än 500 mätbojar (bojar i lager eller i drift).


  4.   Det största antalet stödfartyg ska vara två fartyg till stöd för minst fem snörpvadsfartyg, alla flaggade i en medlemsstat. Denna bestämmelse ska inte gälla för medlemsstater som använder enbart ett stödfartyg.


  5.   Ett snörpvadsfartyg får inte vid någon tidpunkt stödjas av mer än ett stödfartyg flaggat i en flaggmedlemsstat.


  6.   Unionen får inte registrera några nya eller ytterligare stödfartyg i IOTC:s förteckning över godkända fartyg.” |
| --- | --- |

6.

Artikel 27 ska ersättas med följande:

”Artikel 27

Aktiva anordningar som samlar fisk och stödfartyg

1.   Aktiva anordningar som samlar fisk ska vara utrustade med mätbojar. Det ska vara förbjudet att använda andra bojar, till exempel radiobojar.

2.   Ett snörpvadsfartyg får inte följa mer än 300 bojar i drift vid en och samma tidpunkt.

3.   Det största antalet mätbojar som får införskaffas årligen för varje snörpvadsfartyg är 500. Inget snörpvadsfartyg får vid en och samma tidpunkt ha mer än 500 mätbojar (bojar i lager eller i drift).

4.   Det största antalet stödfartyg ska vara två fartyg till stöd för minst fem snörpvadsfartyg, alla flaggade i en medlemsstat. Denna bestämmelse ska inte gälla för medlemsstater som använder enbart ett stödfartyg.

5.   Ett snörpvadsfartyg får inte vid någon tidpunkt stödjas av mer än ett stödfartyg flaggat i en flaggmedlemsstat.

6.   Unionen får inte registrera några nya eller ytterligare stödfartyg i IOTC:s förteckning över godkända fartyg.”

| 7. | Artikel 46 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 46
  Begränsningar för bottenfiske
  Medlemsstaterna ska säkerställa att fartyg som för deras flagg och som fiskar inom Siofas avtalsområde






  a) | begränsar sin årliga fiskeansträngning och fångst inom bottenfiske till sin genomsnittliga årliga nivå för de år då deras fartyg varit verksamma i Siofas avtalsområde, under en representativ period för vilken det finns data som rapporterats till kommissionen, |
| --- | --- | --- |

7.

Artikel 46 ska ersättas med följande:

”Artikel 46

Begränsningar för bottenfiske

Medlemsstaterna ska säkerställa att fartyg som för deras flagg och som fiskar inom Siofas avtalsområde

a)

begränsar sin årliga fiskeansträngning och fångst inom bottenfiske till sin genomsnittliga årliga nivå för de år då deras fartyg varit verksamma i Siofas avtalsområde, under en representativ period för vilken det finns data som rapporterats till kommissionen,

| b) | inte utvidgar den geografiska utbredningen av fiskeansträngningen inom bottenfiske, med undantag för fiskemetoder med revar och fällor, utanför de områden där fiske har bedrivits under de senaste åren, |
| --- | --- |

b)

inte utvidgar den geografiska utbredningen av fiskeansträngningen inom bottenfiske, med undantag för fiskemetoder med revar och fällor, utanför de områden där fiske har bedrivits under de senaste åren,

| c) | inte tillåts att fiska i de interimistiskt skyddade områdena Atlantis Bank, Coral, Fools Flat, Middle of What och Walter Shoal, enligt definitionen i bilaga IK, med undantag för fiskemetoder med revar och fällor och på villkoret att det alltid finns en vetenskaplig observatör ombord vid fiske i dessa områden.” |
| --- | --- |

c)

inte tillåts att fiska i de interimistiskt skyddade områdena Atlantis Bank, Coral, Fools Flat, Middle of What och Walter Shoal, enligt definitionen i bilaga IK, med undantag för fiskemetoder med revar och fällor och på villkoret att det alltid finns en vetenskaplig observatör ombord vid fiske i dessa områden.”

| 8. | Artikel 51 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 51
  Fredningstid
  Fartyg från tredjeland som har tillstånd att fiska efter tobisar och därtill hörande bifångster i unionens vatten i Ices-delområde 4 får inte fiska efter tobisar i det delområdet med bottentrål, not/vad eller liknande släpredskap med en maskstorlek på mindre än 16 mm under följande perioder:






  a) | 1 augusti–31 december 2020. |
| --- | --- | --- |

8.

Artikel 51 ska ersättas med följande:

”Artikel 51

Fredningstid

Fartyg från tredjeland som har tillstånd att fiska efter tobisar och därtill hörande bifångster i unionens vatten i Ices-delområde 4 får inte fiska efter tobisar i det delområdet med bottentrål, not/vad eller liknande släpredskap med en maskstorlek på mindre än 16 mm under följande perioder:

a)

1 augusti–31 december 2020.

| b) | 1 januari–31 mars 2021.” |
| --- | --- |

b)

1 januari–31 mars 2021.”

| 9. | Bilagorna IA, ID, IH och V ska ändras i enlighet med bilaga II till denna förordning. |
| --- | --- |

9.

Bilagorna IA, ID, IH och V ska ändras i enlighet med bilaga II till denna förordning.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artiklarna 1, 2.3 och 2.9 jämförd med punkterna 1 a, 1 e, 2 och 3 i bilaga II ska tillämpas från och med den 1 januari 2020.

Artikel 2.1, 2.2, 2.5–2.8 och 2.9 jämförda med punkterna 1 b, 1 c, 1 d och 4 i bilaga II ska tillämpas från och med den 1 juli 2020.

Artikel 2.4 ska tillämpas från och med den 15 augusti 2020.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 juni 2020.

På rådets vägnar

A. METELKO-ZGOMBIĆ

Ordförande

---

(1)  Rådets förordning (EU) 2019/1838 av den 30 oktober 2019 om fastställande för 2020 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Östersjön och om ändring av förordning (EU) 2019/124 vad gäller vissa fiskemöjligheter i andra vatten (EUT L 281, 31.10.2019, s. 1).

1

(2)  Rådets förordning (EU) 2020/123 av den 27 januari 2020 om fastställande för 2020 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfiskefartyg, i vissa andra vatten (EUT L 25, 30.1.2020, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/973 av den 4 juli 2018 om upprättande av en flerårig plan för demersala bestånd i Nordsjön och de fisken som nyttjar dessa bestånd, med fastställande av närmare bestämmelser för genomförandet av landningsskyldigheten i Nordsjön, och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 676/2007 och (EG) nr 1342/2008 (EUT L 179, 16.7.2018, s. 1).

3

(4)  Agreement on fisheries between the European Economic Community and the Kingdom of Norway (inte översatt till svenska) (EGT L 226, 29.8.1980, s. 48).

4

(5)  
  EUT L 29, 31.1.2020, s. 7.

5

---

BILAGA I

Bilagan till förordning (EU) 2019/1838 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I tabellen över fiskemöjligheter för torsk i Ices-delsektionerna 25–32 ska fotnot 2 ersättas med följande:






  ”(2) | I delsektionerna 25 och 26 ska det vara förbjudet att fiska inom denna kvot under perioden 1 maj–31 augusti.
  Genom undantag från första stycket får fiskeinsatser som utförs uteslutande för vetenskapliga undersökningar utföras, förutsatt att dessa undersökningar genomförs helt i enlighet med villkoren i artikel 25 i förordning (EU) 2019/1241.
  Genom undantag från första stycket ska den fredningsperioden inte gälla för unionsfiskefartyg med en längd överallt på mindre än 12 meter som fiskar med nät/garn, insnärjningsnät eller grimgarn, med bottenlinor, långrevar, handlinor och pilkmaskiner eller andra passiva redskap i områden där vattendjupet är mindre än 20 meter enligt koordinaterna i det officiella sjökort som utfärdats av de behöriga nationella myndigheterna. Befälhavarna på dessa fiskefartyg ska se till att deras fiskeverksamhet när som helst kan övervakas av medlemsstatens kontrollmyndigheter.” |
| --- | --- | --- |

1.

I tabellen över fiskemöjligheter för torsk i Ices-delsektionerna 25–32 ska fotnot 2 ersättas med följande:

”(2)

I delsektionerna 25 och 26 ska det vara förbjudet att fiska inom denna kvot under perioden 1 maj–31 augusti.

Genom undantag från första stycket får fiskeinsatser som utförs uteslutande för vetenskapliga undersökningar utföras, förutsatt att dessa undersökningar genomförs helt i enlighet med villkoren i artikel 25 i förordning (EU) 2019/1241.

Genom undantag från första stycket ska den fredningsperioden inte gälla för unionsfiskefartyg med en längd överallt på mindre än 12 meter som fiskar med nät/garn, insnärjningsnät eller grimgarn, med bottenlinor, långrevar, handlinor och pilkmaskiner eller andra passiva redskap i områden där vattendjupet är mindre än 20 meter enligt koordinaterna i det officiella sjökort som utfärdats av de behöriga nationella myndigheterna. Befälhavarna på dessa fiskefartyg ska se till att deras fiskeverksamhet när som helst kan övervakas av medlemsstatens kontrollmyndigheter.”

| 2. | I tabellen över fiskemöjligheter för torsk i Ices-delsektionerna 22–24 ska fotnoterna 1 och 2 ersättas med följande:






  ”(1) | I delsektion 24 endast för bifångster. Inget riktat fiske är tillåtet inom denna kvot i delsektion 24.
  Genom undantag från första stycket får fiskeinsatser som utförs uteslutande för vetenskapliga undersökningar inriktas på torsk, förutsatt att dessa undersökningar genomförs helt i enlighet med villkoren i artikel 25 i förordning (EU) 2019/1241.
  Genom undantag från första stycket ska fiske inom denna kvot i delsektion 24 vara tillåtet för unionsfiskefartyg med en längd överallt på mindre än 12 meter som fiskar med nät/garn, insnärjningsnät eller grimgarn, med bottenlinor, långrevar, handlinor och pilkmaskiner eller andra passiva redskap i områden upp till sex sjömil mil mätt från baslinjerna där vattendjupet är mindre än 20 meter enligt koordinaterna i det officiella sjökort som utfärdats av de behöriga nationella myndigheterna. Befälhavarna på dessa fiskefartyg ska se till att deras fiskeverksamhet när som helst kan övervakas av medlemsstatens kontrollmyndigheter. |
| --- | --- | --- |

2.

I tabellen över fiskemöjligheter för torsk i Ices-delsektionerna 22–24 ska fotnoterna 1 och 2 ersättas med följande:

”(1)

I delsektion 24 endast för bifångster. Inget riktat fiske är tillåtet inom denna kvot i delsektion 24.

Genom undantag från första stycket får fiskeinsatser som utförs uteslutande för vetenskapliga undersökningar inriktas på torsk, förutsatt att dessa undersökningar genomförs helt i enlighet med villkoren i artikel 25 i förordning (EU) 2019/1241.

Genom undantag från första stycket ska fiske inom denna kvot i delsektion 24 vara tillåtet för unionsfiskefartyg med en längd överallt på mindre än 12 meter som fiskar med nät/garn, insnärjningsnät eller grimgarn, med bottenlinor, långrevar, handlinor och pilkmaskiner eller andra passiva redskap i områden upp till sex sjömil mil mätt från baslinjerna där vattendjupet är mindre än 20 meter enligt koordinaterna i det officiella sjökort som utfärdats av de behöriga nationella myndigheterna. Befälhavarna på dessa fiskefartyg ska se till att deras fiskeverksamhet när som helst kan övervakas av medlemsstatens kontrollmyndigheter.

| (2) | Det ska vara förbjudet att fiska inom denna kvot i delsektionerna 22 och 23 under perioden 1 februari–31 mars och i delsektion 24 under perioden 1 juni–31 juli.
  Genom undantag från första stycket får fiskeinsatser som utförs uteslutande för vetenskapliga undersökningar utföras, förutsatt att dessa undersökningar genomförs helt i enlighet med villkoren i artikel 25 i förordning (EU) 2019/1241.
  Genom undantag från första stycket ska den fredningsperioden inte gälla för unionsfiskefartyg med en längd överallt på mindre än 12 meter som fiskar med nät/garn, insnärjningsnät eller grimgarn, med bottenlinor, långrevar, handlinor och pilkmaskiner eller andra passiva redskap i områden där vattendjupet är mindre än 20 meter enligt koordinaterna i det officiella sjökort som utfärdats av de behöriga nationella myndigheterna. Befälhavarna på dessa fiskefartyg ska se till att deras fiskeverksamhet när som helst kan övervakas av medlemsstatens kontrollmyndigheter.” |
| --- | --- |

(2)

Det ska vara förbjudet att fiska inom denna kvot i delsektionerna 22 och 23 under perioden 1 februari–31 mars och i delsektion 24 under perioden 1 juni–31 juli.

Genom undantag från första stycket får fiskeinsatser som utförs uteslutande för vetenskapliga undersökningar utföras, förutsatt att dessa undersökningar genomförs helt i enlighet med villkoren i artikel 25 i förordning (EU) 2019/1241.

Genom undantag från första stycket ska den fredningsperioden inte gälla för unionsfiskefartyg med en längd överallt på mindre än 12 meter som fiskar med nät/garn, insnärjningsnät eller grimgarn, med bottenlinor, långrevar, handlinor och pilkmaskiner eller andra passiva redskap i områden där vattendjupet är mindre än 20 meter enligt koordinaterna i det officiella sjökort som utfärdats av de behöriga nationella myndigheterna. Befälhavarna på dessa fiskefartyg ska se till att deras fiskeverksamhet när som helst kan övervakas av medlemsstatens kontrollmyndigheter.”

---

BILAGA II

Bilagorna IA, ID, IH och V till förordning (EU) 2020/123 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga IA ska ändras på följande sätt:






  a) | Tabellen över fiskemöjligheter för sill i unionens vatten och norska vatten i 4 norr om 53° 30′ N ska ersättas med följande:









  ”Art: | Sill  (1) | Zon: | Unionens vatten och norska vatten i 4 norr om 53° 30′ N |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Clupea harengus | (HER/4AB.) |
| Danmark | 59 468 | | Analytisk TAC
  Artikel 7.2 i denna förordning ska tillämpas. |
| Tyskland | 39 404 | |
| Frankrike | 20 670 | |
| Nederländerna | 51 717 | |
| Sverige | 3 913 | |
| Förenade kungariket | 55 583 | |
| Unionen | 230 755 | |
| Färöarna | 250 | |
| Norge | 111 652 | (2) |
| TAC | 385 008 | |

1.

Bilaga IA ska ändras på följande sätt:

a)

Tabellen över fiskemöjligheter för sill i unionens vatten och norska vatten i 4 norr om 53° 30′ N ska ersättas med följande:

”Art:

Sill  (1)

Zon:

Unionens vatten och norska vatten i 4 norr om 53° 30′ N

Clupea harengus

(HER/4AB.)

Danmark

59 468

Analytisk TAC

Artikel 7.2 i denna förordning ska tillämpas.

Tyskland

39 404

Frankrike

20 670

Nederländerna

51 717

Sverige

3 913

Förenade kungariket

55 583

Unionen

230 755

Färöarna

250

Norge

111 652

(2)

TAC

385 008

Särskilt villkor: Inom gränserna för de ovannämnda kvoterna får högst nedan angivna kvantiteter tas av unionen i norska vatten söder om 62° N. En ytterligare kvantitet på högst 10 000 ton kommer att beviljas om en sådan ökning begärs av Europeiska unionen.

