# Euroopa Liidu L 174/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 174 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik3. juuni 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 174

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik3. juuni 2020

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/686, 17. detsember 2019, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses loomse paljundusmaterjali ettevõtete heakskiitmise ning teatavate peetavate maismaaloomade paljundusmaterjali liidusisese liikumise jälgitavus- ja loomatervisenõuetega (EMPs kohaldatav tekst) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/687, 17. detsember 2019, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud taudide ennetamise ja tõrje eeskirjadega (EMPs kohaldatav tekst) (
  1
  ) | 64 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/688, 17. detsember 2019, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses maismaaloomade ja haudemunade liidusisest liikumist käsitlevate loomatervisenõuetega (EMPs kohaldatav tekst) (
  1
  ) | 140 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/689, 17. detsember 2019, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud ja esilekerkivate taudide seire, likvideerimisprogrammide ja taudivaba staatuse eeskirjadega (EMPs kohaldatav tekst) (
  1
  ) | 211 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/690, 17. detsember 2019, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/429 rakenduseeskirjad seoses selliste loetellu kantud taudidega, mille suhtes kohaldatakse liidu seireprogramme, seoses osutatud programmide geograafilise ulatusega ja seoses loetellu kantud taudidega, mille korral võib anda bioturvarühmikule taudivaba staatuse (EMPs kohaldatav tekst) (
  1
  ) | 341 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/691, 30. jaanuar 2020, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses vesiviljelusettevõtteid ja veeloomade vedajaid käsitlevate eeskirjadega (EMPs kohaldatav tekst) (
  1
  ) | 345 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/692, 30. jaanuar 2020, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomise ning nende järgneva liikumise ja käitlemise eeskirjadega (EMPs kohaldatav tekst) (
  1
  ) | 379 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/686, 17. detsember 2019, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses loomse paljundusmaterjali ettevõtete heakskiitmise ning teatavate peetavate maismaaloomade paljundusmaterjali liidusisese liikumise jälgitavus- ja loomatervisenõuetega (EMPs kohaldatav tekst) (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/687, 17. detsember 2019, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud taudide ennetamise ja tõrje eeskirjadega (EMPs kohaldatav tekst) (
  1
  )

1

64

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/688, 17. detsember 2019, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses maismaaloomade ja haudemunade liidusisest liikumist käsitlevate loomatervisenõuetega (EMPs kohaldatav tekst) (
  1
  )

1

140

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/689, 17. detsember 2019, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud ja esilekerkivate taudide seire, likvideerimisprogrammide ja taudivaba staatuse eeskirjadega (EMPs kohaldatav tekst) (
  1
  )

1

211

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/690, 17. detsember 2019, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/429 rakenduseeskirjad seoses selliste loetellu kantud taudidega, mille suhtes kohaldatakse liidu seireprogramme, seoses osutatud programmide geograafilise ulatusega ja seoses loetellu kantud taudidega, mille korral võib anda bioturvarühmikule taudivaba staatuse (EMPs kohaldatav tekst) (
  1
  )

1

341

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/691, 30. jaanuar 2020, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses vesiviljelusettevõtteid ja veeloomade vedajaid käsitlevate eeskirjadega (EMPs kohaldatav tekst) (
  1
  )

1

345

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/692, 30. jaanuar 2020, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomise ning nende järgneva liikumise ja käitlemise eeskirjadega (EMPs kohaldatav tekst) (
  1
  )

1

379

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 3.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 174/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 174/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/686,

17. detsember 2019,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses loomse paljundusmaterjali ettevõtete heakskiitmise ning teatavate peetavate maismaaloomade paljundusmaterjali liidusisese liikumise jälgitavus- ja loomatervisenõuetega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus), (1) eelkõige selle artikli 94 lõiget 3, artikli 97 lõiget 2, artikli 101 lõiget 3, artikli 106 lõiget 1, artikli 122 lõikeid 1 ja 2, artikli 131 lõiget 1, artikli 160 lõikeid 1 ja 2, artikli 161 lõiget 6, artikli 162 lõikeid 3 ja 4, artikli 163 lõiget 5, artikli 164 lõiget 2, artikli 165 lõiget 3 ja artikli 279 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) 2016/429 on sätestatud loomadele või inimestele edasikanduvate loomataudide ennetamise ja tõrje eeskirjad. Nende eeskirjadega on muu hulgas ette nähtud loomse paljundusmaterjali ettevõtete registreerimine ja heakskiitmine ning loomse paljundusmaterjali saadetiste liidusisese liikumise jälgitavus- ja loomatervisenõuded. Määrusega (EL) 2016/429 on komisjonile antud ka õigus võtta delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirju, mis täiendavad kõnealuse määruse teatavaid vähem olulisi elemente. Seepärast on asjakohane sellised eeskirjad vastu võtta, et tagada süsteemi tõrgeteta toimimine määrusega (EL) 2016/429 loodud uues õigusraamistikus. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) 2016/429 on sätestatud loomadele või inimestele edasikanduvate loomataudide ennetamise ja tõrje eeskirjad. Nende eeskirjadega on muu hulgas ette nähtud loomse paljundusmaterjali ettevõtete registreerimine ja heakskiitmine ning loomse paljundusmaterjali saadetiste liidusisese liikumise jälgitavus- ja loomatervisenõuded. Määrusega (EL) 2016/429 on komisjonile antud ka õigus võtta delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirju, mis täiendavad kõnealuse määruse teatavaid vähem olulisi elemente. Seepärast on asjakohane sellised eeskirjad vastu võtta, et tagada süsteemi tõrgeteta toimimine määrusega (EL) 2016/429 loodud uues õigusraamistikus.

| (2) | Käesolevas määruses sätestatud eeskirju on vaja selleks, et täiendada määruse (EL) 2016/429 IV osa I jaotise 1., 2. ja 5. peatükis sätestatud eeskirju seoses loomse paljundusmaterjali ettevõtete heakskiitmise, pädevate asutuste peetavate loomse paljundusmaterjali ettevõtete registrite, ettevõtjate arvestuse pidamise kohustuste, jälgitavus- ja loomatervisenõuete ning teatavate peetavate maismaaloomade paljundusmaterjali saadetiste liidusisese liikumise loomatervise sertifikaatide väljaandmise ja teavitamisnõuetega, et tõkestada loomataudide levimist liidus selle materjali kaudu. |
| --- | --- |

(2)

Käesolevas määruses sätestatud eeskirju on vaja selleks, et täiendada määruse (EL) 2016/429 IV osa I jaotise 1., 2. ja 5. peatükis sätestatud eeskirju seoses loomse paljundusmaterjali ettevõtete heakskiitmise, pädevate asutuste peetavate loomse paljundusmaterjali ettevõtete registrite, ettevõtjate arvestuse pidamise kohustuste, jälgitavus- ja loomatervisenõuete ning teatavate peetavate maismaaloomade paljundusmaterjali saadetiste liidusisese liikumise loomatervise sertifikaatide väljaandmise ja teavitamisnõuetega, et tõkestada loomataudide levimist liidus selle materjali kaudu.

| (3) | Need eeskirjad on sisuliselt seotud ja paljud neist on ette nähtud koos kohaldamiseks. Lihtsuse ja läbipaistvuse huvides ning eeskirjade kohaldamise hõlbustamiseks ja nende paljususe vältimiseks tuleks need seepärast sätestada pigem ühes õigusaktis kui mitmes eraldi õigusaktis, mis sisaldavad palju ristviiteid ja mille puhul tekib dubleerimise oht. |
| --- | --- |

(3)

Need eeskirjad on sisuliselt seotud ja paljud neist on ette nähtud koos kohaldamiseks. Lihtsuse ja läbipaistvuse huvides ning eeskirjade kohaldamise hõlbustamiseks ja nende paljususe vältimiseks tuleks need seepärast sätestada pigem ühes õigusaktis kui mitmes eraldi õigusaktis, mis sisaldavad palju ristviiteid ja mille puhul tekib dubleerimise oht.

| (4) | Määruse (EL) 2016/429 eesmärk on kehtestada eelnevast lihtsam ja paindlikum õigusraamistik, tagades samal ajal rohkem riskianalüüsist lähtuvad loomatervisenõuded, tõhusama taudideks valmisoleku ning loomataudide ennetamise ja tõrje. See võeti vastu ka selleks, et tagada loomataudidega seotud eeskirjade sätestamine peamiselt ühes õigusaktis, mitte mitmes eri õigusaktis. Käesolevas määruses sätestatud loomset paljundusmaterjali käsitlevate eeskirjade puhul on järgitud samuti seda põhimõtet. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) 2016/429 eesmärk on kehtestada eelnevast lihtsam ja paindlikum õigusraamistik, tagades samal ajal rohkem riskianalüüsist lähtuvad loomatervisenõuded, tõhusama taudideks valmisoleku ning loomataudide ennetamise ja tõrje. See võeti vastu ka selleks, et tagada loomataudidega seotud eeskirjade sätestamine peamiselt ühes õigusaktis, mitte mitmes eri õigusaktis. Käesolevas määruses sätestatud loomset paljundusmaterjali käsitlevate eeskirjade puhul on järgitud samuti seda põhimõtet.

| (5) | Enne määruse (EL) 2016/429 vastuvõtmist olid liidu eeskirjad loomse paljundusmaterjali kohta sätestatud nõukogu direktiivides 88/407/EMÜ, (2) 89/556/EMÜ, (3) 90/429/EMÜ (4) ja 92/65/EMÜ (5). Määrusega (EL) 2016/429 tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse need neli direktiivi alates 21. aprillist 2021. Kõnealustes direktiivides sätestati veiste, lammaste, kitsede, sigade ja hobuslaste ning põhimõtteliselt teatavate muude loomaliikide sperma, munarakkude ja embrüotega liidusisese kauplemise ja liitu sisenemise loomatervisenõuded. Nendes direktiivides sätestatud eeskirjad on osutunud tõhusaks loomataudide leviku tõkestamisel liidus. Seega tuleks nende eeskirjade põhisisu säilitada, kuid seda tuleks nende kohaldamisel saadud kogemusi ja uusimaid teaduslikke teadmisi arvesse võttes ajakohastada. |
| --- | --- |