Norska vatten söder om 62° N (HER/*04N-)

50 000
  ”

| b) | Tabellen över fiskemöjligheter för ansjovis i Ices-delområdena 9 och 10 och unionens vatten i Cecaf 34.1.1 ska ersättas med följande:









  ”Art: | Ansjovis | Zon: | 9 och 10, unionens vatten i Cecaf 34.1.1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Engraulis encrasicolus | (ANE/9/3411) |
| Spanien | 1 922 | (3) | Försiktighets-TAC |
| Portugal | 2 096 | (3) |
| Unionen | 4 018 | (3) |
| TAC | 4 018 | (3) |

b)

Tabellen över fiskemöjligheter för ansjovis i Ices-delområdena 9 och 10 och unionens vatten i Cecaf 34.1.1 ska ersättas med följande:

”Art:

Ansjovis

Zon:

9 och 10, unionens vatten i Cecaf 34.1.1

Engraulis encrasicolus

(ANE/9/3411)

Spanien

1 922

(3)

Försiktighets-TAC

Portugal

2 096

(3)

Unionen

4 018

(3)

TAC

4 018

(3)

| c) | Tabellen över fiskemöjligheter för nordhavsräka i Ices-sektion 3a ska ersättas med följande:









  ‘Art: | Nordhavsräka | Zon: | 3a |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pandalus borealis | (PRA/03A.) |
| Danmark | 2 123 | | Analytisk TAC’ |
| Sverige | 1 143 | |
| Unionen | 3 266 | |
| TAC | 6 115 | |

c)

Tabellen över fiskemöjligheter för nordhavsräka i Ices-sektion 3a ska ersättas med följande:

‘Art:

Nordhavsräka

Zon:

3a

Pandalus borealis

(PRA/03A.)

Danmark

2 123

Analytisk TAC’

Sverige

1 143

Unionen

3 266

TAC

6 115

| d) | Följande tabell över fiskemöjligheter för skarpsill och därtill hörande bifångster i unionens vatten i Ices-sektion 3a ska införas:









  ”Art: | Skarpsill och därtill hörande bifångster | Zon: | 3a |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sprattus sprattus | (SPR/03A.2) |
| Danmark | 25 482 | (4)
   (5) | Analytisk TAC |
| Tyskland | 53 | (4)
   (5) |
| Sverige | 9 642 | (4)
   (5) |
| Unionen | 35 177 | (4)
   (5) |
| TAC | 38 029 | (5) |

d)

Följande tabell över fiskemöjligheter för skarpsill och därtill hörande bifångster i unionens vatten i Ices-sektion 3a ska införas:

”Art:

Skarpsill och därtill hörande bifångster

Zon:

3a

Sprattus sprattus

(SPR/03A.2)

Danmark

25 482

(4)
   (5)

Analytisk TAC

Tyskland

53

(4)
   (5)

Sverige

9 642

(4)
   (5)

Unionen

35 177

(4)
   (5)

TAC

38 029

(5)

| e) | Tabellen över fiskemöjligheter för skarpsill och därtill hörande bifångster i unionens vatten i Ices-sektion 2a och Ices-delområde 4 ska ersättas med följande:









  ”Art: | Skarpsill och därtill hörande bifångster | Zon: | Unionens vatten i 2a och 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sprattus sprattus | (SPR/2AC4-C) |
| Belgien | 1 821 | (6)
   (7) | Analytisk TAC |
| Danmark | 144 154 | (6)
   (7) | |
| Tyskland | 1 821 | (6)
   (7) | |
| Frankrike | 1 821 | (6)
   (7) | |
| Nederländerna | 1 821 | (6)
   (7) | |
| Sverige | 1 330 | (6)
   (7)
   (8) | |
| Förenade kungariket | 6 010 | (6)
   (7) | |
| Unionen | 158 778 | (6)
   (7) | |
| Norge | 10 000 | (6) | |
| Färöarna | 1 000 | (6)
   (9) | |
| TAC | 169 778 | (6) | |

e)

Tabellen över fiskemöjligheter för skarpsill och därtill hörande bifångster i unionens vatten i Ices-sektion 2a och Ices-delområde 4 ska ersättas med följande:

”Art:

Skarpsill och därtill hörande bifångster

Zon:

Unionens vatten i 2a och 4

Sprattus sprattus

(SPR/2AC4-C)

Belgien

1 821

(6)
   (7)

Analytisk TAC

Danmark

144 154

(6)
   (7)

Tyskland

1 821

(6)
   (7)

Frankrike

1 821

(6)
   (7)

Nederländerna

1 821

(6)
   (7)

Sverige

1 330

(6)
   (7)
   (8)

Förenade kungariket

6 010

(6)
   (7)

Unionen

158 778

(6)
   (7)

Norge

10 000

(6)

Färöarna

1 000

(6)
   (9)

TAC

169 778

(6)

| 2. | I bilaga ID ska tabellen över fiskemöjligheter för svärdfisk i Medelhavet ersättas med följande:









  ”Art | Svärdfisk

  Xiphias gladius | Zon: | Medelhavet
  (SWO/MED) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kroatien | 14,60 | (10) | Analytisk TAC
  Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.
  Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. |
| Cypern | 53,85 | (10) |
| Spanien | 1 663,34 | (10) |
| Frankrike | 115,93 | (10) |
| Grekland | 1 101,10 | (10) |
| Italien | 3 409,98 | (10) |
| Malta | 404,55 | (10) |
| Unionen | 6 763,35 | (10) |
| TAC | 9 583,07 | |

2.

I bilaga ID ska tabellen över fiskemöjligheter för svärdfisk i Medelhavet ersättas med följande:

”Art

Svärdfisk

Xiphias gladius

Zon:

Medelhavet

(SWO/MED)

Kroatien

14,60

(10)

Analytisk TAC

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Cypern

53,85

(10)

Spanien

1 663,34

(10)

Frankrike

115,93

(10)

Grekland

1 101,10

(10)

Italien

3 409,98

(10)

Malta

404,55

(10)

Unionen

6 763,35

(10)

TAC

9 583,07

| 3. | I bilaga IH ska tabellen över fiskemöjligheter för taggmakrill i SPRFMO:s konventionsområde ersättas med följande:









  ”Art: | Chilensk taggmakrill

  Trachurus murphyi | Zon: | SPRFMO:s konventionsområde
  (CJM/SPRFMO) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tyskland | 10 446,80 | | Analytisk TAC
  Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.
  Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. |
| Nederländerna | 11 323,26 | |
| Litauen | 7 269,16 | |
| Polen | 12 498,78 | |
| Unionen | 41 538 | |
| TAC | Ej tillämpligt” | |

3.

I bilaga IH ska tabellen över fiskemöjligheter för taggmakrill i SPRFMO:s konventionsområde ersättas med följande:

”Art:

Chilensk taggmakrill

Trachurus murphyi

Zon:

SPRFMO:s konventionsområde

(CJM/SPRFMO)

Tyskland

10 446,80

Analytisk TAC

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Nederländerna

11 323,26

Litauen

7 269,16

Polen

12 498,78

Unionen

41 538

TAC

Ej tillämpligt”

| 4. | I del B i bilaga V ska fotnot 1 i tabellen ”Högsta antal fisketillstånd för fartyg från tredjeland som fiskar i unionens vatten” ersättas med följande:






  ”(1) | För att dessa fisketillstånd ska kunna utfärdas måste bevis företes på att ett giltigt avtal finns mellan den fartygsägare som ansöker om fisketillståndet och ett förädlingsföretag i det franska departementet Franska Guyana och att avtalet innehåller en förpliktelse att landa minst 75 % av alla fångster av snapperfiskar från det aktuella fartyget i det departementet så att fångsterna kan förädlas vid företagets anläggning. Ett sådant avtal ska vara godkänt av de franska myndigheterna, som ska säkerställa att det överensstämmer både med det avtalsslutande förädlingsföretagets faktiska kapacitet och med utvecklingsmålen för ekonomin i departementet Franska Guyana. En kopia av det vederbörligen godkända avtalet ska bifogas ansökan om fisketillståndet. Om avtalet inte godkänns enligt ovan ska de franska myndigheterna underrätta den berörda parten och kommissionen om detta och ange skälen till att avtalet inte godkänns. Ett fiskefartyg som för venezuelansk flagg och som har tillstånd att bedriva fiskeverksamhet under 2020 får fortsätta att fiska till och med den 1 april 2021 i avvaktan på att dess fisketillstånd förnyas, under förutsättning att






  — | fartygsoperatören har undertecknat ett nytt leveransavtal för 2021, |
| --- | --- | --- | --- |

4.

I del B i bilaga V ska fotnot 1 i tabellen ”Högsta antal fisketillstånd för fartyg från tredjeland som fiskar i unionens vatten” ersättas med följande:

”(1)

För att dessa fisketillstånd ska kunna utfärdas måste bevis företes på att ett giltigt avtal finns mellan den fartygsägare som ansöker om fisketillståndet och ett förädlingsföretag i det franska departementet Franska Guyana och att avtalet innehåller en förpliktelse att landa minst 75 % av alla fångster av snapperfiskar från det aktuella fartyget i det departementet så att fångsterna kan förädlas vid företagets anläggning. Ett sådant avtal ska vara godkänt av de franska myndigheterna, som ska säkerställa att det överensstämmer både med det avtalsslutande förädlingsföretagets faktiska kapacitet och med utvecklingsmålen för ekonomin i departementet Franska Guyana. En kopia av det vederbörligen godkända avtalet ska bifogas ansökan om fisketillståndet. Om avtalet inte godkänns enligt ovan ska de franska myndigheterna underrätta den berörda parten och kommissionen om detta och ange skälen till att avtalet inte godkänns. Ett fiskefartyg som för venezuelansk flagg och som har tillstånd att bedriva fiskeverksamhet under 2020 får fortsätta att fiska till och med den 1 april 2021 i avvaktan på att dess fisketillstånd förnyas, under förutsättning att

—

fartygsoperatören har undertecknat ett nytt leveransavtal för 2021,

| — | förfarandena för förnyelse av tillståndet pågår för detta fartyg, |
| --- | --- |

—

förfarandena för förnyelse av tillståndet pågår för detta fartyg,

| — | fartygsoperatören har uppfyllt sina rapporteringsskyldigheter och avtalsenliga landningsskyldigheter för 2020. |
| --- | --- |

—

fartygsoperatören har uppfyllt sina rapporteringsskyldigheter och avtalsenliga landningsskyldigheter för 2020.

Denna förlängning löper ut den dag då kommissionens beslut om utfärdande av fisketillstånd för fartyget för 2021 träder i kraft, eller efter det att kommissionen har anmält att tillstånd nekas.”

---

(1)  Fångster av sill som tas i fisken med nätredskap med en maskstorlek på minst 32 mm.

(2)  Fångster som tas inom denna kvot ska dras av från Norges andel av denna TAC. Inom gränserna för denna kvot får högst nedan angivna kvantitet tas i unionens vatten i 4a och 4b (HER/*4AB-C). En ytterligare kvantitet på högst 10 000 ton kommer att beviljas om en sådan ökning begärs av Norge.

50 000

(3)  Kvoten får endast fiskas under perioden 1 juli 2020–30 september 2020.”

(4)  Upp till 5 % av kvoten får utgöras av bifångster av vitling och kolja (OTH/*03A.2). Bifångster av vitling och kolja som räknas av från kvoten i enlighet med denna bestämmelse och bifångster av arter som räknas av från kvoten i enlighet med artikel 15.8 i förordning (EU) nr 1380/2013 får tillsammans inte överstiga 9 % av kvoten.

(5)  Denna kvot får endast fiskas under perioden 1 juli 2020–30 juni 2021.’

(6)  Kvoten får endast fiskas under perioden 1 juli 2020–30 juni 2021.

(7)  Upp till 2 % av kvoten får utgöras av bifångster av vitling (OTH/*2AC4C). Bifångster av vitling som räknas av från kvoten i enlighet med denna bestämmelse och bifångster av arter som räknas av från kvoten i enlighet med artikel 15.8 i förordning (EU) nr 1380/2013 får tillsammans inte överstiga 9 % av kvoten.

(8)  Inklusive tobisar.

(9)  Får omfatta upp till 4 % bifångst av sill.”

(10)  Denna kvot får endast fiskas under perioden 1 april–31 december.”

---

BESLUT

| 30.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 207/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 207/15

---

RÅDETS BESLUT (Gusp) 2020/901

av den 29 juni 2020

om unionens stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO) i syfte att stärka dess övervaknings- och kontrollkapacitet och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 28.1 och 31.1,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 12 december 2003 antog Europeiska rådet EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (strategin), vars kapitel III innehåller en förteckning över åtgärder som behöver vidtas både inom unionen och i tredjeländer för att bekämpa sådan spridning. |
| --- | --- |

(1)

Den 12 december 2003 antog Europeiska rådet EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (strategin), vars kapitel III innehåller en förteckning över åtgärder som behöver vidtas både inom unionen och i tredjeländer för att bekämpa sådan spridning.

| (2) | Unionen genomför aktivt strategin och ger verkan åt de åtgärder som förtecknas i dess kapitel III, särskilt genom att frigöra ekonomiska resurser för att ge stöd till särskilda projekt som leds av multilaterala institutioner, till exempel det provisoriska tekniska sekretariatet vid organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO). |
| --- | --- |

(2)

Unionen genomför aktivt strategin och ger verkan åt de åtgärder som förtecknas i dess kapitel III, särskilt genom att frigöra ekonomiska resurser för att ge stöd till särskilda projekt som leds av multilaterala institutioner, till exempel det provisoriska tekniska sekretariatet vid organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO).

| (3) | Den 17 november 2003 antog rådet gemensam ståndpunkt 2003/805/Gusp (1) om universalisering och förstärkning av multilaterala avtal om icke-spridning av massförstörelsevapen och bärare. I den gemensamma ståndpunkten uppmanas bland annat till främjande av undertecknande och ratificering av fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBT). |
| --- | --- |

(3)

Den 17 november 2003 antog rådet gemensam ståndpunkt 2003/805/Gusp (1) om universalisering och förstärkning av multilaterala avtal om icke-spridning av massförstörelsevapen och bärare. I den gemensamma ståndpunkten uppmanas bland annat till främjande av undertecknande och ratificering av fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBT).

| (4) | CTBT:s signatärstater har beslutat att, i avvaktan på inrättandet av CTBTO inrätta en förberedande kommission med rättskapacitet som har status som internationell organisation, för att sköta det praktiska genomförandet av CTBT. |
| --- | --- |

(4)

CTBT:s signatärstater har beslutat att, i avvaktan på inrättandet av CTBTO inrätta en förberedande kommission med rättskapacitet som har status som internationell organisation, för att sköta det praktiska genomförandet av CTBT.

| (5) | Att CTBT snabbt träder i kraft och universaliseras samt att den förberedande kommissionen för CTBTO:s övervaknings- och kontrollsystem förstärks är viktiga mål inom ramen för strategin. De kärnsprängningar som genomfördes av Demokratiska folkrepubliken Korea underströk ytterligare vikten av att CTBT snabbt träder i kraft, liksom behovet av att CTBT:s övervaknings- och kontrollsystem bibehålls och förstärks. |
| --- | --- |

(5)

Att CTBT snabbt träder i kraft och universaliseras samt att den förberedande kommissionen för CTBTO:s övervaknings- och kontrollsystem förstärks är viktiga mål inom ramen för strategin. De kärnsprängningar som genomfördes av Demokratiska folkrepubliken Korea underströk ytterligare vikten av att CTBT snabbt träder i kraft, liksom behovet av att CTBT:s övervaknings- och kontrollsystem bibehålls och förstärks.

| (6) | I nedrustningsagendan Securing our Common Future: an Agenda for Disarmament konstaterade Förenta nationernas generalsekreterare att fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar genom att hindra framtagandet av nya avancerade typer av kärnvapen har satt stopp för kapprustningen och att fördraget även fungerar som en kraftfull normativ barriär mot stater som, i strid med sina åtaganden om icke-spridning, skulle kunna försöka ta fram, tillverka och därefter förvärva kärnvapen. |
| --- | --- |

(6)

I nedrustningsagendan Securing our Common Future: an Agenda for Disarmament konstaterade Förenta nationernas generalsekreterare att fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar genom att hindra framtagandet av nya avancerade typer av kärnvapen har satt stopp för kapprustningen och att fördraget även fungerar som en kraftfull normativ barriär mot stater som, i strid med sina åtaganden om icke-spridning, skulle kunna försöka ta fram, tillverka och därefter förvärva kärnvapen.

| (7) | Inom ramen för genomförandet av strategin har rådet antagit tre gemensamma åtgärder och fyra beslut om stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för CTBTO, nämligen gemensamma åtgärder 2006/243/Gusp (2), 2007/468/Gusp (3) och 2008/588/Gusp (4), och beslut 2010/461/Gusp (5), 2012/699/Gusp (6), (Gusp) 2015/1837 (7) och (Gusp) 2018/298 (8). |
| --- | --- |

(7)

Inom ramen för genomförandet av strategin har rådet antagit tre gemensamma åtgärder och fyra beslut om stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för CTBTO, nämligen gemensamma åtgärder 2006/243/Gusp (2), 2007/468/Gusp (3) och 2008/588/Gusp (4), och beslut 2010/461/Gusp (5), 2012/699/Gusp (6), (Gusp) 2015/1837 (7) och (Gusp) 2018/298 (8).

| (8) | Det unionsstödet bör fortsätta. |
| --- | --- |

(8)

Det unionsstödet bör fortsätta.

| (9) | Det tekniska genomförandet av detta beslut bör anförtros den förberedande kommissionen för CTBTO som, på grundval av sin unika sakkunskap och kapacitet förvärvad genom nätverket inom det internationella övervakningssystemet (IMS), som omfattar över 337 anläggningar i hela världen, och det internationella datacentrumet, är den enda internationella organisation som har förmåga och legitimitet att genomföra detta beslut. De projekt som stöds av unionen kan endast finansieras genom ett extrabudgetärt bidrag till den förberedande kommissionen för CTBTO. |
| --- | --- |

(9)

Det tekniska genomförandet av detta beslut bör anförtros den förberedande kommissionen för CTBTO som, på grundval av sin unika sakkunskap och kapacitet förvärvad genom nätverket inom det internationella övervakningssystemet (IMS), som omfattar över 337 anläggningar i hela världen, och det internationella datacentrumet, är den enda internationella organisation som har förmåga och legitimitet att genomföra detta beslut. De projekt som stöds av unionen kan endast finansieras genom ett extrabudgetärt bidrag till den förberedande kommissionen för CTBTO.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   För att det praktiska genomförandet av vissa inslag i strategin ska kunna fortsätta, ska unionen stödja den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för CTBTO med målet att

| a) | stärka kapaciteten hos CTBT:s övervaknings- och kontrollsystem, inbegripet när det gäller detektion av radionuklider, |
| --- | --- |

a)

stärka kapaciteten hos CTBT:s övervaknings- och kontrollsystem, inbegripet när det gäller detektion av radionuklider,

| b) | stärka CTBT:s signatärstaters kapacitet att fullgöra sina kontrollskyldigheter enligt CTBT och göra det möjligt för dem att till fullo dra nytta av deltagandet i CTBT-systemet. |
| --- | --- |

b)

stärka CTBT:s signatärstaters kapacitet att fullgöra sina kontrollskyldigheter enligt CTBT och göra det möjligt för dem att till fullo dra nytta av deltagandet i CTBT-systemet.

2.   De projekt som ska finansieras av unionen ska stödja

| a) | underhåll av de certifierade stödjande seismiska stationer som ingår i CTBTO:s IMS, |
| --- | --- |

a)

underhåll av de certifierade stödjande seismiska stationer som ingår i CTBTO:s IMS,

| b) | samarbete med signatärstater, inbegripet validering och testning av tekniska system med hjälp av molnteknik för fas 3 av IDC:s omstrukturering, |
| --- | --- |

b)

samarbete med signatärstater, inbegripet validering och testning av tekniska system med hjälp av molnteknik för fas 3 av IDC:s omstrukturering,

| c) | utvecklingen av den förbättrade högupplösta modellen för atmosfärisk transport, |
| --- | --- |

c)

utvecklingen av den förbättrade högupplösta modellen för atmosfärisk transport,

| d) | studien av möjliga prestandaförbättringar av Flexpart-simuleringar genom GPU-accelerering, |
| --- | --- |

d)

studien av möjliga prestandaförbättringar av Flexpart-simuleringar genom GPU-accelerering,

| e) | utvecklingen av ett bakgrundsberäkningsverktyg för att kvantifiera bidrag från radioaktivt xenon till detektion vid IMS-stationer, |
| --- | --- |

e)

utvecklingen av ett bakgrundsberäkningsverktyg för att kvantifiera bidrag från radioaktivt xenon till detektion vid IMS-stationer,

| f) | utvecklingen av ett verktyg för beräkning av källtermer, |
| --- | --- |

f)

utvecklingen av ett verktyg för beräkning av källtermer,

| g) | tillhandahållande av helpdesktjänster och stöd för uppgraderingar till plattformen för det virtuella centrumet för datautnyttjande, |
| --- | --- |

g)

tillhandahållande av helpdesktjänster och stöd för uppgraderingar till plattformen för det virtuella centrumet för datautnyttjande,

| h) | fortsatta kampanjer för mobil mätning av radioaktivt xenon i olika regioner i världen, |
| --- | --- |

h)

fortsatta kampanjer för mobil mätning av radioaktivt xenon i olika regioner i världen,

| i) | tillhandahållande av tekniskt stöd inbegripet integrerad kapacitetsuppbyggnad och utåtriktad verksamhet såsom förbättring av seismisk, hydroakustisk och infraljudsbaserad (SHI) kapacitet för automatisk behandling vid NDC-in-a-Box och förenklad tillgång för nationella datacentrum till IDC-produkter och IDC-tjänster, som uppfyller standarderna, |
| --- | --- |

i)

tillhandahållande av tekniskt stöd inbegripet integrerad kapacitetsuppbyggnad och utåtriktad verksamhet såsom förbättring av seismisk, hydroakustisk och infraljudsbaserad (SHI) kapacitet för automatisk behandling vid NDC-in-a-Box och förenklad tillgång för nationella datacentrum till IDC-produkter och IDC-tjänster, som uppfyller standarderna,

| j) | stöd till utbildning, workshoppar och uppföljning för nya nationella datacentrum i utvecklingsländer över hela världen och förvärv och underhåll av kapacitetsuppbyggnadssystem för de nationella datacentrumen, |
| --- | --- |

j)

stöd till utbildning, workshoppar och uppföljning för nya nationella datacentrum i utvecklingsländer över hela världen och förvärv och underhåll av kapacitetsuppbyggnadssystem för de nationella datacentrumen,

| k) | stöd till utveckling och homogenisering av det interaktiva systemet för behandling genom multi-vågformsteknik, |
| --- | --- |

k)

stöd till utveckling och homogenisering av det interaktiva systemet för behandling genom multi-vågformsteknik,

| l) | anordnande av regionala introduktionskurser i seismisk påverkan med öppen källkod för två geografiska CTBT-regioner, |
| --- | --- |

l)

anordnande av regionala introduktionskurser i seismisk påverkan med öppen källkod för två geografiska CTBT-regioner,

| m) | genomförande av utåtriktad verksamhet för stater som inte undertecknat eller ratificerat CTBT och vars undertecknande och ratificering krävs för att CTBT ska kunna träda i kraft, samt kapacitetsuppbyggnad för ungdomar, parlamentsledamöter, journalister och forskare i utvecklingsländer och tillväxtekonomier. |
| --- | --- |

m)

genomförande av utåtriktad verksamhet för stater som inte undertecknat eller ratificerat CTBT och vars undertecknande och ratificering krävs för att CTBT ska kunna träda i kraft, samt kapacitetsuppbyggnad för ungdomar, parlamentsledamöter, journalister och forskare i utvecklingsländer och tillväxtekonomier.

3.   Vid genomförandet av de projekt som avses i punkt 2, ska unionens synlighet säkerställas, liksom en adekvat programförvaltning vid genomförandet av detta beslut.

4.   Projekten ska genomföras till gagn för alla CTBT:s signatärstater.

5.   Samtliga projektdelar ska understödjas av proaktiv och innovativ uppsökande verksamhet inriktad på allmänheten, och resurserna ska fördelas i enlighet med detta.

6.   En detaljerad beskrivning över projekten anges i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

1.   Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten) ska ansvara för genomförandet av detta beslut.

2.   Den förberedande kommissionen för CTBTO ska verkställa det tekniska genomförandet av de projekt som avses i artikel 1.2. Den ska utföra denna uppgift under den höga representantens kontroll. Den höga representanten ska i detta syfte ingå nödvändiga överenskommelser med den förberedande kommissionen för CTBTO.

Artikel 3

1.   Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av de projekt som avses i artikel 1.2 ska vara 6 288 892,37 EUR.

2.   De utgifter som finansieras med det belopp som anges i punkt 1 ska förvaltas i enlighet med de förfaranden och regler som gäller för unionens budget.

3.   Europeiska kommissionen ska övervaka att det finansiella referensbelopp som avses i punkt 1 förvaltas korrekt. Den ska i detta syfte ingå en finansieringsöverenskommelse med den förberedande kommissionen för CTBTO. I finansieringsöverenskommelsen ska det fastställas att den förberedande kommissionen för CTBTO ska säkerställa att unionens bidrag synliggörs i proportion till dess storlek.

4.   Europeiska kommissionen ska eftersträva att ingå den finansieringsöverenskommelse som avses i punkt 3 så snart som möjligt efter detta besluts ikraftträdande. Den ska informera rådet om eventuella svårigheter i samband med detta och om tidpunkten för finansieringsöverenskommelsens ingående.

Artikel 4

1.   Den höga representanten ska rapportera till rådet om genomförandet av detta beslut på grundval av regelbundna rapporter från den förberedande kommissionen för CTBTO. Dessa rapporter ska ligga till grund för den utvärdering som utförs av rådet.

2.   Europeiska kommissionen ska informera om de finansiella aspekterna av genomförandet av de projekt som avses i artikel 1.2.

Artikel 5

1.   Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

2.   Detta beslut ska upphöra att gälla 36 månader efter det att den finansieringsöverenskommelse som avses i artikel 3.3 har ingåtts eller sex månader efter dagen för antagandet, om ingen finansieringsöverenskommelse har ingåtts inom den perioden.

Utfärdat i Bryssel den 29 juni 2020.

På rådets vägnar

A. METELKO-ZGOMBIĆ

Ordförande

---

(1)  Rådets gemensamma ståndpunkt 2003/805/Gusp av den 17 november 2003 om universalisering och förstärkning av multilaterala avtal om icke-spridning av massförstörelsevapen och bärare (EUT L 302, 20.11.2003, s. 34).

1

(2)  Rådets gemensamma åtgärd 2006/243/Gusp av den 20 mars 2006 om stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen inom ramen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar för utbildning och kapacitetsuppbyggnad för kontroll samt vid genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 88, 25.3.2006, s. 68).

2

(3)  Rådets gemensamma åtgärd 2007/468/Gusp av den 28 juni 2007 om stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen inom ramen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO) i syfte att stärka kommissionens övervaknings- och kontrollkapacitet samt vid genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 176, 6.7.2007, s. 31).

3

(4)  Rådets gemensamma åtgärd 2008/588/Gusp av den 15 juli 2008 om stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen vid organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO) i syfte att stärka kommissionens övervaknings- och kontrollkapacitet och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 189, 17.7.2008, s. 28).

4

(5)  Rådets beslut 2010/461/Gusp av den 26 juli 2010 om stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen vid organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO) i syfte att stärka dess övervaknings- och kontrollkapacitet och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 219, 20.8.2010, s. 7).

5

(6)  Rådets beslut 2012/699/Gusp av den 13 november 2012 om unionens stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar i syfte att stärka dess övervaknings- och kontrollkapacitet och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 314, 14.11.2012, s. 27).

6

(7)  Rådets beslut (Gusp) 2015/1837 av den 12 oktober 2015 om unionens stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO) i syfte att stärka dess övervaknings- och kontrollkapacitet och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 266, 13.10.2015, s. 83).

7

(8)  Rådets beslut (Gusp) 2018/298 av den 26 februari 2018 om unionens stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO) i syfte att stärka dess övervaknings- och kontrollkapacitet och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 56, 28.2.2018, s. 34).

8

---

BILAGA

Rubrik 1: Stödkontrollteknik och övervakningssystem

Del 1: Projekt 1: Kontinuerligt upprätthållande av certifierade stödjande seismiska stationer inom det internationella övervakningssystemet (IMS)

Projekt 1: Kontinuerligt upprätthållande av certifierade stödjande seismiska stationer inom det internationella övervakningssystemet (IMS)

Bakgrund

Projektets huvudsakliga inriktning kommer att vara att fortsätta att åtgärda defekta stödjande stationer, som är i behov av brådskande underhåll och helst är belägna i länder som står inför ekonomiska svårigheter, samtidigt som förebyggande underhåll fortsätter. Detta görs genom att byta ut obsolet utrustning följt av uppdateringar och genom att förbättra hushållningen med utrustning.

Mål och eftersträvade resultat

Det huvudsakliga målet är att få utvalda stationer att nå en teknisk nivå som är förenlig med IMS-kraven på ett hållbart sätt. Adekvat förebyggande underhåll och motsvarande hushållning med utrustningen bidrar till att man uppnår detta syfte. På liknande vis kommer stödet till stationerna och deras operatör(er) vid brådskande avhjälpande underhåll, inbegripet besök till stationerna på plats om så krävs, att minimera hindertiden och bidra till att upprätthålla stationen eller stationerna. Noteras bör att detta uppnås tillsammans med andra uppgifter, såsom utbildning av stationsoperatörer och workshoppar för att maximera hållbarheten. Precis som vid tidigare projekt som finansierats av unionen kommer tillfällig personal att anställas på heltid för att planera och genomföra arbetsprojekt vid de relevanta stationerna.

Bättre tillgång till data och bättre datakvalitet hos det stödjande stationsnätverket på grund av en förstärkt upprätthållandestruktur som leder till större synlighet för EU.

Del 2: Projekten 2–8

Projekt 2: Samarbete med signatärstater, inbegripet validering av tekniska system och testning med hjälp av molnteknik för fas 3 av det internationella datacentrumets (IDC) omstrukturering

Bakgrund

IDC har inlett fas 3 av IDC:s omstruktureringsprojekt (RP3) vars syfte är att utveckla ett övergripande programvarusystem för SHI-behandling under nästa årtionde.