(5)

Enne määruse (EL) 2016/429 vastuvõtmist olid liidu eeskirjad loomse paljundusmaterjali kohta sätestatud nõukogu direktiivides 88/407/EMÜ, (2) 89/556/EMÜ, (3) 90/429/EMÜ (4) ja 92/65/EMÜ (5). Määrusega (EL) 2016/429 tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse need neli direktiivi alates 21. aprillist 2021. Kõnealustes direktiivides sätestati veiste, lammaste, kitsede, sigade ja hobuslaste ning põhimõtteliselt teatavate muude loomaliikide sperma, munarakkude ja embrüotega liidusisese kauplemise ja liitu sisenemise loomatervisenõuded. Nendes direktiivides sätestatud eeskirjad on osutunud tõhusaks loomataudide leviku tõkestamisel liidus. Seega tuleks nende eeskirjade põhisisu säilitada, kuid seda tuleks nende kohaldamisel saadud kogemusi ja uusimaid teaduslikke teadmisi arvesse võttes ajakohastada.

| (6) | Loomse paljundusmaterjali, eelkõige sperma, kuid vähemal määral ka ootsüütide ja embrüotega võib kaasneda märkimisväärne loomataudide leviku oht. Neid kogutakse või toodetakse piiratud arvu doonorite abil, kuid kasutatakse laialdaselt loomade üldpopulatsioonis, mistõttu need võivad saada paljude loomade taudiallikaks, kui neid ei käidelda nõuetekohaselt või ei klassifitseerita õige terviseseisundiga. Seda on minevikus ette tulnud ja see on põhjustanud olulist majanduslikku kahju. |
| --- | --- |

(6)

Loomse paljundusmaterjali, eelkõige sperma, kuid vähemal määral ka ootsüütide ja embrüotega võib kaasneda märkimisväärne loomataudide leviku oht. Neid kogutakse või toodetakse piiratud arvu doonorite abil, kuid kasutatakse laialdaselt loomade üldpopulatsioonis, mistõttu need võivad saada paljude loomade taudiallikaks, kui neid ei käidelda nõuetekohaselt või ei klassifitseerita õige terviseseisundiga. Seda on minevikus ette tulnud ja see on põhjustanud olulist majanduslikku kahju.

| (7) | Taudide leviku riski vältimiseks on määruses (EL) 2016/429 sätestatud, et loomset paljundusmaterjali tuleks koguda, toota, töödelda ja säilitada spetsiaalsetes loomse paljundusmaterjali ettevõtetes ning nende suhtes tuleks kohaldada loomatervise ja hügieeni erinõudeid. Samal ajal peavad loomad selleks, et nad neisse loomse paljundusmaterjali ettevõtetesse vastu võetaks ja liikmesriikide vahel liikuda võiva loomse paljundusmaterjali doonoriteks klassifitseeritaks, vastama rangematele loomatervisestandarditele kui need, mida kohaldatakse loomade üldpopulatsiooni suhtes. Määruses (EL) 2016/429 on sätestatud ka erimenetlused, et tagada selle loomse paljundusmaterjali jälgitavus ja spetsiaalsete loomatervisenõuete kohaldamine selle liidusisese liikumise suhtes. Selles raamistikus on asjakohane kehtestada käesoleva määrusega loomse paljundusmaterjali saadetiste liikumise eeskirjad vastavalt määruse (EL) 2016/429 mitmele õigusi andvale sättele, mille kohaselt komisjon võtab vastu delegeeritud õigusaktid, eelkõige nimetatud määruse IV osas sätestatud õigusaktid. |
| --- | --- |

(7)

Taudide leviku riski vältimiseks on määruses (EL) 2016/429 sätestatud, et loomset paljundusmaterjali tuleks koguda, toota, töödelda ja säilitada spetsiaalsetes loomse paljundusmaterjali ettevõtetes ning nende suhtes tuleks kohaldada loomatervise ja hügieeni erinõudeid. Samal ajal peavad loomad selleks, et nad neisse loomse paljundusmaterjali ettevõtetesse vastu võetaks ja liikmesriikide vahel liikuda võiva loomse paljundusmaterjali doonoriteks klassifitseeritaks, vastama rangematele loomatervisestandarditele kui need, mida kohaldatakse loomade üldpopulatsiooni suhtes. Määruses (EL) 2016/429 on sätestatud ka erimenetlused, et tagada selle loomse paljundusmaterjali jälgitavus ja spetsiaalsete loomatervisenõuete kohaldamine selle liidusisese liikumise suhtes. Selles raamistikus on asjakohane kehtestada käesoleva määrusega loomse paljundusmaterjali saadetiste liikumise eeskirjad vastavalt määruse (EL) 2016/429 mitmele õigusi andvale sättele, mille kohaselt komisjon võtab vastu delegeeritud õigusaktid, eelkõige nimetatud määruse IV osas sätestatud õigusaktid.

| (8) | Määruse (EL) 2016/429 artikli 160 lõikes 1 on sätestatud, et komisjon võtab vastu delegeeritud õigusaktid, milles sätestatakse veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali teistesse liikmesriikidesse viimise loomatervisenõuded. Üks sellise viimise tingimus on, et see loomne paljundusmaterjal peab olema pärit loomse paljundusmaterjali ettevõttest, mis on kõnealusel eesmärgil heaks kiidetud delegeeritud õigusaktis sätestatavate tingimuste kohaselt. Lisaks on määruse (EL) 2016/429 artikli 94 lõike 3 punktis c ette nähtud, et komisjon võtab vastu delegeeritud õigusaktid, mis käsitlevad erieeskirju delegeeritud õigusaktis sätestatud tingimuste kohaselt eelnevalt heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtete tegevuse lõpetamise kohta. Samal ajal on kõnealuse määruse artikli 101 lõikes 3 ette nähtud, et komisjon võtab vastu delegeeritud õigusaktid, mis käsitlevad üksikasjalikku teavet, mis sisestatakse pädeva asutuse peetavatesse registreeritud ja heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtete registritesse, mis hõlmavad ka tegevuse lõpetanud loomse paljundusmaterjali ettevõtteid. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EL) 2016/429 artikli 160 lõikes 1 on sätestatud, et komisjon võtab vastu delegeeritud õigusaktid, milles sätestatakse veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali teistesse liikmesriikidesse viimise loomatervisenõuded. Üks sellise viimise tingimus on, et see loomne paljundusmaterjal peab olema pärit loomse paljundusmaterjali ettevõttest, mis on kõnealusel eesmärgil heaks kiidetud delegeeritud õigusaktis sätestatavate tingimuste kohaselt. Lisaks on määruse (EL) 2016/429 artikli 94 lõike 3 punktis c ette nähtud, et komisjon võtab vastu delegeeritud õigusaktid, mis käsitlevad erieeskirju delegeeritud õigusaktis sätestatud tingimuste kohaselt eelnevalt heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtete tegevuse lõpetamise kohta. Samal ajal on kõnealuse määruse artikli 101 lõikes 3 ette nähtud, et komisjon võtab vastu delegeeritud õigusaktid, mis käsitlevad üksikasjalikku teavet, mis sisestatakse pädeva asutuse peetavatesse registreeritud ja heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtete registritesse, mis hõlmavad ka tegevuse lõpetanud loomse paljundusmaterjali ettevõtteid.

| (9) | Kuna kõik nende määruse (EL) 2016/429 sätete kohaselt vastu võetavad loomatervisenõuded ja erandid on seotud peetavate maismaaloomade paljundusmaterjali liidusisese liikumisega, kuigi puudutavad mitmeid eri liike, tuleks need liidu eeskirjade lihtsustamise huvides sätestada pigem ühes kui mitmes delegeeritud õigusaktis. |
| --- | --- |

(9)

Kuna kõik nende määruse (EL) 2016/429 sätete kohaselt vastu võetavad loomatervisenõuded ja erandid on seotud peetavate maismaaloomade paljundusmaterjali liidusisese liikumisega, kuigi puudutavad mitmeid eri liike, tuleks need liidu eeskirjade lihtsustamise huvides sätestada pigem ühes kui mitmes delegeeritud õigusaktis.

| (10) | Määruse (EL) 2016/429 artikli 162 lõikes 1 on sätestatud nõuded miinimumteabele, mida peavad sisaldama loomatervise sertifikaadid, mis väljastatakse veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali liikmesriikidevaheliseks liikumiseks. Need peavad sisaldama teavet loomse paljundusmaterjali märgistamise kohta, kui seda nõuab kõnealuse määruse artikli 121 lõige 1 või nõuavad selle artikli 122 lõike 1 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides sätestatud eeskirjad, ning teavet, mida on vaja tõendamiseks, et loomne paljundusmaterjal vastab kõnealuse määruse artiklites 157 ja 159 ette nähtud liikumisnõuetele või selle artikli 160 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides sätestatud eeskirjadele. Kõnealuse määruse artikli 162 lõike 3 kohaselt tuleb vastu võtta delegeeritud õigusaktid, mis käsitlevad loomatervise sertifikaatides nõutavat teavet. Samal ajal tuleb selle määruse artikli 163 lõike 5 kohaselt vastu võtta delegeeritud õigusaktid teavitamisnõuete kohta seoses teatavate peetavate maismaaloomade paljundusmaterjali liikmesriikidevahelise liikumisega, mille puhul on loomse paljundusmaterjaliga kaasas loomatervise sertifikaat, mille sisu kehtestatakse kõnealuse määruse artikli 162 lõigete 3 ja 4 kohaselt. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EL) 2016/429 artikli 162 lõikes 1 on sätestatud nõuded miinimumteabele, mida peavad sisaldama loomatervise sertifikaadid, mis väljastatakse veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali liikmesriikidevaheliseks liikumiseks. Need peavad sisaldama teavet loomse paljundusmaterjali märgistamise kohta, kui seda nõuab kõnealuse määruse artikli 121 lõige 1 või nõuavad selle artikli 122 lõike 1 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides sätestatud eeskirjad, ning teavet, mida on vaja tõendamiseks, et loomne paljundusmaterjal vastab kõnealuse määruse artiklites 157 ja 159 ette nähtud liikumisnõuetele või selle artikli 160 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides sätestatud eeskirjadele. Kõnealuse määruse artikli 162 lõike 3 kohaselt tuleb vastu võtta delegeeritud õigusaktid, mis käsitlevad loomatervise sertifikaatides nõutavat teavet. Samal ajal tuleb selle määruse artikli 163 lõike 5 kohaselt vastu võtta delegeeritud õigusaktid teavitamisnõuete kohta seoses teatavate peetavate maismaaloomade paljundusmaterjali liikmesriikidevahelise liikumisega, mille puhul on loomse paljundusmaterjaliga kaasas loomatervise sertifikaat, mille sisu kehtestatakse kõnealuse määruse artikli 162 lõigete 3 ja 4 kohaselt.