Projektet kommer att leda till påtagliga förbättringar jämfört med det befintliga SHI-systemet, såsom följande:

| — | Ett mer flexibelt användargränssnitt för analytikerverktyg, bättre arbetsflöde för analytikergranskning, händelsehantering, korskorrelation och jämförelse av händelser, kartverktyg och kartintegrering, visualisering och redigering av vågformskvalitetskontrollmasker, visning av frekvens-vågtal samt stöd till analytikerutbildning. |
| --- | --- |

—

Ett mer flexibelt användargränssnitt för analytikerverktyg, bättre arbetsflöde för analytikergranskning, händelsehantering, korskorrelation och jämförelse av händelser, kartverktyg och kartintegrering, visualisering och redigering av vågformskvalitetskontrollmasker, visning av frekvens-vågtal samt stöd till analytikerutbildning.

| — | Omfattande registrering av dataursprung i syfte att förstå hur behandlingsresultaten har uppnåtts och undersökning av utvecklingen av resultat i takt med att de tillgängliga uppgifterna ändras. |
| --- | --- |

—

Omfattande registrering av dataursprung i syfte att förstå hur behandlingsresultaten har uppnåtts och undersökning av utvecklingen av resultat i takt med att de tillgängliga uppgifterna ändras.

| — | Utvidgningsbarhet som ett viktigt inslag som är inbyggt i alla komponenter. |
| --- | --- |

—

Utvidgningsbarhet som ett viktigt inslag som är inbyggt i alla komponenter.

| — | Flexibel integrerad SHI-pipelinekonfiguration som stöds av grafiska verktyg. |
| --- | --- |

—

Flexibel integrerad SHI-pipelinekonfiguration som stöds av grafiska verktyg.

| — | Främjande av en ny modell för samarbetsbaserad programvaruutveckling som följer bästa praxis i utvecklingen av öppen programvara. |
| --- | --- |

—

Främjande av en ny modell för samarbetsbaserad programvaruutveckling som följer bästa praxis i utvecklingen av öppen programvara.

| — | Förbättrad övervaknings- och testkapacitet – avspelning av testdataset. |
| --- | --- |

—

Förbättrad övervaknings- och testkapacitet – avspelning av testdataset.

Fas 2 av IDC:s omstruktureringsprojekt (RP2) genomfördes med bidrag in natura från Förenta staterna och medel enligt beslut (Gusp) 2015/1837. Dessa medel användes särskilt till att stödja tekniska möten med experter från medlemsstaterna för att säkerställa omfattande deltagande i RP2. Dessa medel gick även till prototypverksamhet för att visa hur programvara som nationella datacentrum (NDC:er) bidragit med kan integreras i den omstrukturerade konstruktionen.

Som förberedelse av RP3 användes medel enligt beslut (Gusp) 2018/298, för att öka den tekniska mognadsgraden för flera algoritmer vars inkludering i den omstrukturerade programvaran kan övervägas, specifikt för att få fram bättre metoder för att behandla sekvenser av seismiska efterskalv i automatiskt eller halvautomatiskt läge.

Mål

| — | Stödja utvecklingen av det omstrukturerade systemet så att NDC:ers behov uppfylls från början, genom att stödja NDC:ers begäranden om programvara med tillhörande uppdateringar samt funktioner för utförandet av NDC:ers verksamhet. |
| --- | --- |

—

Stödja utvecklingen av det omstrukturerade systemet så att NDC:ers behov uppfylls från början, genom att stödja NDC:ers begäranden om programvara med tillhörande uppdateringar samt funktioner för utförandet av NDC:ers verksamhet.

| — | Erbjuda signatärstaterna lättillgänglig åtkomst för stöd, utvärdering och validering av framstegen avseende IDC:s omstruktureringsprojekt. |
| --- | --- |

—

Erbjuda signatärstaterna lättillgänglig åtkomst för stöd, utvärdering och validering av framstegen avseende IDC:s omstruktureringsprojekt.

| — | Stärka NDC-samfundets engagemang i fas 3 av IDC:s omstruktureringsprojekt. |
| --- | --- |

—

Stärka NDC-samfundets engagemang i fas 3 av IDC:s omstruktureringsprojekt.

| — | Utvärdera möjligheten till ett framtida NDC som en tjänst-erbjudande, genom användning av molnteknik. |
| --- | --- |

—

Utvärdera möjligheten till ett framtida NDC som en tjänst-erbjudande, genom användning av molnteknik.

Eftersträvade resultat

| — | En molnbaserad plattform för utvärdering och testning för NDC:er, för granskning av funktionen samt icke funktionsmässiga krav för det omstrukturerade SHI-systemet. |
| --- | --- |

—

En molnbaserad plattform för utvärdering och testning för NDC:er, för granskning av funktionen samt icke funktionsmässiga krav för det omstrukturerade SHI-systemet.

| — | Flera värdinstanser för plattformen för att undvika störningar mellan olika NDC:er. |
| --- | --- |

—

Flera värdinstanser för plattformen för att undvika störningar mellan olika NDC:er.

| — | Ett prototypsystem för NDC som en tjänst, som lagras i molnet. |
| --- | --- |

—

Ett prototypsystem för NDC som en tjänst, som lagras i molnet.

Resultat

Projektets huvudsakliga fördel är låta signatärstaterna och NDC:erna få lättillgänglig åtkomst till den nuvarande versionen av det omstrukturerade systemet, särskilt NDC:er utan omfattande datorkapacitet och kunskap om systemsupport. Detta arbete kommer att ge information om möjligheten till och kostnadseffekterna av ett potentiellt framtida NDC som en tjänst-erbjudande.

Projekt 3: Förbättring av den högupplösta modellen för atmosfärisk transport

Bakgrund

För långtransportmodellering använder CTBTO ett system för avancerad atmosfärisk transportmodellering (ATM) som baseras på den lagrangeska partikelspridningsmodellen FLEXPART. Detta system medger modellering på global nivå. För särskilda händelser finns det dock även ett behov av att göra simuleringar på lokal nivå (hög upplösning). Genom finansiering från unionen enligt tidigare rådsbeslut utvecklades basversionen av den högupplösta modellen för atmosfärisk transport (HRATM) som baserades på FLEXPART-WRF. De inledande testerna visade vilka funktioner som behövde förbättras eller utvecklas på ett annat sätt för att få ett helt tillförlitligt system.

Mål

Förbättra en befintlig högupplöst modell för atmosfärisk transport (EHRAT) och utveckla ett gränssnitt för dess lansering.

| — | Närmare kännedom om den nuvarande versionen av HRATM installerad vid CTBTO och förteckningen över föreslagna förbättringar. |
| --- | --- |

—

Närmare kännedom om den nuvarande versionen av HRATM installerad vid CTBTO och förteckningen över föreslagna förbättringar.

| — | Närmare kännedom om ATM-ledningen, särskilt om formatet för meteorologiska uppgifter. |
| --- | --- |

—

Närmare kännedom om ATM-ledningen, särskilt om formatet för meteorologiska uppgifter.

| — | Föreslå, utveckla och testa lösningar för att åstadkomma dessa förbättringar. |
| --- | --- |

—

Föreslå, utveckla och testa lösningar för att åstadkomma dessa förbättringar.

| — | Med hänsyn till det faktum att den nuvarande versionen endast fungerar med uppgifter från National Centres for Environmental Prediction (NCEP), föreslå och genomföra förändringar som skulle göra det möjligt att använda HRATM med uppgifter från det europeiska centrumet för medellånga väderprognoser (ECMWF). |
| --- | --- |

—

Med hänsyn till det faktum att den nuvarande versionen endast fungerar med uppgifter från National Centres for Environmental Prediction (NCEP), föreslå och genomföra förändringar som skulle göra det möjligt att använda HRATM med uppgifter från det europeiska centrumet för medellånga väderprognoser (ECMWF).

| — | Testa olika fall. |
| --- | --- |

—

Testa olika fall.

| — | Utveckla ett gränssnitt för lansering av EHRAT i den befintliga ATM-ledningen. Om en överenskommelse nås kan detta bli en del av det nuvarande startgränssnittet som används för att göra ATM-simuleringar för expertanalys vid CTBTO. |
| --- | --- |

—

Utveckla ett gränssnitt för lansering av EHRAT i den befintliga ATM-ledningen. Om en överenskommelse nås kan detta bli en del av det nuvarande startgränssnittet som används för att göra ATM-simuleringar för expertanalys vid CTBTO.

Resultat

EHRAT kommer att bli ett av ATM-verktygen som används av ATM-experterna och NDC:erna för att testa och validera relaterade hypoteser, till exempel uppskattning av källtermens belägenhet.

Projekt 4: Studie av acceleration med grafikprocessor (GPU) av FLEXPART (FLEX-GPU)

Bakgrund

För långtransportmodellering använder CTBTO ett system för avancerad atmosfärisk transportmodellering (ATM) som baseras på den lagrangeska partikelspridningsmodellen FLEXPART.

Med tanke på att ensemblemodellering i framtiden också kan bli en del av de operativa processer som genomförs av ATM-ledningen håller man på att utforska ett nytt sätt att accelerera simuleringarna.

CTBTO har införskaffat en NVIDIA DGX STATION med 4X Tesla V100-grafikprocessorer som ger 500 teraflops (blandad precision). Den använder Linux och kommer med en FORTRAN-kompilator från PGI, som stöder OpenACC, som används för att parallellisera lämpliga algoritmer, såsom slingor, och matrisberäkningar som utformats för grafikprocessorsystem.

Mål

En studie för att ta reda på vilka möjliga prestandaförbättringar i FLEXPART-simuleringar som skulle kunna göras med GPU-acceleration och tillhandahålla en färdigt och dokumenterat FLEXPART-kodpaket med OpenACC-stöd.

| — | Närmare kännedom om den nuvarande versionen av PLEXPART (9.3.2) installerad vid CTBTO och utvärdering av om det vore möjligt att kompilera den med FORTRAN-kompilatorn från PGI. Utvärdering av fördelarna med att använda FLEXPART 10 i stället för FLEXPART 9.3.2. |
| --- | --- |

—

Närmare kännedom om den nuvarande versionen av PLEXPART (9.3.2) installerad vid CTBTO och utvärdering av om det vore möjligt att kompilera den med FORTRAN-kompilatorn från PGI. Utvärdering av fördelarna med att använda FLEXPART 10 i stället för FLEXPART 9.3.2.

| — | Profilera FLEXPART-användningen för att ta reda på vilka algoritmer/slingor som bäst lämpar sig för ett inledande försök till parallellisering och för användning av grafikprocessorerna. |
| --- | --- |

—

Profilera FLEXPART-användningen för att ta reda på vilka algoritmer/slingor som bäst lämpar sig för ett inledande försök till parallellisering och för användning av grafikprocessorerna.

| — | Utvärdera förbättringen av resultat. |
| --- | --- |

—

Utvärdera förbättringen av resultat.

| — | Tillhandahålla ett färdigt och dokumenterat FLEXPART-kodpaket med OpenACC-stöd som ska vara lätt att integrera i ATM-ledningen. |
| --- | --- |

—

Tillhandahålla ett färdigt och dokumenterat FLEXPART-kodpaket med OpenACC-stöd som ska vara lätt att integrera i ATM-ledningen.

Resultat

Om studien visar sig vara framgångsrik skulle ett modifierat FLEXPART kunna ge ett nytt sätt att accelerera ATM-simuleringarna. Under nästa steg skulle detta kunna integreras i ATM-ledningen och resultaten skulle kunna göras tillgängliga för NDC:er.

Projekt 5: Beräkningsverktyg för bakgrunden av xenon (XeBET)

Bakgrund

Förekomsten av en bakgrund av ädelgas som hela tiden utvecklas i atmosfären gör det svårt att göra en positiv identifiering av ett prov med koppling till en kärnsprängning. En beräkning av bidraget från radioaktivt xenon från kända källor till varje prov som samlas in av ädelgassystemen vid IMS-stationer kommer att genereras av beräkningsverktyget för bakgrunden av xenon. Denna beräkning kommer att vara till hjälp för att bestämma om detektionen kan förklaras av kända källor.

Mål

Utveckling av ett bakgrundsberäkningsverktyg (BET) för att kvantifiera bidraget från radioaktivt xenon från kända källor till detektionerna vid IMS-stationer. Detta verktyg kommer att baseras på IMS-detektioner, vetskap om kända källor och CTBTO:s SRS (Source Receptor Sensitivity). Detta nya verktyg måste vara tillförlitligt, optimerat, lägligt och enkelt att testa, underhålla och uppgradera. Det kommer inledningsvis att vara en del av ett utvecklings-LAN.

| — | Göra en litteraturgenomgång för att hitta den bästa metoden för att kategorisera och kvantifiera civila xenondetektioner vid IMS-stationer och utarbeta en projektplan för utveckling av prototyper. |
| --- | --- |

—

Göra en litteraturgenomgång för att hitta den bästa metoden för att kategorisera och kvantifiera civila xenondetektioner vid IMS-stationer och utarbeta en projektplan för utveckling av prototyper.

| — | Samla information från kända källor och göra denna tillgänglig genom SWP. |
| --- | --- |

—

Samla information från kända källor och göra denna tillgänglig genom SWP.

| — | Utarbeta en databas online för insamling av information från kända källor. |
| --- | --- |

—

Utarbeta en databas online för insamling av information från kända källor.

| — | Utveckla och testa en prototyp för en undergrupp av IMS-stationer. Prototypen måste utvecklas för enkel överföring till CTBTO:s IDC-utvecklings-LAN och göras tillgänglig för NDC:erna. |
| --- | --- |

—

Utveckla och testa en prototyp för en undergrupp av IMS-stationer. Prototypen måste utvecklas för enkel överföring till CTBTO:s IDC-utvecklings-LAN och göras tillgänglig för NDC:erna.

| — | Använda prototypen för utvalda svåra detektioner (t.ex. tester i Demokratiska folkrepubliken Korea eller andra fall) och föreslå alternativ för visualisering. |
| --- | --- |

—

Använda prototypen för utvalda svåra detektioner (t.ex. tester i Demokratiska folkrepubliken Korea eller andra fall) och föreslå alternativ för visualisering.

| — | Anpassa och använda BET vid ett stort antal IMS-stationer. |
| --- | --- |

—

Anpassa och använda BET vid ett stort antal IMS-stationer.

| — | Bidra till it-överföring till CTBTO. |
| --- | --- |

—

Bidra till it-överföring till CTBTO.

| — | I dokumentationen kommer alla antaganden som görs för att utveckla och använda verktyget att beskrivas. |
| --- | --- |

—

I dokumentationen kommer alla antaganden som görs för att utveckla och använda verktyget att beskrivas.

Resultat

BET kommer att ge objektiv information för varje IMS-ädelgasprov för att hjälpa till att bestämma i vilken utsträckning en specifik detektion mer troligt är kopplad till en kärnsprängning eller till kända källor. Denna information kommer i sin tur att användas som inmatning till ett omstruktureringsverktyg för källtermer. Resultaten och slutsatserna från de utförda studierna kan baseras på eller delas med samfundet för workshoppen för signaturer för produktion av syntetiska isotoper (WOSMIP).

Projekt 6: Beräkningsverktyg för källtermer

Bakgrund

Flera lovande metoder för att beräkna parametrarna för källtermer (belägenhet, tillfällig utsläppsprofil och total mängd utsläppt radioaktivitet) från detektionerna har tagits fram under de senaste åren. Denna information om parametrarna för en källa är mycket viktig för CTBTO vid en fördragsrelevant händelse. Förslaget är att anpassa en av dessa metoder till CTBTO:s behov. Detta nya verktyg måste vara tillförlitligt, optimerat, lägligt och enkelt att testa, underhålla och uppgradera. Det kommer inledningsvis att vara en del av IDC:s utvecklings-LAN.