| (11) | Määruse (EL) 2016/429 artikli 94 lõikes 1 on sätestatud, et veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali võib viia teise liikmesriiki, kui see paljundusmaterjal koguti loomse paljundusmaterjali ettevõtetes, mille pädevad asutused on selle määruse artikli 97 lõike 1 kohaselt heaks kiitnud. Sellise heakskiidu võib anda ainult juhul, kui need loomse paljundusmaterjali ettevõtted täidavad karantiini, isolatsiooni ja muude bioturvameetmete, jälgimise, rajatiste ja töövahendite ning töötajate ja veterinaararstide vastutuse, pädevuse ja eriväljaõppega seotud erinõudeid. Seepärast tuleb käesolevas määruses kõnealuste nõuete põhjal sätestada selliste veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuste paljundusmaterjali ettevõtete heakskiitmise üksikasjalikud eeskirjad ja tingimused, millest võib nende loomade paljundusmaterjali teise liikmesriiki viia. |
| --- | --- |

(11)

Määruse (EL) 2016/429 artikli 94 lõikes 1 on sätestatud, et veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali võib viia teise liikmesriiki, kui see paljundusmaterjal koguti loomse paljundusmaterjali ettevõtetes, mille pädevad asutused on selle määruse artikli 97 lõike 1 kohaselt heaks kiitnud. Sellise heakskiidu võib anda ainult juhul, kui need loomse paljundusmaterjali ettevõtted täidavad karantiini, isolatsiooni ja muude bioturvameetmete, jälgimise, rajatiste ja töövahendite ning töötajate ja veterinaararstide vastutuse, pädevuse ja eriväljaõppega seotud erinõudeid. Seepärast tuleb käesolevas määruses kõnealuste nõuete põhjal sätestada selliste veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuste paljundusmaterjali ettevõtete heakskiitmise üksikasjalikud eeskirjad ja tingimused, millest võib nende loomade paljundusmaterjali teise liikmesriiki viia.

| (12) | Direktiiviga 92/65/EMÜ on ette nähtud, et teise liikmesriiki viidavat lammaste ja kitsede spermat võib seemendusjaamade asemel koguda nende loomade päritoluettevõttes. Käesolevas määruses tuleks sätestada sarnane erand. Tuleks siiski kehtestada sellise sperma saadetiste liikumise eritingimused, sealhulgas sellise liikumise eesmärk ja sihtliikmesriigi nõusolek. Seepärast tuleks käesolevas määruses sellise sperma liikumisega kaasneda võiva riski tõttu sätestada selliste erandite lubamise eeskirjad ja tingimused. |
| --- | --- |

(12)

Direktiiviga 92/65/EMÜ on ette nähtud, et teise liikmesriiki viidavat lammaste ja kitsede spermat võib seemendusjaamade asemel koguda nende loomade päritoluettevõttes. Käesolevas määruses tuleks sätestada sarnane erand. Tuleks siiski kehtestada sellise sperma saadetiste liikumise eritingimused, sealhulgas sellise liikumise eesmärk ja sihtliikmesriigi nõusolek. Seepärast tuleks käesolevas määruses sellise sperma liikumisega kaasneda võiva riski tõttu sätestada selliste erandite lubamise eeskirjad ja tingimused.

| (13) | Hobuslaste sperma kogumisel on oma eripärad hobuslaste erilise aretussüsteemi tõttu, mille puhul võetakse arvesse nende loomade osalemist hobuvõistlustel, näitustel ja muudel hobuüritustel. Praegu on direktiiviga 92/65/EMÜ ette nähtud täkkude kolme liiki viibimine seemendusjaamades. Selles direktiivis sätestatud praeguse süsteemi peamised eeskirjad tuleks käesolevas määruses säilitada. Käesolevas määruses tuleks siiski parandada ja tugevdada tingimusi, millele peavad vastama direktiivi 92/65/EMÜ D lisa II peatüki I jao punkti 1.6 alapunktis b osutatud testimiskava doonoritele, kes võivad seemendusjaamast vahetevahel lahkuda, ja direktiivi 92/65/EMÜ D lisa II peatüki I jao punkti 1.6 alapunktis c osutatud testimiskava täkkudele, keda seemendusjaamas ei peeta. |
| --- | --- |

(13)

Hobuslaste sperma kogumisel on oma eripärad hobuslaste erilise aretussüsteemi tõttu, mille puhul võetakse arvesse nende loomade osalemist hobuvõistlustel, näitustel ja muudel hobuüritustel. Praegu on direktiiviga 92/65/EMÜ ette nähtud täkkude kolme liiki viibimine seemendusjaamades. Selles direktiivis sätestatud praeguse süsteemi peamised eeskirjad tuleks käesolevas määruses säilitada. Käesolevas määruses tuleks siiski parandada ja tugevdada tingimusi, millele peavad vastama direktiivi 92/65/EMÜ D lisa II peatüki I jao punkti 1.6 alapunktis b osutatud testimiskava doonoritele, kes võivad seemendusjaamast vahetevahel lahkuda, ja direktiivi 92/65/EMÜ D lisa II peatüki I jao punkti 1.6 alapunktis c osutatud testimiskava täkkudele, keda seemendusjaamas ei peeta.

| (14) | Käesoleva määrusega tuleks ette näha ka loomse paljundusmaterjali säilituskeskused, kus säilitatakse ühe kordumatu heakskiidunumbri all ja jälgitavust tagavate eeskirjade kohaselt mis tahes liiki ja rohkem kui ühe loomaliigi paljundusmaterjali, sest ei ole loomatervisega seotud põhjusi, mis nõuaksid loomse paljundusmaterjali liigi või loomaliigi järgi eraldatud säilituskeskusi. Teave säilitatava loomse paljundusmaterjali liikide ja päritoluloomaliikide kohta tuleks esitada selliste ettevõtete heakskiidus ja pädevate asutuste peetavas heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtete avalikus registris. Käesoleva määrusega tuleks kehtestada ka erisätted värske, jahutatud ja külmutatud sperma säilitamise kohta. |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määrusega tuleks ette näha ka loomse paljundusmaterjali säilituskeskused, kus säilitatakse ühe kordumatu heakskiidunumbri all ja jälgitavust tagavate eeskirjade kohaselt mis tahes liiki ja rohkem kui ühe loomaliigi paljundusmaterjali, sest ei ole loomatervisega seotud põhjusi, mis nõuaksid loomse paljundusmaterjali liigi või loomaliigi järgi eraldatud säilituskeskusi. Teave säilitatava loomse paljundusmaterjali liikide ja päritoluloomaliikide kohta tuleks esitada selliste ettevõtete heakskiidus ja pädevate asutuste peetavas heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtete avalikus registris. Käesoleva määrusega tuleks kehtestada ka erisätted värske, jahutatud ja külmutatud sperma säilitamise kohta.

| (15) | Loomse paljundusmaterjali töötlemismeetodite pideva arengu tulemusel on loodud spetsiaalsed töötlemisüksused. Need üksused mitte üksnes ei töötle loomset paljundusmaterjali (sh sperma sooline sorteerimine), vaid valmistavad ka kasutus- või säilitusvalmis lõppmaterjali. Seepärast tuleks selliseid üksusi käsitada loomse paljundusmaterjali ettevõtetena, kus toimub loomse paljundusmaterjali töötlemine ja säilitamine. Kuna sperma soolise sorteerimise seadmed on siiski kallid, võivad seemendusjaamad kasutada sperma töötlemiseks, sealhulgas sooliseks sorteerimiseks, teiste ettevõtjate teenuseid. Sel juhul saadetakse sperma töötlemiseks välja ja hiljem päritoluseemendusjaama tagasi. Seepärast on asjakohane sätestada käesolevas määruses loomse paljundusmaterjali töötlemise eeskirjad, sealhulgas võimalus töödelda neid loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõtetes, ning üksikasjalikud eeskirjad sperma ja muu loomse paljundusmaterjali vedamise ja märgistamise kohta nende liikumisel sellistesse loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõtetesse ja sealt välja. Kui spermat töödeldakse loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõttes, peaks kõrrel või muul pakendil olev märgistus sisaldama nii seemendusjaama kui ka loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõtte heakskiidu- või registreerimisnumbrit, et tagada sperma jälgitavus. |
| --- | --- |

(15)