Mål

Beräkningsverktyget för källtermer (STE) kommer att generera en första automatisk beräkning av parametrarna för källtermer genom användning av detektioner och icke-detektioner från IMS-stationer. Ett gränssnitt kommer att utvecklas för IDC och NDC:ernas experter för att interaktivt testa olika uppsättningar av hypoteser.

Eftersträvade resultat

| — | Göra en litteraturgenomgång för att hitta den bästa metoden för att lokalisera och kvantifiera källtermer och utarbeta en projektplan för utveckling och testning av STE. |
| --- | --- |

—

Göra en litteraturgenomgång för att hitta den bästa metoden för att lokalisera och kvantifiera källtermer och utarbeta en projektplan för utveckling och testning av STE.

| — | Utveckla och testa en prototyp avseende flera fall samt föreslå och utveckla alternativ för visualisering och gränssnitt. Prototypen måste utvecklas för enkel överföring till CTBTO:s IDC-verktyg och göras tillgänglig för NDC:erna. |
| --- | --- |

—

Utveckla och testa en prototyp avseende flera fall samt föreslå och utveckla alternativ för visualisering och gränssnitt. Prototypen måste utvecklas för enkel överföring till CTBTO:s IDC-verktyg och göras tillgänglig för NDC:erna.

| — | Bidra till it-överföring till CTBTO. |
| --- | --- |

—

Bidra till it-överföring till CTBTO.

| — | I dokumentationen kommer alla antaganden som görs för att utveckla och använda verktyget att beskrivas. |
| --- | --- |

—

I dokumentationen kommer alla antaganden som görs för att utveckla och använda verktyget att beskrivas.

Resultat

STE kommer att ge objektiv information för att bidra till att lokalisera var ett eventuellt test genomförts och uppskatta dess styrka. Ett sådant verktyg skulle kunna indikera ett mer begränsat område som kan innehålla källan och skulle kunna bidra till att uppskatta sannolikheten att detektera radionuklider över tid, vilket är en väsentlig fördel om en inspektion på plats (OSI) krävs.

Projekt 7: Helpdesksupport till det virtuella centrumet för datautnyttjande (vDEC)

Bakgrund

vDEC-plattformen möjliggör åtkomst till CTBTO:s arkiverade uppgifter för forskningsinstitut och akademiska institutioner som arbetar med vetenskapliga projekt. Åtkomsten är begränsad till uppgifter som specifikt behövs för projektets syfte och en avtalsram fastställer det ömsesidiga avtalet mellan CTBTO och vDEC-användaren. Mer specifikt är publicering av vetenskapligt arbete tillåtet, förutsatt att en hänvisning görs till CTBTO som källa till uppgifterna i publikationen.

Plattformen har funnits i åtta år och vDEC-användarna har publicerat många sakkunniggranskade artiklar i vetenskapliga tidskrifter med gott rykte.

Många tekniska aspekter av supporten för vDEC-plattformen har inlemmats i den allmänna supporten för IDC-personal, men det föreligger ett behov av ytterligare, mer specifik support. Detta inbegriper en helpdeskfunktion som inte bara täcker åtkomsten till den datorplattform som arkivet är installerat på och åtkomsten till databasen med uppgifterna, utan även de mer domänspecifika aspekterna, exempelvis hjälp med att förstå datamodellen, stationernas specifikationer, kalibreringen av stationerna etc. Support omfattar även uppgradering av konfigurationen för vDEC-plattformen och den programvara som är installerad på plattformen.

Eftersom användarna förväntar sig att plattformen utvecklas över tid och de arkiverade uppgifterna växer i storlek behövs även en planeringsfunktion för att ta fram en vision för plattformens utveckling under den närmsta tiden. Slutligen kommer supporten att tillhandahålla underhåll av den offentliga databas med publikationer som baseras på CTBTO:s uppgifter som erhållits genom åtkomst till vDEC.

Mål

| — | Support till vDEC-användarnas dagliga verksamhet genom en helpdeskfunktion. |
| --- | --- |

—

Support till vDEC-användarnas dagliga verksamhet genom en helpdeskfunktion.

| — | Planer för uppgraderingar och installation av nya funktioner. |
| --- | --- |

—

Planer för uppgraderingar och installation av nya funktioner.

| — | Upprätthållande av en offentlig databas som baseras på CTBTO:s uppgifter som erhållits genom åtkomst till vDEC. |
| --- | --- |

—

Upprätthållande av en offentlig databas som baseras på CTBTO:s uppgifter som erhållits genom åtkomst till vDEC.

Eftersträvade resultat

| — | Kvartalsvisa rapporter om supportverksamhet. |
| --- | --- |

—

Kvartalsvisa rapporter om supportverksamhet.

| — | Planer för uppgraderingar och förbättringar. |
| --- | --- |

—

Planer för uppgraderingar och förbättringar.

| — | Offentlig databas som baseras på CTBTO:s uppgifter som erhållits genom åtkomst till vDEC. |
| --- | --- |

—

Offentlig databas som baseras på CTBTO:s uppgifter som erhållits genom åtkomst till vDEC.

Resultat

| — | Förbättrad support för vDEC-användare som ska göra dessa mer tillfredsställda. |
| --- | --- |

—

Förbättrad support för vDEC-användare som ska göra dessa mer tillfredsställda.

| — | Förbättrad vDEC-plattform. |
| --- | --- |

—

Förbättrad vDEC-plattform.

| — | Dokumentation av vDEC:s vetenskapliga resultat. |
| --- | --- |

—

Dokumentation av vDEC:s vetenskapliga resultat.

Projekt 8: Fortsatta kampanjer för mobil mätning av radioaktivt xenon i olika regioner i världen

Bakgrund

Den förberedande kommissionen för CTBTO genomför mätningar av radioaktivt xenon med mycket känsliga system. Med det bidrag som mottogs från unionen inom ramen för gemensam åtgärd 2008/588/Gusp utvecklade och förvärvade kommissionen två transportabla system, SAUNA TXL-2 och SPALAX-DR, för mätning av 133Xe, 135Xe, 133mXe och 131mXe. Inom ramen för beslut 2012/699/Gusp, (Gusp) 2015/1837 och (Gusp) 2018/298 genomfördes flera kampanjer för mobila mätningar av radioaktivt xenon i hela världen.

Med det bidrag som mottogs från Japans regering 2017 förvärvade kommissionen ett tredje transportabelt system. Detta system är för närvarande förlagt i Horonobe, Japan. Den tvååriga driftsperioden med japansk finansiering löpte ut i januari 2020.

Inom ramen för beslut (Gusp) 2018/298 genomförs en mätningskampanj i Mutsu, Japan. Det andra systemet har renoverats och kommer att förläggas i Fukuoka, Japan.

Mål

I och med förläggningen av det tredje mobila systemet i Fukuoka, Japan, är högdensitetskonfigurationen runt IMS ädelgassystem JPX38 i Takasaki komplett. CTBTO planerar att fortsätta att driva systemen där de för närvarande är förlagda, efter överenskommelse med den lokala värden, tills expertsamfundet och NDC:erna anser att det insamlade datasetet är vetenskapligt och statistiskt givande för framtida studier. De tre mobila systemen i Japan ska drivas i denna konfiguration i åtminstone ett år. Sedan ska de mobila systemen flyttas i enlighet med en tydlig förläggningsstrategi. En möjlig ny plats kommer att övervägas för vart och ett av dessa tre system på grundval av vilka vetenskapliga resultat som kan förväntas som behövs för kalibrering och drift av IMS ädelgassystem enligt beskrivningen i CTBT.

Eventuella uppdateringar eller renoveringar kommer att genomföras i slutet av kampanjen i enlighet med vad som krävs. Man är i färd med att diskutera samarbetsavtal med framtida värdländer.

För att dessa mätningskampanjer ska fortsätta krävs medel för frakt av de mobila ädelgassystemen till nya platser och för att driva och underhålla de tre systemen i två år. Medel kommer även att finnas tillgängliga för anordnande av expertmöten för en översyn av resultaten. Särskilda åtgärder kommer att vidtas för att utnyttja dessa expertmöten som en möjlighet till kapacitetsuppbyggnad och för att diskutera framtida studier på grundval av uppgifter från mätningskampanjen. På värdlandets begäran kommer projektet även att omfatta stöd till kapacitetsuppbyggnad avseende ädelgasövervakning, inbegripet relaterade civila och vetenskapliga användningsområden.

Resultat

De huvudsakliga fördelarna med de tillfälliga mätningskampanjerna med mobila system för radioaktivt xenon är en utveckling och förbättring av vetenskapliga metoder inriktade på verifieringssystemens kalibrering och resultat, såsom beskrivs i CTBT och, i tillämpliga fall, relaterad kapacitetsuppbyggnad.

Rubrik 2: Tekniskt stöd, inbegripet integrerad kapacitetsuppbyggnad och utåtriktad verksamhet

För alla projekt under denna rubrik uppmanas det provisoriska tekniska sekretariatet (PTS) att prioritera experter från medlemsstater i CTBTO som åtminstone delvis infriar sina bedömda bidrag.

DEL 1: Tekniskt bistånd och kapacitetsuppbyggnad

Projekt 1: Förbättring av SHI-kapaciteten för automatisk behandling i NDC-in-a-Box [SeisComp3 SEEDLink- och NET-VISA-komponenter] och förenklad tillgång för NDC:er till IDC-produkter och IDC-tjänster, som uppfyller standarderna

Bakgrund

IDC har infört kapacitet för automatisk behandling i SHI NDC-in-a-Box SeisComp3 baserad på NET-VISA-associatorn. Denna nya kapacitet, som för närvarande genomgår tester av NDC:er, gör det möjligt för användare att reproducera VSEL-bulletinresultat som fås vid IDC. På grundval av detta resultat föreslår IDC att förbättra NET-VISA SeisComp3-komponenten så att den även medger användning av NDC-specifika lokala stationer och regionala nätverk.

Dessutom håller IDC på att bygga upp ny kapacitet för att förbättra stöd för paket med öppen programvara för seismisk analys, såsom SEISAN, genom att erbjuda överföring av vågformsdata i realtid till NDC:er som använder det standardmässiga SEEDLink-protokollet. Denna tjänst kommer endast att vara tillgänglig för NDC:er som är anslutna genom Global Communications Infrastructure network. Denna begränsning gäller på grund av tekniska brister i SeisComp3 SEEDLink-serverkomponenten. IDC föreslår att förbättra SeisComp3 SEEDLink-servern genom att införa robusta autentiserings- och krypteringsmekanismer så att tjänsten även kan erbjudas behöriga användare genom en säker internetuppkoppling.

För att förbättra stödet vad gäller åtkomst till IDC-produkter och IDC-tjänster föreslår IDC att införa webbtjänster som är i överensstämmelse med Federation of Digital Seismograph Networks (FDSN). Denna nya metod för åtkomst till uppgifter som stämmer överens med standarder kommer att göra det möjligt för många användare av paket med öppen programvara för seismisk analys, såsom SEISAN, att enkelt hämta produkter och uppgifter från IDC inom ramen för applikationer som stöder denna standard. Den kommer att utvidga Virtual Data Messaging System (VDMS), men inte ersätta detta, eftersom många VDMS-meddelanden inte är definierade i FDSN:s standarder för webbtjänster (t.ex. nyckelförfrågningar). Alla webbtjänster som definieras av FDSN-standarden (fdsnws-station, fdsnws-dataselect, fdsnws-event och fdsnws-availability) ska införas.

Mål

Tillhandahållande av onlinematerial för NDC:er för att integrera IMS-data i lokalt använda paket med öppen programvara för seismisk analys, såsom SEISAN.

| — | Förbättra SHI-kapaciteten för automatisk behandling vid NDC-in-a-Box genom att stödja NDC-specifika lokala stationer och regionala nätverk i NET-VISA. |
| --- | --- |

—

Förbättra SHI-kapaciteten för automatisk behandling vid NDC-in-a-Box genom att stödja NDC-specifika lokala stationer och regionala nätverk i NET-VISA.

| — | Förenkla och modernisera tillgången till IMS-vågformsdata i realtid för behöriga användare. |
| --- | --- |

—

Förenkla och modernisera tillgången till IMS-vågformsdata i realtid för behöriga användare.

Eftersträvade resultat

Alla eftersträvade resultat av detta projekt består av förbättringar av programvarumoduler som ingår i NDC-in-a-Box (inbegripet nya programvarumoduler för framtida versioner av NDC-in-a-Box).

Resultat

| — | Fortsätta att bygga vidare på det arbete med NDC-in-a-Box-programvaran som inleddes i enlighet med beslut 2012/699/Gusp och fortsatte i enlighet med beslut (Gusp) 2015/1837 och (Gusp) 2018/298, och som gör det möjligt för NDC:er att behandla data från både det internationella övervakningssystemet och lokala stationer samt regionala nätverk. |
| --- | --- |

—

Fortsätta att bygga vidare på det arbete med NDC-in-a-Box-programvaran som inleddes i enlighet med beslut 2012/699/Gusp och fortsatte i enlighet med beslut (Gusp) 2015/1837 och (Gusp) 2018/298, och som gör det möjligt för NDC:er att behandla data från både det internationella övervakningssystemet och lokala stationer samt regionala nätverk.

| — | Samarbeta med NDC:er för att förenkla behörig och säkrad åtkomst till IMS-vågformsdata i realtid. |
| --- | --- |

—

Samarbeta med NDC:er för att förenkla behörig och säkrad åtkomst till IMS-vågformsdata i realtid.

Projekt 2: Utbildning, workshoppar och uppföljning för nya nationella datacentrum (utvecklingsländer över hela världen), förvärv och underhåll av kapacitetsuppbyggnadssystem för de nationella datacentrumen.

Bakgrund

Kapacitetsuppbyggnad har visat sig vara grundläggande för att stärka CTBT:s kontrollsystem.

Kommissionen har med framgång fortsatt att stödja signatärstaterna och tillhandahållit resurser för utveckling av kapacitet för aktivt deltagande i CTBT-kontrollen. Utvecklingsländer från olika kontinenter har börjat dra nytta av data och produkter som tillhandahålls av det internationella datacentrumet, eftersom dessa är användbara inte enbart i kontrollsyfte utan också i civila, vetenskapliga och industriella tillämpningar.

Arbetsgrupp B (WGB) har noterat kommissionens strategi för kapacitetsuppbyggnad. Under unionsfinansieringens löptid har vetenskaplig och teknisk personal (hundratals personer) fått specialiserad utbildning i användning av NDC-in-a-Box-programvarupaketet samt CTBT-relaterad kunskap som direkt gagnar potentiella nationella myndigheter i varje stat.

Institutioner i utvecklingsländer som tillhandahåller värdtjänster för nationella datacentrum (NDC:er) har också kunnat få grundläggande utrustning för att inrätta eller vidareutveckla sina laboratorier för databehandling.