Loomse paljundusmaterjali töötlemismeetodite pideva arengu tulemusel on loodud spetsiaalsed töötlemisüksused. Need üksused mitte üksnes ei töötle loomset paljundusmaterjali (sh sperma sooline sorteerimine), vaid valmistavad ka kasutus- või säilitusvalmis lõppmaterjali. Seepärast tuleks selliseid üksusi käsitada loomse paljundusmaterjali ettevõtetena, kus toimub loomse paljundusmaterjali töötlemine ja säilitamine. Kuna sperma soolise sorteerimise seadmed on siiski kallid, võivad seemendusjaamad kasutada sperma töötlemiseks, sealhulgas sooliseks sorteerimiseks, teiste ettevõtjate teenuseid. Sel juhul saadetakse sperma töötlemiseks välja ja hiljem päritoluseemendusjaama tagasi. Seepärast on asjakohane sätestada käesolevas määruses loomse paljundusmaterjali töötlemise eeskirjad, sealhulgas võimalus töödelda neid loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõtetes, ning üksikasjalikud eeskirjad sperma ja muu loomse paljundusmaterjali vedamise ja märgistamise kohta nende liikumisel sellistesse loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõtetesse ja sealt välja. Kui spermat töödeldakse loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõttes, peaks kõrrel või muul pakendil olev märgistus sisaldama nii seemendusjaama kui ka loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõtte heakskiidu- või registreerimisnumbrit, et tagada sperma jälgitavus.

| (16) | Kuigi antibiootikume tuleks kasutada mõistlikult, peaks antibiootikumide lisamine spermalahjenditesse samal ajal olema eelkõige võimalikku rahvusvahelist kaubandust silmas pidades kooskõlas Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervise koodeksi (edaspidi „koodeks“) 2017. aasta väljaande (6) artikliga 4.6.7. Direktiivi 88/407/EMÜ kohaselt tuleb veiste spermale lisada antibiootikume, mis toimivad kampülobakterite, leptospiirade ja mükoplasmade vastu, ning direktiivi 90/429/EMÜ kohaselt tuleb sigade spermale lisada antibiootikume, mis toimivad leptospiirade vastu, samal ajal kui direktiiviga 92/65/EMÜ on ette nähtud antibiootikumide vabatahtlik kasutamine. Direktiivides 88/407/EMÜ, 90/429/EMÜ ja 92/65/EMÜ sätestatud ning OIE soovitatud antibiootikumide kasutamise eeskirjad tuleks käesoleva määrusega säilitada. Kui spermale lisatakse antibiootikume, peaks sellega kaasas olev tervisesertifikaat sisaldama teavet toimeaine(te) ja selle (nende) kontsentratsioonide kohta. |
| --- | --- |

(16)

Kuigi antibiootikume tuleks kasutada mõistlikult, peaks antibiootikumide lisamine spermalahjenditesse samal ajal olema eelkõige võimalikku rahvusvahelist kaubandust silmas pidades kooskõlas Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervise koodeksi (edaspidi „koodeks“) 2017. aasta väljaande (6) artikliga 4.6.7. Direktiivi 88/407/EMÜ kohaselt tuleb veiste spermale lisada antibiootikume, mis toimivad kampülobakterite, leptospiirade ja mükoplasmade vastu, ning direktiivi 90/429/EMÜ kohaselt tuleb sigade spermale lisada antibiootikume, mis toimivad leptospiirade vastu, samal ajal kui direktiiviga 92/65/EMÜ on ette nähtud antibiootikumide vabatahtlik kasutamine. Direktiivides 88/407/EMÜ, 90/429/EMÜ ja 92/65/EMÜ sätestatud ning OIE soovitatud antibiootikumide kasutamise eeskirjad tuleks käesoleva määrusega säilitada. Kui spermale lisatakse antibiootikume, peaks sellega kaasas olev tervisesertifikaat sisaldama teavet toimeaine(te) ja selle (nende) kontsentratsioonide kohta.

| (17) | Määruse (EL) 2016/429 artikli 101 lõikes 1 on sätestatud, et iga pädev asutus peaks koostama ajakohastatult peetavad registrid, mis hõlmavad registreeritud loomse paljundusmaterjali ettevõtteid ja heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtteid, ning tegema need kättesaadavaks komisjonile ja liikmesriikide pädevatele asutustele. Lisaks tuleks heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtete register teha kättesaadavaks avalikkusele. Seepärast on asjakohane sätestada käesolevas määruses üksikasjalik teave, mida see register peaksid sisaldama, ja näha ette heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtete registri avalik kättesaadavus. |
| --- | --- |

(17)

Määruse (EL) 2016/429 artikli 101 lõikes 1 on sätestatud, et iga pädev asutus peaks koostama ajakohastatult peetavad registrid, mis hõlmavad registreeritud loomse paljundusmaterjali ettevõtteid ja heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtteid, ning tegema need kättesaadavaks komisjonile ja liikmesriikide pädevatele asutustele. Lisaks tuleks heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtete register teha kättesaadavaks avalikkusele. Seepärast on asjakohane sätestada käesolevas määruses üksikasjalik teave, mida see register peaksid sisaldama, ja näha ette heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtete registri avalik kättesaadavus.

| (18) | Sperma, ootsüütide ja embrüote pika säilivuse tõttu on vaja käesolevas määruses sätestada erieeskirjad tegevust lõpetavate heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtete kogutud loomse paljundusmaterjali säilitamise ja liikumise kohta. Selliseid loomse paljundusmaterjali ettevõtteid käsitlevat teavet tuleks säilitada asjaomase liikmesriigi heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtete registris ja sinna tuleks lisada tegevuse lõpetamise kuupäevad. Lisaks tuleks sellesse registrisse kanda heakskiidu tühistamise kuupäev. Kehtestada tuleks ka selliseid loomse paljundusmaterjali ettevõtteid käsitleva teabe registris säilitamise tähtaeg. |
| --- | --- |

(18)

Sperma, ootsüütide ja embrüote pika säilivuse tõttu on vaja käesolevas määruses sätestada erieeskirjad tegevust lõpetavate heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtete kogutud loomse paljundusmaterjali säilitamise ja liikumise kohta. Selliseid loomse paljundusmaterjali ettevõtteid käsitlevat teavet tuleks säilitada asjaomase liikmesriigi heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtete registris ja sinna tuleks lisada tegevuse lõpetamise kuupäevad. Lisaks tuleks sellesse registrisse kanda heakskiidu tühistamise kuupäev. Kehtestada tuleks ka selliseid loomse paljundusmaterjali ettevõtteid käsitleva teabe registris säilitamise tähtaeg.

| (19) | Lisaks tuleks käesolevas määruses sätestada ka eeskirjad, mis tagavad, et tegevust lõpetavaid loomse paljundusmaterjali ettevõtteid käitavad ettevõtjad viivad neis loomse paljundusmaterjali ettevõtetes kogutud või toodetud ja säilitatud sperma, ootsüüdid ja embrüod enne loomse paljundusmaterjali ettevõtte heakskiidu tühistamise kuupäeva edasiseks säilitamiseks loomse paljundusmaterjali säilituskeskusesse või paljundamisel kasutamiseks ettevõttesse, kus peetakse veiseid, sigu, lambaid, kitsi või hobuslasi, või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1069/2009 (7) artikli 13 kohaseks ohutuks kõrvaldamiseks või loomse kõrvalsaadusena kasutamiseks. |
| --- | --- |

(19)

Lisaks tuleks käesolevas määruses sätestada ka eeskirjad, mis tagavad, et tegevust lõpetavaid loomse paljundusmaterjali ettevõtteid käitavad ettevõtjad viivad neis loomse paljundusmaterjali ettevõtetes kogutud või toodetud ja säilitatud sperma, ootsüüdid ja embrüod enne loomse paljundusmaterjali ettevõtte heakskiidu tühistamise kuupäeva edasiseks säilitamiseks loomse paljundusmaterjali säilituskeskusesse või paljundamisel kasutamiseks ettevõttesse, kus peetakse veiseid, sigu, lambaid, kitsi või hobuslasi, või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1069/2009 (7) artikli 13 kohaseks ohutuks kõrvaldamiseks või loomse kõrvalsaadusena kasutamiseks.

| (20) | Määruse (EL) 2016/429 artiklis 121 on sätestatud veiste, lammaste, kitsede, sigade ja hobuslaste paljundusmaterjali jälgitavusnõuded ning käesolevas määruses tuleks sätestada selle loomse paljundusmaterjali märgistamise üksikasjalikud eeskirjad. Praegune loomse paljundusmaterjali kõrte ja muude pakendite märgistamise süsteem toimib hästi. Sellega seoses tuleks arvesse võtta ka rahvusvahelise loomajõudluskontrolli komitee (International Committee for Animal Recording – ICAR) (8) soovitusi. |
| --- | --- |

(20)

Määruse (EL) 2016/429 artiklis 121 on sätestatud veiste, lammaste, kitsede, sigade ja hobuslaste paljundusmaterjali jälgitavusnõuded ning käesolevas määruses tuleks sätestada selle loomse paljundusmaterjali märgistamise üksikasjalikud eeskirjad. Praegune loomse paljundusmaterjali kõrte ja muude pakendite märgistamise süsteem toimib hästi. Sellega seoses tuleks arvesse võtta ka rahvusvahelise loomajõudluskontrolli komitee (International Committee for Animal Recording – ICAR) (8) soovitusi.

| (21) | Lammaste ja kitsede sperma kogumisel ja töötlemisel on samuti oma eripärad. Mõni seemendusjaam külmutab spermat graanulites, samal ajal kui teised panevad värske või jahutatud sperma lühikeseks ajaks anumatesse, näiteks tuubidesse. Selliste graanulite ja tuubide eraldi märgistamine on aega- ja vaevanõudev. Selleks et võimaldada lammaste ja kitsede sperma viimist teistesse liikmesriikidesse ning tagada samal ajal selle jälgitavus, peaks olema võimalik külmutatud sperma graanulite või värske või jahutatud sperma tuubide või kõrte rühmiti identifitseerimine. Seepärast on vaja käesolevas määruses sätestada koondpakendite (näiteks topsid, kuhu pannakse külmutatud lamba- ja kitsesperma graanulid, või tuubid või kõrred, kuhu pannakse värske või jahutatud lamba- ja kitsesperma) märgistamise eeskirjad. |
| --- | --- |

(21)

Lammaste ja kitsede sperma kogumisel ja töötlemisel on samuti oma eripärad. Mõni seemendusjaam külmutab spermat graanulites, samal ajal kui teised panevad värske või jahutatud sperma lühikeseks ajaks anumatesse, näiteks tuubidesse. Selliste graanulite ja tuubide eraldi märgistamine on aega- ja vaevanõudev. Selleks et võimaldada lammaste ja kitsede sperma viimist teistesse liikmesriikidesse ning tagada samal ajal selle jälgitavus, peaks olema võimalik külmutatud sperma graanulite või värske või jahutatud sperma tuubide või kõrte rühmiti identifitseerimine. Seepärast on vaja käesolevas määruses sätestada koondpakendite (näiteks topsid, kuhu pannakse külmutatud lamba- ja kitsesperma graanulid, või tuubid või kõrred, kuhu pannakse värske või jahutatud lamba- ja kitsesperma) märgistamise eeskirjad.

| (22) | Käesolevas määruses sätestatud veiste, lammaste, kitsede, sigade ja hobuslaste paljundusmaterjali jälgitavusnõudeid täiendatakse kõrte ja muude pakendite märgistamise tehnilisi nõudeid ja kirjeldusi käsitlevate eeskirjadega, mis sätestatakse määruse (EL) 2016/429 artikli 123 kohaselt vastu võetud komisjoni rakendusmääruses. |
| --- | --- |

(22)

Käesolevas määruses sätestatud veiste, lammaste, kitsede, sigade ja hobuslaste paljundusmaterjali jälgitavusnõudeid täiendatakse kõrte ja muude pakendite märgistamise tehnilisi nõudeid ja kirjeldusi käsitlevate eeskirjadega, mis sätestatakse määruse (EL) 2016/429 artikli 123 kohaselt vastu võetud komisjoni rakendusmääruses.

| (23) | Liikmesriikide vahel liigub järjest rohkem koerte ja kasside, kinnistes ettevõtetes peetavate muude maismaaloomade kui veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste ning Camelidae ja Cervidae sugukonna loomade paljundusmaterjali. Seepärast on asjakohane kehtestada sellist loomset paljundusmaterjali sisaldavate kõrte ja muude pakendite märgistamise ühtlustatud eeskirjad. Käesolevas määruses tuleks sätestada täiendavad eeskirjad muude peetavate maismaaloomade kui lehmade, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali jälgitavuse kohta. |
| --- | --- |

(23)

Liikmesriikide vahel liigub järjest rohkem koerte ja kasside, kinnistes ettevõtetes peetavate muude maismaaloomade kui veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste ning Camelidae ja Cervidae sugukonna loomade paljundusmaterjali. Seepärast on asjakohane kehtestada sellist loomset paljundusmaterjali sisaldavate kõrte ja muude pakendite märgistamise ühtlustatud eeskirjad. Käesolevas määruses tuleks sätestada täiendavad eeskirjad muude peetavate maismaaloomade kui lehmade, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali jälgitavuse kohta.

| (24) | Määruse (EL) 2016/429 artiklis 159 on sätestatud veise-, lamba-, kitse-, sea- ja hobuseliikidesse kuuluvate peetavate loomade paljundusmaterjali teistesse liikmesriikidesse viimiseks loa andmise eeskirjad. Et need eeskirjad toimiksid, on vaja käesolevas määruses sätestada loomse paljundusmaterjali kogumise, tootmise, töötlemise, säilitamise ja veo üksikasjalikud eeskirjad; loomatervisenõuded neile peetavatele doonorloomadele, kellelt loomne paljundusmaterjal kogutakse, ja seoses nende loomade isoleerimise või karantiini paigutamisega; nõuded peetavate doonorloomade ja loomse paljundusmaterjali labori- ja muudele uuringutele ning selle loomse paljundusmaterjali kogumise, tootmise, töötlemise, säilitamise ja muude toimingute ning veo loomatervisenõuded. |
| --- | --- |

(24)

Määruse (EL) 2016/429 artiklis 159 on sätestatud veise-, lamba-, kitse-, sea- ja hobuseliikidesse kuuluvate peetavate loomade paljundusmaterjali teistesse liikmesriikidesse viimiseks loa andmise eeskirjad. Et need eeskirjad toimiksid, on vaja käesolevas määruses sätestada loomse paljundusmaterjali kogumise, tootmise, töötlemise, säilitamise ja veo üksikasjalikud eeskirjad; loomatervisenõuded neile peetavatele doonorloomadele, kellelt loomne paljundusmaterjal kogutakse, ja seoses nende loomade isoleerimise või karantiini paigutamisega; nõuded peetavate doonorloomade ja loomse paljundusmaterjali labori- ja muudele uuringutele ning selle loomse paljundusmaterjali kogumise, tootmise, töötlemise, säilitamise ja muude toimingute ning veo loomatervisenõuded.

| (25) | Lisaks olid direktiividega 88/407/EMÜ, 90/429/EMÜ ja 92/65/EMÜ teatavatel tingimustel ette nähtud erandid doonorveiste, -sigade, -lammaste ja -kitsede kontrollimiskohustusest nende loomade liikumisel seemendusjaamade vahel. Kuna sellised erandid vähendavad seemendusjaamu käitavate ettevõtjate menetluslikku ja majanduslikku koormust ning on loomatervise seisukohast põhjendatud, on asjakohane sellised erandid teatavatest heakskiidetud seemendusjaamade vahel liikuvate doonorveiste, -lammaste, -kitsede ja -sigade loomatervisenõuetest käesolevas määruses säilitada. |
| --- | --- |

(25)

Lisaks olid direktiividega 88/407/EMÜ, 90/429/EMÜ ja 92/65/EMÜ teatavatel tingimustel ette nähtud erandid doonorveiste, -sigade, -lammaste ja -kitsede kontrollimiskohustusest nende loomade liikumisel seemendusjaamade vahel. Kuna sellised erandid vähendavad seemendusjaamu käitavate ettevõtjate menetluslikku ja majanduslikku koormust ning on loomatervise seisukohast põhjendatud, on asjakohane sellised erandid teatavatest heakskiidetud seemendusjaamade vahel liikuvate doonorveiste, -lammaste, -kitsede ja -sigade loomatervisenõuetest käesolevas määruses säilitada.

| (26) | Uusimate teaduslike teadmiste põhjal ei kaasne ühe loomaliigi eri liiki paljundusmaterjali veoga ühes anumas loomse paljundusmaterjali saastumise riski, kui neid veetakse teatavatel tingimustel. Need tingimused hõlmavad vedu veoanuma füüsiliselt eraldatud lahtrites või topeltkottide süsteemi kasutamist, et kaitsta üht liiki kaupa teise eest. Seepärast on asjakohane sätestada käesolevas määruses eeskirjad, mis lubavad vedada ühe loomaliigi eri liiki paljundusmaterjali teatavatel tingimustel samas anumas. |
| --- | --- |

(26)

Uusimate teaduslike teadmiste põhjal ei kaasne ühe loomaliigi eri liiki paljundusmaterjali veoga ühes anumas loomse paljundusmaterjali saastumise riski, kui neid veetakse teatavatel tingimustel. Need tingimused hõlmavad vedu veoanuma füüsiliselt eraldatud lahtrites või topeltkottide süsteemi kasutamist, et kaitsta üht liiki kaupa teise eest. Seepärast on asjakohane sätestada käesolevas määruses eeskirjad, mis lubavad vedada ühe loomaliigi eri liiki paljundusmaterjali teatavatel tingimustel samas anumas.

| (27) | Nende anumate pitseerimine, millega loomset paljundusmaterjali veetakse heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtetest teistesse liikmesriikidesse või heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtetest riigisiseselt loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõtetesse ja loomse paljundusmaterjali säilituskeskustesse, tagab, et loomse paljundusmaterjali veo loomatervisenõudeid ei rikuta. Keskuse veterinaararst või loomse paljundusmaterjali ettevõtte eest vastutav veterinaararst, kelle nimi on märgitud selle ettevõtte heakskiidus, peaks tagama, et veoanumale paigaldatakse selline pitser. Loomse paljundusmaterjali saadetist sertifitseerival veterinaarjärelevalve ametnikul peaks olema võimalik see pitser veoanuma sisu kontrolliks avada ja veoanum hiljem uuesti pitseerida. Seda korda tuleks käesolevas määruses sätestatavates eeskirjades arvesse võtta. |
| --- | --- |

(27)

Nende anumate pitseerimine, millega loomset paljundusmaterjali veetakse heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtetest teistesse liikmesriikidesse või heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtetest riigisiseselt loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõtetesse ja loomse paljundusmaterjali säilituskeskustesse, tagab, et loomse paljundusmaterjali veo loomatervisenõudeid ei rikuta. Keskuse veterinaararst või loomse paljundusmaterjali ettevõtte eest vastutav veterinaararst, kelle nimi on märgitud selle ettevõtte heakskiidus, peaks tagama, et veoanumale paigaldatakse selline pitser. Loomse paljundusmaterjali saadetist sertifitseerival veterinaarjärelevalve ametnikul peaks olema võimalik see pitser veoanuma sisu kontrolliks avada ja veoanum hiljem uuesti pitseerida. Seda korda tuleks käesolevas määruses sätestatavates eeskirjades arvesse võtta.

| (28) | Direktiivis 89/556/EMÜ on sätestatud veiseembrüote liidusisese kaubanduse ja liitu importimise tingimused. Käesolevas määruses on siiski vaja sätestada ka veiste ootsüütide ja munasarjade liidusisese liikumise eeskirjad. |
| --- | --- |

(28)

Direktiivis 89/556/EMÜ on sätestatud veiseembrüote liidusisese kaubanduse ja liitu importimise tingimused. Käesolevas määruses on siiski vaja sätestada ka veiste ootsüütide ja munasarjade liidusisese liikumise eeskirjad.