Mål

Målen med kommissionens kapacitetsuppbyggnadsåtgärder är följande:

| — | Programvaru- och infrastrukturutveckling. |
| --- | --- |

—

Programvaru- och infrastrukturutveckling.

| — | Tekniska workshoppar. |
| --- | --- |

—

Tekniska workshoppar.

| — | Utbildning för nya NDC:er om åtkomst till IMS-data och om IMS- och IDC-verktyg. |
| --- | --- |

—

Utbildning för nya NDC:er om åtkomst till IMS-data och om IMS- och IDC-verktyg.

| — | Utbildning av experter från nya NDC:er genom besök hos EU-NDC:er. |
| --- | --- |

—

Utbildning av experter från nya NDC:er genom besök hos EU-NDC:er.

| — | Systematisk utbildning kring den utökade NDC-in-a-box-programvaran (eNIAB). |
| --- | --- |

—

Systematisk utbildning kring den utökade NDC-in-a-box-programvaran (eNIAB).

| — | Stöd till integrerad behandling av IMS-data i nationella och regionala seismiska nätverk. |
| --- | --- |

—

Stöd till integrerad behandling av IMS-data i nationella och regionala seismiska nätverk.

| — | Stöd till NDC:er med att integrera IMS-data i lokalt använda paket med öppen programvara för seismisk analys, såsom SEISAN. |
| --- | --- |

—

Stöd till NDC:er med att integrera IMS-data i lokalt använda paket med öppen programvara för seismisk analys, såsom SEISAN.

| — | Tillhandahållande av korrigerande tekniskt stöd i form av utrustning inom ramen för systemet för kapacitetsuppbyggnad samt relaterat underhåll och ersättande av sådan utrustning. |
| --- | --- |

—

Tillhandahållande av korrigerande tekniskt stöd i form av utrustning inom ramen för systemet för kapacitetsuppbyggnad samt relaterat underhåll och ersättande av sådan utrustning.

Resultat

Signatärstaternas, särskilt utvecklingsländernas, kapacitet att delta i CTBT:s kontrollsystem kommer att stärkas.

Projekt 3: Utveckling och homogenisering av det interaktiva systemet för behandling genom multi-vågformsteknik

Bakgrund

IDC har omformat det automatiska systemet för infraljud och tagit fram projekt som avser utökad NDC-in-a-Box; programvaran släpptes första gången 2016 och stora uppdateringar gjordes 2018 och 2019. Arbetet med systemet för behandling av infraljudsdata innebar en utveckling av ett system för automatisk behandling av data från arraystationer och den interaktiva granskningsprogramvaran. De verktyg som tagits fram har integrerats i NDC-in-a-Box (inbegripet senaste version 5.0 från 2019) och i IDC-behandlingsmiljön. Dessutom kan det hydroakustiska behandlingssystemet få stor hävstångseffekt från de ansträngningar som görs med att utveckla infraljudsteknik eftersom många komponenter i dessa två tekniker är kompatibla i stor skala. Fortsatta ansträngningar krävs däremot för att göra programvarudelarna och processerna homogena samtidigt som man beaktar en rad fristående och specifika tekniska behov.

Tack vare NDC-in-a-Box och särskild utbildning i infraljud som gavs med stöd från tidigare unionsfinansiering har NDC:er förstärkt sin kapacitet när det gäller infraljudsteknik och de använder verktygen i NDC-in-a-Box i stor utsträckning. IDC tar kontinuerligt emot förfrågningar om särskilda utbildningar i vågformsteknik, inbegripet infraljud och hydroakustisk teknik, samt krav på ny eller förbättrad specialprogramvara.

IDC föreslår fortsatta insatser för att slutföra infraljudsbehandlingssystemet och det hydroakustiska behandlingssystemet till stöd för IDC:s och det internationella övervakningssystemets behov och för att möta NDC:ernas krav på toppmodern programvara. Projektet syftar till att det hydroakustiska behandlingssystemet ska bli likvärdigt det omformade infraljudssystemet och till att gemensamma mjukvarukomponenter görs homogena och specifika individuella tekniska beroenden finslipas samtidigt som behandlingen utvecklas för att hålla jämna steg med den tekniska utvecklingen. Projektet torde även göra det möjligt för IDC att planera för en smidig integrering av IDC-specifika verktyg i det omstrukturerade IDC-system som för närvarande håller på att tas fram.

Mål

| — | Stödja utvecklingen av databehandlingssystem vid stationerna så att det kontinuerligt uppfyller det internationella övervakningssystemets och IDC:s behov av stöd till verksamheten. |
| --- | --- |

—

Stödja utvecklingen av databehandlingssystem vid stationerna så att det kontinuerligt uppfyller det internationella övervakningssystemets och IDC:s behov av stöd till verksamheten.

| — | Stödja NDC:ers krav på programvara, programvaruuppdateringar och funktioner för utförandet av NDC:ers verksamhet. |
| --- | --- |

—

Stödja NDC:ers krav på programvara, programvaruuppdateringar och funktioner för utförandet av NDC:ers verksamhet.

| — | Fortsätta genomförandet av toppmoderna funktioner för att förbättra analys och tolkning av infraljud och hydroakustiska signaler för identifiering av källa för att upprätthålla den vetenskapliga trovärdigheten för hydroakustisk teknik och infraljudsteknik vid CTBTO. |
| --- | --- |

—

Fortsätta genomförandet av toppmoderna funktioner för att förbättra analys och tolkning av infraljud och hydroakustiska signaler för identifiering av källa för att upprätthålla den vetenskapliga trovärdigheten för hydroakustisk teknik och infraljudsteknik vid CTBTO.

| — | Fortsätta ansträngningarna för att integrera modeller för utbredning av infraljudvågor med osäkerhetskvantifiering, i synnerhet för infraljudsteknik genom att beakta högupplösta atmosfäriska specifikationer för nätverksbehandling och ingående händelseanalyser för att uppfylla strategimålen på medellång sikt. |
| --- | --- |

—

Fortsätta ansträngningarna för att integrera modeller för utbredning av infraljudvågor med osäkerhetskvantifiering, i synnerhet för infraljudsteknik genom att beakta högupplösta atmosfäriska specifikationer för nätverksbehandling och ingående händelseanalyser för att uppfylla strategimålen på medellång sikt.

Eftersträvade resultat

Alla eftersträvade resultat av detta projekt består av förbättringar av programvarumoduler som ingår i IDC:s behandlingssystem och NDC-in-a-Box (inbegripet nya programvarumoduler för framtida versioner av NDC-in-a-Box).

Resultat

| — | Fortsätta att bygga upp den tekniska och vetenskapliga trovärdigheten för IDC:s infraljudssystem och hydroakustiska system och säkerställa stöd till IDC:s och det internationella övervakningssystemets verksamhet i enlighet med vad som anges under strategimål 1 i strategin på medellång sikt för perioden 2018–2021. |
| --- | --- |

—

Fortsätta att bygga upp den tekniska och vetenskapliga trovärdigheten för IDC:s infraljudssystem och hydroakustiska system och säkerställa stöd till IDC:s och det internationella övervakningssystemets verksamhet i enlighet med vad som anges under strategimål 1 i strategin på medellång sikt för perioden 2018–2021.

| — | Fortsätta att bygga vidare på det arbete med NDC-in-a-Box-programvaran som inleddes och utvecklades med stöd av tidigare unionsfinansiering som gör det möjligt för NDC:er att behandla uppgifter från det internationella övervakningssystemet för såväl övervakning i enlighet med CTBT som övervakning i nationella syften. Insatserna har lett till att NDC:er har en stark användarbas och genom det föreslagna projektet kan NDC:ers tilltro till kontrollsystemets trovärdighet öka ytterligare. NDC:er får därigenom ytterligare kapacitet att automatiskt behandla IDC-data, kombinera data från IMS-stationer och andra stationer i NDC-in-a-Box, och återskapa IDC:s resultat i den automatiska behandling som sker i NDC-in-a-Box. |
| --- | --- |

—

Fortsätta att bygga vidare på det arbete med NDC-in-a-Box-programvaran som inleddes och utvecklades med stöd av tidigare unionsfinansiering som gör det möjligt för NDC:er att behandla uppgifter från det internationella övervakningssystemet för såväl övervakning i enlighet med CTBT som övervakning i nationella syften. Insatserna har lett till att NDC:er har en stark användarbas och genom det föreslagna projektet kan NDC:ers tilltro till kontrollsystemets trovärdighet öka ytterligare. NDC:er får därigenom ytterligare kapacitet att automatiskt behandla IDC-data, kombinera data från IMS-stationer och andra stationer i NDC-in-a-Box, och återskapa IDC:s resultat i den automatiska behandling som sker i NDC-in-a-Box.

| — | Samarbeta med NDC:er för att utveckla moderna infraljudsystem och hydroakustiska system som en del av IDC:s omstruktureringsinsatser. |
| --- | --- |

—

Samarbeta med NDC:er för att utveckla moderna infraljudsystem och hydroakustiska system som en del av IDC:s omstruktureringsinsatser.

DEL 2: Projekt 1 Kapacitetsuppbyggnad för OSI-teknik

Projekt: Regionala introduktionskurser i datautbyte mellan öppna system (OSI) för två geografiska CTBT-regioner

Bakgrund

Regionala introduktionskurser (RIC) har visat sig vara grundläggande för att stärka CTBT:s kontrollsystem, särskilt vid framtagandet av ett utbildningsprogram vid OSI-inspektionen och vid utnämningen av sökande till praktiken som ställföreträdande inspektör inom ramen för det programmet från signatärstaterna.

Kommissionen håller på att avsluta den tredje cykeln av utbildningen för ställföreträdande OSI-inspektörer. Den geografiska fördelningen och fördelningen mellan kvinnor och män inom den nuvarande utbildningscykeln är, när det gäller deltagande praktikanter, den statistiskt sett mest diversifierade jämfört med den första och den andra utbildningscykeln.

Av registren framgår att det finns ett samband mellan ökat antal utnämningar från en geografisk region och regionala introduktionskurser som hållits där. De senaste två regionala introduktionskurserna (som hölls i Argentina 2019 och Sydafrika 2016) visade en betydande ökning av nominerade experter från Latinamerika och Västindien (LAC-regionen) respektive Afrika – regioner som båda två tidigare varit underrepresenterade när det gäller OSI-utbildningsverksamhet. Procentandelen i fråga om representation efter genomförda regionala introduktionskurser för LAC-regionen motsvarade dock inte den för Afrika; detta helt enkelt för att de regionala introduktionskurserna i Afrika hade hållits omedelbart före starten för den tredje utbildningscykeln medan den i Argentina genomfördes två år senare i mitten av en utbildningscykel.

Regionala introduktionskurser har hållits vartannat år tidigare, men enligt detta projekt föreslås att två olika regionala introduktionskurser hålls i två olika geografiska CTBT-regioner för att praktikantpoolen ska få största möjliga geografiska och könsmässiga bredd innan det fjärde utbildningsprogrammet för ställföreträdande OSI-inspektörer inleds.

Mål

Regionala introduktionskurser i datautbyte mellan öppna system (OSI) har två mål:

| — | Nationella tekniska experter och personal från signatärstaterna i regionen ska bekanta sig med OSI-systemet. |
| --- | --- |

—

Nationella tekniska experter och personal från signatärstaterna i regionen ska bekanta sig med OSI-systemet.

| — | Poolen av experter från signatärstaterna i regionen som är tillgängliga för att delta i OSI-relaterad verksamhet ska breddas och potentiella kandidater för upptagande i det provisoriska tekniska sekretariatets (PTS) förteckning över ställföreträdande inspektörer ska identifieras. |
| --- | --- |

—

Poolen av experter från signatärstaterna i regionen som är tillgängliga för att delta i OSI-relaterad verksamhet ska breddas och potentiella kandidater för upptagande i det provisoriska tekniska sekretariatets (PTS) förteckning över ställföreträdande inspektörer ska identifieras.

Resultat

Tillhandahålla grundläggande kunskap om CTBT samt om OSI-relaterade bestämmelser samt en överblick över OSI:s verksamhet och utrustning genom praktisk utbildning för experter från signatärstaterna, särskilt från utvecklingsländer, vilket kommer att leda till en ökning av nomineringar och deltagande i framtida OIS-utbildningsprogram.

DEL 3: Utåtriktad verksamhet gentemot stater som inte undertecknat eller ratificerat CTBT, inbegripet bilaga 2-stater samt kapacitetsuppbyggnad för ungdomar, parlamentsledamöter, journalister och forskare i utvecklingsländer och tillväxtekonomier

Projekt 1: Utåtriktad verksamhet gentemot forskare, akademiker, civilsamhället, internationella och icke-statliga organisationer, parlamentsledamöter och andra beslutsfattare för att CTBT ska kunna träda i kraft

Bakgrund

Utbyten på expertnivå med den förberedande kommissionen är nödvändiga för att bibehålla det politiska stödet och tekniska försprånget samt för att kunna göra prognosstudier avseende samtliga aspekter av CTBT.

De senaste åren har en rad konferenser och akademiska, diplomatiska och vetenskapliga utåtriktade evenemang (såsom CTBT:s konferens om vetenskap och teknik som hålls vartannat år, regionala workshoppar och konferenser samt symposier) varit avgörande för att bygga upp, bevara och öka tilliten till CTBT:s kontrollsystem. De har också ökat allmänhetens medvetenhet om CTBT:s roll och framhållit CTBT:s betydelse som en hörnsten i det globala icke-spridnings- och nedrustningssystemet.

Nedanstående projekt drar fördel av tidigare verksamhet som finansierades av unionen enligt tidigare beslut från Europeiska unionens råd och tidigare gemensamma åtgärder och stärker PTS:s tillgång till strategisk kunskap och kompetens ytterligare.

Projektet kommer att utnyttja synergieffekter mellan organisationer och kopplingar till bredare PTS-strategier för utåtriktad verksamhet.

Mål

Punkt i)

Stärka SnT-processen genom samverkan med ledande vetenskapliga och tekniska centra över hela världen

Fortsatt tillgång till vetenskaplig och teknisk kunskap är avgörande för att PTS ska kunna upprätthålla det tekniska försprånget och ha adekvat beredskap för eventuella nya tekniska utmaningar. Genom att främja samarbete med ledande forskningscentrum skulle CTBTO dessutom kunna öka medvetenheten om CTBT och dess roll för den framväxande transnationella generationen av nya forskare och tekniska experter.

Eftersträvade resultat

Projektet innebär ett förslag att genomföra upp till fyra kurser och utbildningar av olika omfattning i CTBT-frågor, särskilt vad beträffar CTBT:s vetenskapliga och tekniska aspekter.

Dessa insatser kommer, i enlighet med PTS-strategierna för ikraftträdande och universalisering, särskilt att riktas till utvecklingsländer och bilaga 2-stater. Som en uppföljning av det planerade Science and Diplomacy Symposium 2020 som är avsett att finansieras genom beslut (Gusp) 2018/298, kommer projektet att erbjuda startfinansiering för den kommande omgången av symposier och vetenskaps- och teknikkonferensen 2021, med särskild tyngdpunkt på att bidra till att kvinnor och personer från utvecklingsländer samt bilaga 2-stater som inte ratificerat CTBT, däribland unga medlemmar i CTBTO:s ungdomsgrupp och gruppen med framstående personer, deltar.

Punkt ii)

Fördragets universalisering genom regionala och subregionala workshoppar:

Ansvaret för att verka för en värld där inga kärnvapenprov förekommer genom en rättsligt bindande och genomförbar ordning ankommer på hela det internationella samfundet.

För att uppnå detta mål måste en proaktiv strategi för ökad medvetenhet, förtroendeskapande och regionalt samarbete tillämpas.

Den regionala workshop för östater i Stillahavsområdet som hölls 2018 och den Sydostasiatiska regionala workshop som hölls 2014 gav exempelvis utdelning när det gäller att säkra sådana ytterligare undertecknanden och ratificeringar av fördraget som de som gjordes av Thailand och Tuvalu.