| (29) | Enne määruse (EL) 2016/429 vastuvõtmist kehtinud liidu õigusaktides ja nimetatud määruses sätestati spermaga kauplemise eeskirjad, mis hõlmasid olukordi, kus saadetise iga doos koosneb ühe konkreetse doonori ejakulaatidest. Ent kuna mitme doonori segusperma võib suurendada viljakust ja sellist spermat kasutatakse sageli, tuleks käesolevas määruses sätestada veiste, sigade, lammaste ja kitsede segusperma liikumise eeskirjad, tingimusel et sperma segamine toimub ainult ühes seemendusjaamas, kus sperma koguti, ning et igale segusperma kõrrele või muule pakendile kantud märgistus võimaldab jälgida kõigi doonorloomade individuaalseid identifitseerimisnumbreid. Lisaks peaks ettevõtja kehtestama segusperma töötlemise menetlused ja tema arvestus peaks sisaldama teavet sellise sperma liikumise kohta seemendusjaamast välja. |
| --- | --- |

(29)

Enne määruse (EL) 2016/429 vastuvõtmist kehtinud liidu õigusaktides ja nimetatud määruses sätestati spermaga kauplemise eeskirjad, mis hõlmasid olukordi, kus saadetise iga doos koosneb ühe konkreetse doonori ejakulaatidest. Ent kuna mitme doonori segusperma võib suurendada viljakust ja sellist spermat kasutatakse sageli, tuleks käesolevas määruses sätestada veiste, sigade, lammaste ja kitsede segusperma liikumise eeskirjad, tingimusel et sperma segamine toimub ainult ühes seemendusjaamas, kus sperma koguti, ning et igale segusperma kõrrele või muule pakendile kantud märgistus võimaldab jälgida kõigi doonorloomade individuaalseid identifitseerimisnumbreid. Lisaks peaks ettevõtja kehtestama segusperma töötlemise menetlused ja tema arvestus peaks sisaldama teavet sellise sperma liikumise kohta seemendusjaamast välja.

| (30) | Direktiivi 92/65/EMÜ artiklis 13 on sätestatud eeskirjad, mis käsitlevad kauplemist selle direktiivi A või B lisas loetletud taudidele vastuvõtlike liikide loomade sperma, munarakkude ja embrüotega, mis saadetakse selle direktiivi C lisa kohaselt heaks kiidetud asutustesse, instituutidesse või keskustesse või sealt välja. Kõnealuse direktiivi E lisas on esitatud loomatervisesertifikaadi näidis asjaomaste toodetega kauplemiseks, mis peaks sellise sperma, munarakkude või embrüote saadetistega kaasas olema. Määruse (EL) 2016/429 artiklites 95 ja 137 on kasutatud mõistet „kinnine ettevõte“, mis on samaväärne direktiivi 92/65/EMÜ artikli 2 lõike 1 punktis c määratletud „heakskiidetud asutuse, instituudi või keskusega“. Arvestades, et heakskiidetud asutused, instituudid ja keskused vahetavad praegu loomade geneetilist materjali, on vaja sellise liidusisese liikumise võimalus käesolevas määruses säilitada. Seepärast on asjakohane käesolevas määruses sätestada kinnistes ettevõtetes peetavate maismaaloomade paljundusmaterjali teistesse liikmesriikidesse viimise loomatervisenõuded. Käesoleva määrusega tuleks seega anda kinniseid ettevõtteid käitavatele ettevõtjatele võimalus viia neis ettevõtetes peetavatelt loomadelt kogutud paljundusmaterjali saadetisi teistesse liikmesriikidesse, ilma et selleks oleks vaja täiendavat heakskiitmist loomse paljundusmaterjali ettevõttena. Kinnise ettevõttena heakskiitmise ranged loomatervisenõuded, loomade kontrollitud majandamine neis ettevõtetes, seire erinõuded ja loomse paljundusmaterjali saadetiste sihtotstarbeline viimine teise kinnisesse ettevõttesse peaksid olema piisavad tagatised loomataudide leviku ennetamiseks. |
| --- | --- |

(30)

Direktiivi 92/65/EMÜ artiklis 13 on sätestatud eeskirjad, mis käsitlevad kauplemist selle direktiivi A või B lisas loetletud taudidele vastuvõtlike liikide loomade sperma, munarakkude ja embrüotega, mis saadetakse selle direktiivi C lisa kohaselt heaks kiidetud asutustesse, instituutidesse või keskustesse või sealt välja. Kõnealuse direktiivi E lisas on esitatud loomatervisesertifikaadi näidis asjaomaste toodetega kauplemiseks, mis peaks sellise sperma, munarakkude või embrüote saadetistega kaasas olema. Määruse (EL) 2016/429 artiklites 95 ja 137 on kasutatud mõistet „kinnine ettevõte“, mis on samaväärne direktiivi 92/65/EMÜ artikli 2 lõike 1 punktis c määratletud „heakskiidetud asutuse, instituudi või keskusega“. Arvestades, et heakskiidetud asutused, instituudid ja keskused vahetavad praegu loomade geneetilist materjali, on vaja sellise liidusisese liikumise võimalus käesolevas määruses säilitada. Seepärast on asjakohane käesolevas määruses sätestada kinnistes ettevõtetes peetavate maismaaloomade paljundusmaterjali teistesse liikmesriikidesse viimise loomatervisenõuded. Käesoleva määrusega tuleks seega anda kinniseid ettevõtteid käitavatele ettevõtjatele võimalus viia neis ettevõtetes peetavatelt loomadelt kogutud paljundusmaterjali saadetisi teistesse liikmesriikidesse, ilma et selleks oleks vaja täiendavat heakskiitmist loomse paljundusmaterjali ettevõttena. Kinnise ettevõttena heakskiitmise ranged loomatervisenõuded, loomade kontrollitud majandamine neis ettevõtetes, seire erinõuded ja loomse paljundusmaterjali saadetiste sihtotstarbeline viimine teise kinnisesse ettevõttesse peaksid olema piisavad tagatised loomataudide leviku ennetamiseks.

| (31) | Määruse (EL) 2016/429 artiklis 162 on sätestatud eeskirjad miinimumteabe kohta, mida peavad sisaldama veise-, sea-, lamba-, kitse- ja hobuseliikidesse kuuluvate peetavate maismaaloomade paljundusmaterjali liikmesriikidevahelise liikumise loomatervisesertifikaadid. Seepärast tuleks käesolevas määruses kindlaks määrata üksikasjalik teave, mida sellised sertifikaadid peaksid sisaldama. |
| --- | --- |

(31)

Määruse (EL) 2016/429 artiklis 162 on sätestatud eeskirjad miinimumteabe kohta, mida peavad sisaldama veise-, sea-, lamba-, kitse- ja hobuseliikidesse kuuluvate peetavate maismaaloomade paljundusmaterjali liikmesriikidevahelise liikumise loomatervisesertifikaadid. Seepärast tuleks käesolevas määruses kindlaks määrata üksikasjalik teave, mida sellised sertifikaadid peaksid sisaldama.

| (32) | Määruse (EL) 2016/429 artiklis 163 on sätestatud, et ettevõtjad peaksid oma päritoluriigi pädevat asutust veise-, sea-, lamba-, kitse- ja hobuseliikidesse kuuluvate peetavate maismaaloomade paljundusmaterjali kavandatud viimisest teise liikmesriiki eelnevalt teavitama ja esitama kogu vajaliku teabe, mis võimaldab sellel pädeval asutusel teavitada loomse paljundusmaterjali liikumisest sihtliikmesriigi pädevat asutust. Seepärast on vaja käesolevas määruses sätestada üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad ettevõtjatepoolse eelneva teavitamise nõudeid, sellistest liikumistest teavitamiseks vajalikku teavet ja erakorralisi toiminguid selliseks teavitamiseks. |
| --- | --- |

(32)

Määruse (EL) 2016/429 artiklis 163 on sätestatud, et ettevõtjad peaksid oma päritoluriigi pädevat asutust veise-, sea-, lamba-, kitse- ja hobuseliikidesse kuuluvate peetavate maismaaloomade paljundusmaterjali kavandatud viimisest teise liikmesriiki eelnevalt teavitama ja esitama kogu vajaliku teabe, mis võimaldab sellel pädeval asutusel teavitada loomse paljundusmaterjali liikumisest sihtliikmesriigi pädevat asutust. Seepärast on vaja käesolevas määruses sätestada üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad ettevõtjatepoolse eelneva teavitamise nõudeid, sellistest liikumistest teavitamiseks vajalikku teavet ja erakorralisi toiminguid selliseks teavitamiseks.

| (33) | Määruse (EL) 2016/429 artikli 163 lõikes 2 on sätestatud, et kui loomse paljundusmaterjali saadetised on kavas viia teistesse liikmesriikidesse, tuleks teavitamiseks kasutada süsteemi TRACES. TRACES on komisjoni otsustes 2003/24/EÜ (9) ja 2004/292/EÜ (10) sätestatud ühtne veterinaariaalane elektrooniline süsteem. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/625 (11) artikliga 131 on ette nähtud TRACESi funktsioone hõlmava ametliku kontrolli teabehaldussüsteemi (IMSOC) väljatöötamine. Seepärast tuleks käesolevas määruses viidata TRACESi asemel IMSOCile. |
| --- | --- |

(33)

Määruse (EL) 2016/429 artikli 163 lõikes 2 on sätestatud, et kui loomse paljundusmaterjali saadetised on kavas viia teistesse liikmesriikidesse, tuleks teavitamiseks kasutada süsteemi TRACES. TRACES on komisjoni otsustes 2003/24/EÜ (9) ja 2004/292/EÜ (10) sätestatud ühtne veterinaariaalane elektrooniline süsteem. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/625 (11) artikliga 131 on ette nähtud TRACESi funktsioone hõlmava ametliku kontrolli teabehaldussüsteemi (IMSOC) väljatöötamine. Seepärast tuleks käesolevas määruses viidata TRACESi asemel IMSOCile.