Eftersträvade resultat

Detta specifika segment av projektet kommer att inriktas på att anordna åtminstone fyra subregionala konferenser. Två av dem kommer att äga rum på den afrikanska kontinenten och syfta till att uppmana kvarstående afrikanska länder att ratificera CTBT. En workshop kommer att anordnas för engelskspråkiga afrikanska nationer. Den andra kommer att fokusera på det franskspråkiga medlemskapet.

De övriga två workshopparna kommer i stället att involvera unga forskare och försöka gå i spetsen för regional vetenskaplig dialog i Asien respektive Europa.

Punkt iii)

Återuppliva det akademiska intresset för CTBT:

Under 1980- och 1990-talet blomstrade debatten i den akademiska världen om hur man skulle stoppa de globala kärnvapenproven. Den intellektuella drivkraften inspirerades och upprätthölls i hög grad också av sociala rörelser av unga miljöaktivister som är intresserade av att få till stånd ett starkare globalt samarbete för ett mer hållbart sätt att leva. I dagsläget finns få akademiska studier om CTBT och normen mot kärnvapenprover. Som en konsekvens av detta tas CTBT:s roll och dess viktiga funktion sällan upp i läroplaner. Projektet kan motverka denna situation genom att tillhandahålla lite startfinansiering för att täcka följande:

Eftersträvade resultat

| — | Anordnande av tre akademiska workshoppar: i London, Paris, Moskva, Washington, Berlin eller Alger. |
| --- | --- |

—

Anordnande av tre akademiska workshoppar: i London, Paris, Moskva, Washington, Berlin eller Alger.

| — | Beställning av minst fem rapporter som behandlar CTBT:s kritiska betydelse för att bygga strategiskt förtroende och strategisk tillit både på regional och global nivå. |
| --- | --- |

—

Beställning av minst fem rapporter som behandlar CTBT:s kritiska betydelse för att bygga strategiskt förtroende och strategisk tillit både på regional och global nivå.

| — | Utåtriktad verksamhet till åtminstone 10 universitet med utbildning som avser frågor om vapenkontroll och icke-spridning för att uppmuntra dem att ta med CTBT i deras läroplaner både på nivån lägre högskoleutbildning och grundutbildning. |
| --- | --- |

—

Utåtriktad verksamhet till åtminstone 10 universitet med utbildning som avser frågor om vapenkontroll och icke-spridning för att uppmuntra dem att ta med CTBT i deras läroplaner både på nivån lägre högskoleutbildning och grundutbildning.

Punkt iv)

Skapa en CTBT-publikation för unga akademiker

Sedan inrättandet av sin ungdomsgrupp 2016 har CTBTO gjort relevanta ansträngningar för att säkerställa ungdomars konsekventa deltagande i samtliga sina workshoppar och evenemang. Under vetenskaps- och teknikkonferenserna 2017 och 2019 publicerades dessutom en tidskrift, Newsroom Project, för att lyfta fram yngre akademikers synpunkter om hur CTBT ska kunna träda i kraft.

Eftersträvade resultat

Mot bakgrund av den positiva feedback som tagits emot skulle detta projekt säkerställa konsekvent och periodisk (idealt sett två gånger per år) utgivning av tidskriften. Än mer betydelsefullt är att finansieringen av projektet skulle höja publikationens kvalitet och förvandla den till ett forum för dialog och utbyte av idéer om CTBT bland unga akademiker.

Resultat

Den globala säkerheten kommer att öka och EU-stöd till detta projekt kommer dessutom att stärka EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen och Europeiska unionens råds gemensamma ståndpunkt om universalisering och förstärkning av multilaterala avtal om icke-spridning av massförstörelsevapen och bärare. Projekten kommer att engagera en bred grupp av berörda parter på området CTBT, främja synergieffekter mellan organisationer, effektivitet och ändamålsenlighet inom PTS och kommer att ytterligare intensifiera den utåtriktade verksamheten gentemot viktiga berörda parter i stater som ännu inte har undertecknat och/eller ratificerat CTBT, inbegripet bilaga-II stater, för att få till stånd ikraftträdande och universalisering av CTBT.

Projekt 2: Projekt för deltagande av tekniska experter från utvecklingsländer i officiella tekniska möten i den förberedande kommissionen (informell beteckning pilotprojekt)

Ökat deltagande för experter från utvecklingsländer och tillväxtländer i kommissionens officiella tekniska möten och i vetenskapliga och tekniska möten som hålls av PTS. Experterna ges en möjlighet att öka sin vetenskapliga och tekniska kunskap och sina färdigheter när det gäller kontrollteknik (seismisk, hydroakustisk, infraljudsteknik och radio).

Bakgrund

Många utvecklings- och tillväxtländer saknar ekonomiska resurser för att deras experter ska kunna delta i vetenskapligt och tekniskt arbete som utförs vid officiella tekniska möten i den förberedande kommissionen. Detta innebär att företrädare från utvecklingsländerna i mycket liten utsträckning deltar vid utarbetandet av rekommendationer som utfärdas och beslut som fattas om viktiga tekniska frågor som är relevanta för CTBT:s kontrollsystem. Denna underrepresentation är problematisk då många stationer som ingår i CTBT:s internationella övervakningssystem är eller kommer att var belägna på territorier som tillhör utvecklings- och tillväxtländer, och kommer att förvaltas av institutioner i dessa länder. Många utvecklingsländer håller dessutom på att inrätta eller utveckla sina NDC:er så att de fullt ut ska kunna dra nytta av data och produkter som kontrollsystemet genererar.

Denna bristande medverkan betyder också att många länder utestängs från möjligheten att öka sin kapacitet, kunskap och sina färdigheter i fråga om CTBT:s kontrollteknik. Denna teknik är inte bara relevant för CTBT:s mål i fråga om nedrustning och icke-spridning utan även för viktiga civila och vetenskapliga tillämpningar med bredare nytta för samhällena i dessa länder, som till exempel katastrofvarning för tsunamin, jordbävningar och vulkanutbrott.

Under del II av sin 27:e session (den 13–17 november 2006) enades kommissionen om att inrätta ett pilotprojekt som syftar till att avhjälpa detta problem. Vid sin 51:a session (den 7–9 november 2018) beslöt kommissionen att fortsätta med projektet under ytterligare tre år från 2019 till 2021.

Hittills har det varit möjligt att bibehålla finansiering för upp till 12 experter. Med ytterligare finansiering skulle fler experter kunna väljas ut från en normalt sett större bas av kandidatnomineringar.

Mål

Att stärka den universella karaktären hos den förberedande kommissionen för CTBTO och kapacitetsuppbyggnaden i utvecklings- och tillväxtländer genom att dessa länders experter i högre grad deltar i CTBTO:s beslutsprocesser och deras ökade kapacitet när det gäller CTBTO:s kontrollteknik och det sistnämndas bredare civila och vetenskapliga tillämpningar.

Resultat

Ökat deltagande för experter från utvecklingsländer och tillväxtländer i kommissionens officiella tekniska möten och i vetenskapliga och tekniska möten som hålls av PTS. Experterna ges en möjlighet att öka sin vetenskapliga och tekniska kunskap och sina färdigheter när det gäller kontrollteknik (seismisk, hydroakustisk, infraljudsteknik och radio).

---

| 30.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 207/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 207/30

---

RÅDETS BESLUT (Gusp) 2020/902

av den 29 juni 2020

om ändring av beslut 2013/354/Gusp om Europeiska unionens polisuppdrag för de palestinska territorierna (Eupol Copps)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 42.4 och 43.2,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 3 juli 2013 antog rådet beslut 2013/354/Gusp (1) genom vilket Eupol Copps förlängdes från och med den 1 juli 2013. |
| --- | --- |

(1)

Den 3 juli 2013 antog rådet beslut 2013/354/Gusp (1) genom vilket Eupol Copps förlängdes från och med den 1 juli 2013.

| (2) | Den 28 juni 2019 antog rådet beslut (Gusp) 2019/1114 (2), genom vilket beslut 2013/354/Gusp ändrades och förlängdes från och med den 1 juli 2019 till och med den 30 juni 2020. |
| --- | --- |

(2)

Den 28 juni 2019 antog rådet beslut (Gusp) 2019/1114 (2), genom vilket beslut 2013/354/Gusp ändrades och förlängdes från och med den 1 juli 2019 till och med den 30 juni 2020.

| (3) | Kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) enades den 28 mars 2019 om, och bekräftade den 16 april 2020, att uppdraget bör förlängas med samma mandat, med ytterligare tolv månader till och med den 30 juni 2021, varvid det är underförstått att uppdraget kommer att bli föremål för en strategisk översyn så snart omständigheterna medger det. |
| --- | --- |

(3)

Kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) enades den 28 mars 2019 om, och bekräftade den 16 april 2020, att uppdraget bör förlängas med samma mandat, med ytterligare tolv månader till och med den 30 juni 2021, varvid det är underförstått att uppdraget kommer att bli föremål för en strategisk översyn så snart omständigheterna medger det.

| (4) | Eupol Copps bör beviljas ett finansiellt referensbelopp för denna nya ettårsperiod. |
| --- | --- |

(4)

Eupol Copps bör beviljas ett finansiellt referensbelopp för denna nya ettårsperiod.

| (5) | Den 14 maj 2020 enades Kusp dessutom om att Kauko AALTOMAA, som den 28 september 2017 utnämndes till uppdragschef genom beslut (Gusp) 2017/1802 (3) av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik och vars mandat den 2 juli 2019 förlängdes till och med den 30 juni 2020 genom beslut (Gusp) 2019/1165 (4) av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik, bör fortsätta att inneha denna befattning till och med den 30 september 2020. |
| --- | --- |

(5)

Den 14 maj 2020 enades Kusp dessutom om att Kauko AALTOMAA, som den 28 september 2017 utnämndes till uppdragschef genom beslut (Gusp) 2017/1802 (3) av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik och vars mandat den 2 juli 2019 förlängdes till och med den 30 juni 2020 genom beslut (Gusp) 2019/1165 (4) av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik, bör fortsätta att inneha denna befattning till och med den 30 september 2020.

| (6) | Beslut 2013/354/Gusp bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Beslut 2013/354/Gusp bör ändras i enlighet med detta.

| (7) | Eupol Copps kommer att genomföras under omständigheter som kan komma att förvärras och hindra uppnåendet av de mål för unionens yttre åtgärder som anges i artikel 21 i fördraget. |
| --- | --- |

(7)

Eupol Copps kommer att genomföras under omständigheter som kan komma att förvärras och hindra uppnåendet av de mål för unionens yttre åtgärder som anges i artikel 21 i fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2013/354/Gusp ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 6 ska följande punkt läggas till:

  ”8.   Kauko AALTOMAA ska vara uppdragschef för perioden 1 juli 2020–30 september 2020.” |
| --- | --- |

1.

I artikel 6 ska följande punkt läggas till:

”8.   Kauko AALTOMAA ska vara uppdragschef för perioden 1 juli 2020–30 september 2020.”

| 2. | I artikel 12.1 ska följande stycke läggas till:

  ”Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka utgifterna för Eupol Copps för perioden 1 juli 2020–30 juni 2021 ska vara 12 651 893,91 EUR.” |
| --- | --- |

2.

I artikel 12.1 ska följande stycke läggas till:

”Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka utgifterna för Eupol Copps för perioden 1 juli 2020–30 juni 2021 ska vara 12 651 893,91 EUR.”

| 3. | I artikel 15 ska tredje stycket ersättas med följande:

  ”Det upphör att gälla den 30 juni 2021.” |
| --- | --- |

3.

I artikel 15 ska tredje stycket ersättas med följande:

”Det upphör att gälla den 30 juni 2021.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Det ska tillämpas från och med den 1 juli 2020.

Utfärdat i Bryssel den 29 juni 2020.

På rådets vägnar

A. METELKO-ZGOMBIĆ

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2013/354/Gusp av den 3 juli 2013 om Europeiska unionens polisuppdrag för de palestinska territorierna (Eupol Copps) (EUT L 185, 4.7.2013, s. 12).

1

(2)  Rådets beslut (Gusp) 2019/1114 av den 28 juni 2019 om ändring av beslut 2013/354/Gusp om Europeiska unionens polisuppdrag för de palestinska territorierna (Eupol Copps) (EUT L 176, 1.7.2019, s. 5).

2

(3)  Beslut (Gusp) 2017/1802 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 28 september 2017 om utnämning av uppdragschefen för Europeiska unionens polisuppdrag för de palestinska territorierna (Eupol Copps) (Eupol Copps/1/2017) (EUT L 259, 7.10.2017, s. 20).

3

(4)  Beslut (Gusp) 2019/1165 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 2 juli 2019 om förlängning av mandatet för uppdragschefen för Europeiska unionens polisuppdrag för de palestinska territorierna (Eupol Copps) (Eupol Copps/1/2019) (EUT L 182, 8.7.2019, s. 43).

4

---

| 30.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 207/32 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 207/32

---

RÅDETS BESLUT (Gusp) 2020/903

av den 29 juni 2020

om ändring av beslut 2013/233/Gusp om Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EU BAM Libyen)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 42.4 och 43.2,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 22 maj 2013 antog rådet beslut 2013/233/Gusp (1), genom vilket Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EU BAM Libyen) inrättades. |
| --- | --- |

(1)

Den 22 maj 2013 antog rådet beslut 2013/233/Gusp (1), genom vilket Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EU BAM Libyen) inrättades.

| (2) | Den 17 december 2018 antog rådet beslut (Gusp) 2018/2009 (2), genom vilket mandatet för EU BAM Libyen förlängdes till och med den 30 juni 2020. |
| --- | --- |

(2)

Den 17 december 2018 antog rådet beslut (Gusp) 2018/2009 (2), genom vilket mandatet för EU BAM Libyen förlängdes till och med den 30 juni 2020.

| (3) | Den 16 april 2020 enades kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) om att EU BAM Libyen, på grund av covid-19-pandemin, bör förlängas med ett år med samma mandat, som kan ses över när omständigheterna medger detta. |
| --- | --- |

(3)

Den 16 april 2020 enades kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) om att EU BAM Libyen, på grund av covid-19-pandemin, bör förlängas med ett år med samma mandat, som kan ses över när omständigheterna medger detta.

| (4) | Den 14 maj 2020 enades Kusp dessutom om att Vincenzo TAGLIAFERRI, som den 30 augusti 2016 utnämndes till uppdragschef genom beslut (Gusp) 2016/1634 (3) av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik och vars mandat regelbundet har förlängts, senast till och med den 30 juni 2020 genom beslut (Gusp) 2019/2077 (4) av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik, bör fortsätta att inneha denna befattning till och med den 30 september 2020. |
| --- | --- |

(4)

Den 14 maj 2020 enades Kusp dessutom om att Vincenzo TAGLIAFERRI, som den 30 augusti 2016 utnämndes till uppdragschef genom beslut (Gusp) 2016/1634 (3) av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik och vars mandat regelbundet har förlängts, senast till och med den 30 juni 2020 genom beslut (Gusp) 2019/2077 (4) av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik, bör fortsätta att inneha denna befattning till och med den 30 september 2020.

| (5) | Beslut 2013/233/Gusp bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Beslut 2013/233/Gusp bör ändras i enlighet med detta.

| (6) | EU BAM Libyen kommer att genomföras under omständigheter som kan förvärras och som kan göra det svårare att uppnå de mål för unionens yttre åtgärder som anges i artikel 21 i fördraget. |
| --- | --- |

(6)

EU BAM Libyen kommer att genomföras under omständigheter som kan förvärras och som kan göra det svårare att uppnå de mål för unionens yttre åtgärder som anges i artikel 21 i fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2013/233/Gusp ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 6 ska följande punkt läggas till:

  ”8.   Vincenzo TAGLIAFERRI ska vara uppdragschef för perioden 1 juli 2020–30 september 2020.” |
| --- | --- |

1.