| (34) | Määruse (EL) 2016/429 artiklis 165 on sätestatud, et sihtkoha pädev asutus võib päritolukoha pädeva asutuse nõusolekul lubada loomse paljundusmaterjali toomist sihtliikmesriigi territooriumile teaduslikel eesmärkidel, kui selline liikumine ei vasta loomse paljundusmaterjali liikumise standardnõuetele. Sellise liikumise võimaldamiseks on asjakohane sätestada käesolevas määruses eeskirjad, mille kohaselt pädevad asutused teevad erandeid loomse paljundusmaterjali liikmesriikidevahelise teaduslikel eesmärkidel liikumise suhtes. |
| --- | --- |

(34)

Määruse (EL) 2016/429 artiklis 165 on sätestatud, et sihtkoha pädev asutus võib päritolukoha pädeva asutuse nõusolekul lubada loomse paljundusmaterjali toomist sihtliikmesriigi territooriumile teaduslikel eesmärkidel, kui selline liikumine ei vasta loomse paljundusmaterjali liikumise standardnõuetele. Sellise liikumise võimaldamiseks on asjakohane sätestada käesolevas määruses eeskirjad, mille kohaselt pädevad asutused teevad erandeid loomse paljundusmaterjali liikmesriikidevahelise teaduslikel eesmärkidel liikumise suhtes.

| (35) | Liikmesriigi geenipangal on oluline roll üksnes selles liikmesriigis peetavate eriliste loomapopulatsioonide geneetilise materjali säilitamisel. Selliste liikmesriikide geenipankade eesmärk on loomade geneetiliste ressursside ex situ säilitamine ja säästev kasutamine. Liikmesriikide geenipankades säilitatav loomne paljundusmaterjal on sageli teadmata loomaterviseseisundiga või kogutud, toodetud, töödeldud ja säilitatud teistsuguste loomatervisenõuete kohaselt, kui praegu liidu ja siseriiklike õigusaktidega kooskõlas kehtivad nõuded. Kuna sellisel loomsel paljundusmaterjalil on eriline väärtus, sest see on sageli Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1012 (12) artikli 2 punktis 24 määratletud ohustatud tõugude geneetiline materjal või loomse paljundusmaterjali kogumisest alates väljasurnud tõugude geneetiline materjal, ja liikmesriigid on ilmutanud huvi sellise loomse paljundusmaterjali omavahelise vahetamise vastu, tuleks käesolevas määruses sätestada eritingimused, mille kohaselt pädevad asutused teevad erandeid liikmesriikide geenipankades säilitatava loomse paljundusmaterjali teistesse liikmesriikidesse viimise suhtes. Käesolevas määruses tuleks üldiselt sätestada tingimused selle loomse paljundusmaterjali liikumiseks eri liikmesriikide geenipankade vahel, samal ajal kui eeskirjad, mis käsitlevad liikmesriikide geenipankade loomse paljundusmaterjali riigisisest jaotamist ettevõtjatele, tuleks jätta liikmesriikide pädevate asutuste kehtestada. Erilist tähelepanu tuleks pöörata ka sellise liikumise loomatervisenõuetele, mille raames võidakse nõuda uuringute tegemist teatavate taudide suhtes. |
| --- | --- |

(35)

Liikmesriigi geenipangal on oluline roll üksnes selles liikmesriigis peetavate eriliste loomapopulatsioonide geneetilise materjali säilitamisel. Selliste liikmesriikide geenipankade eesmärk on loomade geneetiliste ressursside ex situ säilitamine ja säästev kasutamine. Liikmesriikide geenipankades säilitatav loomne paljundusmaterjal on sageli teadmata loomaterviseseisundiga või kogutud, toodetud, töödeldud ja säilitatud teistsuguste loomatervisenõuete kohaselt, kui praegu liidu ja siseriiklike õigusaktidega kooskõlas kehtivad nõuded. Kuna sellisel loomsel paljundusmaterjalil on eriline väärtus, sest see on sageli Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1012 (12) artikli 2 punktis 24 määratletud ohustatud tõugude geneetiline materjal või loomse paljundusmaterjali kogumisest alates väljasurnud tõugude geneetiline materjal, ja liikmesriigid on ilmutanud huvi sellise loomse paljundusmaterjali omavahelise vahetamise vastu, tuleks käesolevas määruses sätestada eritingimused, mille kohaselt pädevad asutused teevad erandeid liikmesriikide geenipankades säilitatava loomse paljundusmaterjali teistesse liikmesriikidesse viimise suhtes. Käesolevas määruses tuleks üldiselt sätestada tingimused selle loomse paljundusmaterjali liikumiseks eri liikmesriikide geenipankade vahel, samal ajal kui eeskirjad, mis käsitlevad liikmesriikide geenipankade loomse paljundusmaterjali riigisisest jaotamist ettevõtjatele, tuleks jätta liikmesriikide pädevate asutuste kehtestada. Erilist tähelepanu tuleks pöörata ka sellise liikumise loomatervisenõuetele, mille raames võidakse nõuda uuringute tegemist teatavate taudide suhtes.

| (36) | Käesolevas määruses osutatakse komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2018/1882 (13) ja komisjoni delegeeritud määrustele (EL) 2019/2035, (14) (EL) 2020/689 (15) ja (EL) 2020/688 (16), mis võeti samuti vastu määruse (EL) 2016/429 alusel. Viited neile määrustele on vajalikud, sest neis on sätestatud seiret, likvideerimisprogramme ja taudivaba staatust, identifitseerimist ja registreerimist, jälgitavust ning liidusisest liikumist ja liitu sisenemist käsitlevad nõuded ja eeskirjad, mida kohaldatakse ka loomset paljundusmaterjali tootvate doonorloomade suhtes. |
| --- | --- |

(36)

Käesolevas määruses osutatakse komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2018/1882 (13) ja komisjoni delegeeritud määrustele (EL) 2019/2035, (14) (EL) 2020/689 (15) ja (EL) 2020/688 (16), mis võeti samuti vastu määruse (EL) 2016/429 alusel. Viited neile määrustele on vajalikud, sest neis on sätestatud seiret, likvideerimisprogramme ja taudivaba staatust, identifitseerimist ja registreerimist, jälgitavust ning liidusisest liikumist ja liitu sisenemist käsitlevad nõuded ja eeskirjad, mida kohaldatakse ka loomset paljundusmaterjali tootvate doonorloomade suhtes.

| (37) | Selleks et määrusega (EL) 2016/429 alates 21. aprillist 2021 kehtetuks tunnistatud direktiivide 88/407/EMÜ, 89/556/EMÜ, 90/429/EMÜ ja 92/65/EMÜ kohaselt vastu võetud õigusaktide alusel heakskiidetud seemendusjaamad või säilituskeskused või embrüokogumis- või -tootmisrühmad, kes tegelevad loomse paljundusmaterjali kogumise, tootmise, töötlemise, säilitamise ja veoga, saaksid uuele õigusraamistikule tõrgeteta üle minna, tuleks nad arvata käesoleva määruse kohaselt heakskiidetuks. Liikmesriigid peaksid tagama, et need ettevõtjad järgivad kõiki käesolevas määruses sätestatud eeskirju, ja nõudma neilt eelkõige korrapäraste riskipõhiste ametlike kontrollide tegemist. Eeskirjade mittejärgimise korral peaksid pädevad asutused tagama, et need ettevõtjad võtavad vajalikud meetmed eeskirjade rikkumise heastamiseks, ning nende heakskiidu vajaduse korral peatama või tühistama. |
| --- | --- |

(37)

Selleks et määrusega (EL) 2016/429 alates 21. aprillist 2021 kehtetuks tunnistatud direktiivide 88/407/EMÜ, 89/556/EMÜ, 90/429/EMÜ ja 92/65/EMÜ kohaselt vastu võetud õigusaktide alusel heakskiidetud seemendusjaamad või säilituskeskused või embrüokogumis- või -tootmisrühmad, kes tegelevad loomse paljundusmaterjali kogumise, tootmise, töötlemise, säilitamise ja veoga, saaksid uuele õigusraamistikule tõrgeteta üle minna, tuleks nad arvata käesoleva määruse kohaselt heakskiidetuks. Liikmesriigid peaksid tagama, et need ettevõtjad järgivad kõiki käesolevas määruses sätestatud eeskirju, ja nõudma neilt eelkõige korrapäraste riskipõhiste ametlike kontrollide tegemist. Eeskirjade mittejärgimise korral peaksid pädevad asutused tagama, et need ettevõtjad võtavad vajalikud meetmed eeskirjade rikkumise heastamiseks, ning nende heakskiidu vajaduse korral peatama või tühistama.

| (38) | Selleks et tagada tõrgeteta üleminek enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva kogutud ja toodetud loomse paljundusmaterjali puhul, tuleks kõrsi ja muid pakendeid, mida kõnealuste sperma, ootsüütide ja embrüote – olenemata sellest, kas need on jagatud üksikannusteks või mitte – paigutamiseks, säilitamiseks ja veoks kasutatakse ning mis on märgistatud enne 21. aprilli 2021 direktiivide 88/407/EMÜ, 89/556/EMÜ, 90/429/EMÜ ja 92/65/EMÜ alusel vastu võetud õigusaktide kohaselt, käsitada käesoleva määruse kohaselt märgistatuna ja liikmesriikidevahelise liikumise tingimustele vastavatena. |
| --- | --- |

(38)

Selleks et tagada tõrgeteta üleminek enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva kogutud ja toodetud loomse paljundusmaterjali puhul, tuleks kõrsi ja muid pakendeid, mida kõnealuste sperma, ootsüütide ja embrüote – olenemata sellest, kas need on jagatud üksikannusteks või mitte – paigutamiseks, säilitamiseks ja veoks kasutatakse ning mis on märgistatud enne 21. aprilli 2021 direktiivide 88/407/EMÜ, 89/556/EMÜ, 90/429/EMÜ ja 92/65/EMÜ alusel vastu võetud õigusaktide kohaselt, käsitada käesoleva määruse kohaselt märgistatuna ja liikmesriikidevahelise liikumise tingimustele vastavatena.

| (39) | Kooskõlas määruse (EL) 2016/429 kohaldamise alguskuupäevaga tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 21. aprillist 2021, |
| --- | --- |

(39)

Kooskõlas määruse (EL) 2016/429 kohaldamise alguskuupäevaga tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 21. aprillist 2021,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I OSA

REGULEERIMISESE, KOHALDAMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1.   Käesoleva määrusega täiendatakse määruses (EL) 2016/429 sätestatud eeskirju seoses registreeritud ja heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtete ning teatavate peetavate maismaaloomade paljundusmaterjali liidusisese liikumise jälgitavus- ja loomatervisnõuetega.