I artikel 6 ska följande punkt läggas till:

”8.   Vincenzo TAGLIAFERRI ska vara uppdragschef för perioden 1 juli 2020–30 september 2020.”

| 2. | I artikel 13.1 ska sjätte stycket ersättas med följande:

  ”Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka utgifterna för EU BAM Libyen från och med den 1 januari 2019 till och med den 30 juni 2021 ska vara 60 038 863,03 EUR.” |
| --- | --- |

2.

I artikel 13.1 ska sjätte stycket ersättas med följande:

”Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka utgifterna för EU BAM Libyen från och med den 1 januari 2019 till och med den 30 juni 2021 ska vara 60 038 863,03 EUR.”

| 3. | I artikel 16 ska andra stycket ersättas med följande:

  ”Det ska tillämpas till och med den 30 juni 2021.” |
| --- | --- |

3.

I artikel 16 ska andra stycket ersättas med följande:

”Det ska tillämpas till och med den 30 juni 2021.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 29 juni 2020.

På rådets vägnar

A. METELKO-ZGOMBIĆ

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2013/233/Gusp av den 22 maj 2013 om Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EU BAM Libyen) (EUT L 138, 24.5.2013, s. 15).

1

(2)  Rådets beslut (Gusp) 2018/2009 av den 17 december 2018 om ändring och förlängning av beslut 2013/233/Gusp om Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EU BAM Libyen) (EUT L 322, 18.12.2018, s. 25).

2

(3)  Beslut (Gusp) 2016/1634 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 30 augusti 2016 om utnämning av uppdragschefen för Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EUBAM Libyen) (EUBAM Libyen/1/2016) (EUT L 243, 10.9.2016, s. 10).

3

(4)  Beslut (Gusp) 2019/2077 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 28 november 2019 om förlängning av mandatet för uppdragschefen för Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EU BAM Libyen) (EU BAM Libyen/1/2019) (EUT L 316, 6.12.2019, s. 32).

4

---

| 30.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 207/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 207/34

---

RÅDETS BESLUT (Gusp) 2020/904

av den 29 juni 2020

om ändring av beslut (Gusp) 2017/1424 vad gäller giltighetstiden för stöd för OSSE:s verksamhet avseende minskning av handeldvapen, lätta vapen och konventionell ammunition i Republiken Nordmakedonien och i Georgien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 28.1 och 31.1,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 4 augusti 2017 antog rådet beslut (Gusp) 2017/1424 (1), som föreskriver en genomförandeperiod på 36 månader från och med dagen för ingåendet av den finansieringsöverenskommelse som avses i artikel 3.3 i det beslutet, för de verksamheter som anges i artikel 1 i det beslutet. |
| --- | --- |

(1)

Den 4 augusti 2017 antog rådet beslut (Gusp) 2017/1424 (1), som föreskriver en genomförandeperiod på 36 månader från och med dagen för ingåendet av den finansieringsöverenskommelse som avses i artikel 3.3 i det beslutet, för de verksamheter som anges i artikel 1 i det beslutet.

| (2) | Finansieringsöverenskommelsen med sekretariatet för Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE), som är genomförandeenhet för beslut (Gusp) 2017/1424, undertecknades den 7 september 2017 och upphör att gälla den 6 september 2020. |
| --- | --- |

(2)

Finansieringsöverenskommelsen med sekretariatet för Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE), som är genomförandeenhet för beslut (Gusp) 2017/1424, undertecknades den 7 september 2017 och upphör att gälla den 6 september 2020.

| (3) | Den 27 april 2020 begärde OSSE:s forum för säkerhetssamarbete att genomförandeperioden för beslut (Gusp) 2017/1424 skulle förlängas utan kostnad med sex månader, till och med den 6 mars 2021, på grund av covid-19-pandemin och begränsningarna av det internationella resandet. |
| --- | --- |

(3)

Den 27 april 2020 begärde OSSE:s forum för säkerhetssamarbete att genomförandeperioden för beslut (Gusp) 2017/1424 skulle förlängas utan kostnad med sex månader, till och med den 6 mars 2021, på grund av covid-19-pandemin och begränsningarna av det internationella resandet.

| (4) | De verksamheter som anges i artikel 1 i beslut (Gusp) 2017/1424 kan fortsätta till och med den 6 mars 2021 utan att detta medför några konsekvenser för de finansiella resurserna. |
| --- | --- |

(4)

De verksamheter som anges i artikel 1 i beslut (Gusp) 2017/1424 kan fortsätta till och med den 6 mars 2021 utan att detta medför några konsekvenser för de finansiella resurserna.

| (5) | Beslut (Gusp) 2017/1424 bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Beslut (Gusp) 2017/1424 bör ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut (Gusp) 2017/1424 ska ändras enligt följande:

| 1. | Titeln ska ersättas med följande:

  ”Rådets beslut (Gusp) 2017/1424 av den 4 augusti 2017 till stöd för OSSE:s verksamhet för att minska risken för olaglig handel med och extrem anhopning av handeldvapen och lätta vapen samt konventionell ammunition i Republiken Nordmakedonien och i Georgien”. |
| --- | --- |

1.

Titeln ska ersättas med följande:

”Rådets beslut (Gusp) 2017/1424 av den 4 augusti 2017 till stöd för OSSE:s verksamhet för att minska risken för olaglig handel med och extrem anhopning av handeldvapen och lätta vapen samt konventionell ammunition i Republiken Nordmakedonien och i Georgien”.

| 2. | Artikel 5.2 ska ersättas med följande:

  ”2.   Detta beslut upphör att gälla den 6 mars 2021.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 5.2 ska ersättas med följande:

”2.   Detta beslut upphör att gälla den 6 mars 2021.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 29 juni 2020.

På rådets vägnar

A. METELKO-ZGOMBIĆ

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (Gusp) 2017/1424 av den 4 augusti 2017 till stöd för OSSE:s verksamhet för att minska risken för olaglig handel med och extrem anhopning av handeldvapen och lätta vapen samt konventionell ammunition i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Georgien (EUT L 204, 5.8.2017, s. 82).

1

---

| 30.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 207/35 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 207/35

---

RÅDETS BESLUT (Gusp) 2020/905

av den 29 juni 2020

om ändring av beslut (Gusp) 2017/1428 till stöd för genomförandet av Maputo-handlingsplanen för genomförande av 1997 års konvention om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor (truppminor) samt om deras förstöring

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 28.1 och 31.1,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 4 augusti 2017 antog rådet beslut (Gusp) 2017/1428 (1), som föreskriver en genomförandeperiod på 36 månader från och med dagen för ingåendet av den finansieringsöverenskommelse som avses i artikel 3.3 i det beslutet, för de verksamheter som anges i artikel 1 i det beslutet. |
| --- | --- |

(1)

Den 4 augusti 2017 antog rådet beslut (Gusp) 2017/1428 (1), som föreskriver en genomförandeperiod på 36 månader från och med dagen för ingåendet av den finansieringsöverenskommelse som avses i artikel 3.3 i det beslutet, för de verksamheter som anges i artikel 1 i det beslutet.

| (2) | Finansieringsöverenskommelsen med enheten till stöd för genomförandet av konventionen om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor (truppminor) samt om deras förstöring (ISU), som är genomförandeorgan för beslut (Gusp) 2017/1428 och representeras av det internationella centrumet för humanitär minröjning i Genève, undertecknades den 30 oktober 2017 och upphör att gälla den 29 oktober 2020. |
| --- | --- |

(2)

Finansieringsöverenskommelsen med enheten till stöd för genomförandet av konventionen om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor (truppminor) samt om deras förstöring (ISU), som är genomförandeorgan för beslut (Gusp) 2017/1428 och representeras av det internationella centrumet för humanitär minröjning i Genève, undertecknades den 30 oktober 2017 och upphör att gälla den 29 oktober 2020.

| (3) | Den 16 april 2020 begärde ISU att genomförandeperioden för beslut (Gusp) 2017/1428 skulle förlängas utan kostnad med fyra månader, till och med den 28 februari 2021, på grund av covid-19-pandemin och begränsningarna av det internationella resandet. |
| --- | --- |

(3)

Den 16 april 2020 begärde ISU att genomförandeperioden för beslut (Gusp) 2017/1428 skulle förlängas utan kostnad med fyra månader, till och med den 28 februari 2021, på grund av covid-19-pandemin och begränsningarna av det internationella resandet.

| (4) | De verksamheter som anges i artikel 1 i beslut (Gusp) 2017/1428 kan fortsätta till och med den 28 februari 2021 utan att detta medför några konsekvenser för de finansiella resurserna. |
| --- | --- |

(4)

De verksamheter som anges i artikel 1 i beslut (Gusp) 2017/1428 kan fortsätta till och med den 28 februari 2021 utan att detta medför några konsekvenser för de finansiella resurserna.

| (5) | Beslut (Gusp) 2017/1428 bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Beslut (Gusp) 2017/1428 bör ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 5 i beslut (Gusp) 2017/1428 ska ersättas med följande:

”Artikel 5

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Det upphör att gälla den 28 februari 2021.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 29 juni 2020.

På rådets vägnar

A. METELKO-ZGOMBIĆ

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (Gusp) 2017/1428 av den 4 augusti 2017 till stöd för genomförandet av Maputo-handlingsplanen för genomförande av 1997 års konvention om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor (truppminor) samt om deras förstöring (EUT L 204, 5.8.2017, s. 101).

1

---

| 30.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 207/36 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 207/36

---

RÅDETS BESLUT (Gusp) 2020/906

av den 29 juni 2020

om ändring av beslut (Gusp) 2019/615 om unionsstöd till verksamheten inför 2020 års granskningskonferens mellan parterna i fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 28.1 och 31.1,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 15 april 2019 antog rådet beslut (Gusp) 2019/615 (1), som föreskriver en genomförandeperiod på 18 månader från och med dagen för ingåendet av den finansieringsöverenskommelse som avses i det beslutet, för den verksamhet som anges i artikel 1 i det beslutet. |
| --- | --- |

(1)

Den 15 april 2019 antog rådet beslut (Gusp) 2019/615 (1), som föreskriver en genomförandeperiod på 18 månader från och med dagen för ingåendet av den finansieringsöverenskommelse som avses i det beslutet, för den verksamhet som anges i artikel 1 i det beslutet.

| (2) | Förenta nationernas kontor för nedrustningsfrågor har begärt att genomförandeperioden för beslut (Gusp) 2019/615 ska förlängas till och med den 16 april 2021. Den begärda förlängningen beror på covid-19-pandemin och det tillfälliga avbrottet i verksamheten inom ramen för beslut (Gusp) 2019/615. |
| --- | --- |

(2)

Förenta nationernas kontor för nedrustningsfrågor har begärt att genomförandeperioden för beslut (Gusp) 2019/615 ska förlängas till och med den 16 april 2021. Den begärda förlängningen beror på covid-19-pandemin och det tillfälliga avbrottet i verksamheten inom ramen för beslut (Gusp) 2019/615.

| (3) | Den verksamhet som avses i artikel 1 i beslut (Gusp) 2019/615 kan fortsätta till och med den 16 april 2021 utan att detta medför några konsekvenser för de finansiella resurserna. |
| --- | --- |

(3)

Den verksamhet som avses i artikel 1 i beslut (Gusp) 2019/615 kan fortsätta till och med den 16 april 2021 utan att detta medför några konsekvenser för de finansiella resurserna.

| (4) | Beslut (Gusp) 2019/615 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Beslut (Gusp) 2019/615 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 5.2 i beslut (Gusp) 2019/615 ska ersättas med följande:

| ”2. | Detta beslut upphör att gälla 24 månader efter det att den finansieringsöverenskommelse som avses i artikel 3.3 har ingåtts eller sex månader efter det att beslutet antagits om det under den tiden inte har ingåtts någon finansieringsöverenskommelse.” |
| --- | --- |

”2.

Detta beslut upphör att gälla 24 månader efter det att den finansieringsöverenskommelse som avses i artikel 3.3 har ingåtts eller sex månader efter det att beslutet antagits om det under den tiden inte har ingåtts någon finansieringsöverenskommelse.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 29 juni 2020.

På rådets vägnar

A. METELKO-ZGOMBIĆ

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (Gusp) 2019/615 av den 15 april 2019 om unionsstöd till verksamheten inför 2020 års granskningskonferens mellan parterna i fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen (EUT L 105, 16.4.2019, s. 25).

1

---

| 30.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 207/37 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 207/37

---

RÅDETS BESLUT (Gusp) 2020/907

av den 29 juni 2020

om ändring av beslut 2014/512/Gusp om restriktiva åtgärder med hänsyn till Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 29,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 31 juli 2014 antog rådet beslut 2014/512/Gusp (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 31 juli 2014 antog rådet beslut 2014/512/Gusp (1).

| (2) | Den 19 mars 2015 enades Europeiska rådet om att nödvändiga åtgärder skulle vidtas för att tydligt koppla de restriktiva åtgärdernas varaktighet till det fullständiga genomförandet av Minskavtalen, med beaktande av att avtalen förväntades ha genomförts fullt ut den 31 december 2015. |
| --- | --- |

(2)

Den 19 mars 2015 enades Europeiska rådet om att nödvändiga åtgärder skulle vidtas för att tydligt koppla de restriktiva åtgärdernas varaktighet till det fullständiga genomförandet av Minskavtalen, med beaktande av att avtalen förväntades ha genomförts fullt ut den 31 december 2015.

| (3) | Den 19 december 2019 antog rådet beslut (Gusp) 2019/2192 (2), om förlängning av beslut 2014/512/Gusp till och med den 31 juli 2020 för att göra det möjligt för rådet att ytterligare bedöma genomförandet av Minskavtalen. |
| --- | --- |

(3)

Den 19 december 2019 antog rådet beslut (Gusp) 2019/2192 (2), om förlängning av beslut 2014/512/Gusp till och med den 31 juli 2020 för att göra det möjligt för rådet att ytterligare bedöma genomförandet av Minskavtalen.

| (4) | Efter bedömningen av genomförandet av Minskavtalen anser rådet att beslut 2014/512/Gusp bör förlängas med ytterligare sex månader för att göra det möjligt för rådet att ytterligare bedöma genomförandet. |
| --- | --- |

(4)

Efter bedömningen av genomförandet av Minskavtalen anser rådet att beslut 2014/512/Gusp bör förlängas med ytterligare sex månader för att göra det möjligt för rådet att ytterligare bedöma genomförandet.

| (5) | Beslut 2014/512/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Beslut 2014/512/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 9.1 första stycket i beslut 2014/512/Gusp ska ersättas med följande:

”1.   Detta beslut ska tillämpas till och med den 31 januari 2021.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 29 juni 2020.

På rådets vägnar

A. METELKO-ZGOMBIĆ

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2014/512/Gusp av den 31 juli 2014 om restriktiva åtgärder med hänsyn till Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina (EUT L 229, 31.7.2014, s. 13).

1

(2)  Rådets beslut (Gusp) 2019/2192 av den 19 december 2019 om ändring av beslut 2014/512/Gusp om restriktiva åtgärder med hänsyn till Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina (EUT L 330, 20.12.2019, s. 71).

2

---