2.   II osa 1. peatükis sätestatakse sellistele veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõtetele heakskiidu andmise nõuded, kust nimetatud loomade paljundusmaterjali teise liikmesriiki viiakse, ja need käsitlevad järgmist:

| a) | karantiin, isolatsioon ja muud bioturvameetmed; |
| --- | --- |

a)

karantiin, isolatsioon ja muud bioturvameetmed;

| b) | jälgimisnõuded; |
| --- | --- |

b)

jälgimisnõuded;

| c) | rajatised ja töövahendid; |
| --- | --- |

c)

rajatised ja töövahendid;

| d) | loomse paljundusmaterjali ettevõtete tegevuse jaoks töötajate ja veterinaararstide suhtes sätestatud vastutus, pädevus ja eriväljaõpe; |
| --- | --- |

d)

loomse paljundusmaterjali ettevõtete tegevuse jaoks töötajate ja veterinaararstide suhtes sätestatud vastutus, pädevus ja eriväljaõpe;

| e) | loomse paljundusmaterjali ettevõtteid heaks kiitva pädeva asutuse vastutus; |
| --- | --- |

e)

loomse paljundusmaterjali ettevõtteid heaks kiitva pädeva asutuse vastutus;

| f) | erieeskirjad nende loomse paljundusmaterjali ettevõtete tegevuse lõpetamise kohta. |
| --- | --- |

f)

erieeskirjad nende loomse paljundusmaterjali ettevõtete tegevuse lõpetamise kohta.

3.   II osa 2. peatükis sätestatakse nõuded, mis käsitlevad järgmist:

| a) | teave, mille pädev asutus peab kandma registreeritud loomse paljundusmaterjali ettevõtete registrisse; |
| --- | --- |

a)

teave, mille pädev asutus peab kandma registreeritud loomse paljundusmaterjali ettevõtete registrisse;

| b) | teave, mille pädev asutus peab kandma heakskiidetud veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõtete registrisse, ning eeskirjad selle registri avalikkusele kättesaadavuse kohta, kui nende loomade paljundusmaterjal liigub liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

b)

teave, mille pädev asutus peab kandma heakskiidetud veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõtete registrisse, ning eeskirjad selle registri avalikkusele kättesaadavuse kohta, kui nende loomade paljundusmaterjal liigub liikmesriikide vahel.

4.   II osa 3. peatükis sätestatakse:

| a) | heakskiidetud veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõtteid käitavate ettevõtjate arvestuse pidamise kohustusi käsitlevad eeskirjad ning sellises ettevõttes kogutud, toodetud või töödeldud loomse paljundusmaterjali kohta ettevõtte tegevuse lõpetamise järgse arvestuse pidamise nõuded; |
| --- | --- |

a)

heakskiidetud veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõtteid käitavate ettevõtjate arvestuse pidamise kohustusi käsitlevad eeskirjad ning sellises ettevõttes kogutud, toodetud või töödeldud loomse paljundusmaterjali kohta ettevõtte tegevuse lõpetamise järgse arvestuse pidamise nõuded;

| b) | järgmiste loomade paljundusmaterjali jälgitavuse nõuded:






  i) | veised, sead, lambad, kitsed ja hobuslased; |
| --- | --- | --- |

b)

järgmiste loomade paljundusmaterjali jälgitavuse nõuded:

i)

veised, sead, lambad, kitsed ja hobuslased;

| ii) | koerad (Canis lupus familiaris) ja kassid (Felis silvestris catus); |
| --- | --- |

ii)

koerad (Canis lupus familiaris) ja kassid (Felis silvestris catus);

| iii) | kinnistes ettevõtetes peetavad muud maismaaloomad kui veised, sead, kitsed, lambad ja hobuslased; |
| --- | --- |

iii)

kinnistes ettevõtetes peetavad muud maismaaloomad kui veised, sead, kitsed, lambad ja hobuslased;

| iv) | Camelidae ja Cervidae sugukonna loomad. |
| --- | --- |

iv)

Camelidae ja Cervidae sugukonna loomad.

5.   III osa 1. peatükis sätestatakse veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali liikmesriikidevahelise liikumise loomatervisenõuded, sealhulgas asjaomased erandid, määrates kindlaks:

| a) | eeskirjad loomse paljundusmaterjali kogumise, tootmise, töötlemise ja säilitamise kohta heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtetes; |
| --- | --- |

a)

eeskirjad loomse paljundusmaterjali kogumise, tootmise, töötlemise ja säilitamise kohta heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtetes;

| b) | loomse paljundusmaterjali kogumiseks kasutatud doonorloomade loomatervisenõuded ja nende loomade isoleerimise või karantiini paigutamise loomatervisenõuded; |
| --- | --- |

b)

loomse paljundusmaterjali kogumiseks kasutatud doonorloomade loomatervisenõuded ja nende loomade isoleerimise või karantiini paigutamise loomatervisenõuded;

| c) | doonorloomade ja loomse paljundusmaterjali labori- ja muud uuringud; |
| --- | --- |

c)

doonorloomade ja loomse paljundusmaterjali labori- ja muud uuringud;

| d) | loomse paljundusmaterjali kogumise, tootmise, töötlemise, säilitamise ja muude toimingute ning veo loomatervisenõuded. |
| --- | --- |

d)

loomse paljundusmaterjali kogumise, tootmise, töötlemise, säilitamise ja muude toimingute ning veo loomatervisenõuded.

6.   III osa 2. peatükis sätestatakse veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali liikmesriikidevahelise liikumise suhtes:

| a) | loomatervise sertifikaatide väljaandmise eeskirjad; |
| --- | --- |

a)

loomatervise sertifikaatide väljaandmise eeskirjad;

| b) | loomatervise sertifikaatides nõutav teave; |
| --- | --- |

b)

loomatervise sertifikaatides nõutav teave;

| c) | ettevõtja deklaratsiooniga seotud nõuded; |
| --- | --- |

c)

ettevõtja deklaratsiooniga seotud nõuded;

| d) | teavitamisnõuded. |
| --- | --- |

d)

teavitamisnõuded.

7.   III osa 3. peatükis sätestatakse järgmiste loomade paljundusmaterjali liikmesriikidevahelise liikumise loomatervise-, sertifitseerimis- ja teavitamisnõuded:

| a) | koerad ja kassid; |
| --- | --- |

a)

koerad ja kassid;

| b) | kinnistes ettevõtetes peetavad muud maismaaloomad kui veised, sead, kitsed, lambad ja hobuslased; |
| --- | --- |

b)

kinnistes ettevõtetes peetavad muud maismaaloomad kui veised, sead, kitsed, lambad ja hobuslased;

| c) | Camelidae ja Cervidae sugukonna loomad. |
| --- | --- |

c)

Camelidae ja Cervidae sugukonna loomad.

8.   III osa 4. peatükis sätestatakse eeskirjad, mille kohaselt pädevad asutused teevad erandeid teaduslikel eesmärkidel kasutatava ja geenipankades säilitatava loomse paljundusmaterjali liikmesriikidevahelise liikumise suhtes.

9.   IV osas sätestatakse teatavad direktiividega 88/407/EMÜ, 89/556/EMÜ, 90/429/EMÜ ja 92/65/EMÜ seotud üleminekumeetmed, mis käsitlevad järgmist:

| a) | seemendusjaamade, sperma säilituskeskuste, embrüokogumisrühmade ja embrüotootmisrühmade heakskiitmine; |
| --- | --- |

a)

seemendusjaamade, sperma säilituskeskuste, embrüokogumisrühmade ja embrüotootmisrühmade heakskiitmine;

| b) | kõrte ja muude sperma, ootsüütide või embrüote paigutamiseks, säilitamiseks ja veoks kasutatavate pakendite märgistamine. |
| --- | --- |

b)

kõrte ja muude sperma, ootsüütide või embrüote paigutamiseks, säilitamiseks ja veoks kasutatavate pakendite märgistamine.

10.   Käesolevat määrust ei kohaldata metsloomade paljundusmaterjali suhtes.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse lisaks rakendusmääruse (EL) 2018/1882 artiklis 1 sätestatud mõistetele järgmisi mõisteid:

| 1) | „registreeritud loomse paljundusmaterjali ettevõte“ – loomse paljundusmaterjali ettevõte, mis ei ole heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõte ja mille pädev asutus on registreerinud määruse (EL) 2016/429 artikli 93 esimese lõigu punkti a kohaselt; |
| --- | --- |

1)

„registreeritud loomse paljundusmaterjali ettevõte“ – loomse paljundusmaterjali ettevõte, mis ei ole heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõte ja mille pädev asutus on registreerinud määruse (EL) 2016/429 artikli 93 esimese lõigu punkti a kohaselt;

| 2) | „heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõte“ – määruse (EL) 2016/429 artikli 97 kohaselt heaks kiidetud seemendusjaam, embrüokogumisrühm, embrüotootmisrühm, loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõte või loomse paljundusmaterjali säilituskeskus; |
| --- | --- |

2)

„heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõte“ – määruse (EL) 2016/429 artikli 97 kohaselt heaks kiidetud seemendusjaam, embrüokogumisrühm, embrüotootmisrühm, loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõte või loomse paljundusmaterjali säilituskeskus;

| 3) | „veis“ või „veiseliikidesse kuuluv loom“ – perekonda Bison, Bos (sh alamperekonda Bos, Bibos, Novibos ja Poephagus) või Bubalus (sh alamperekonda Anoa) kuuluv kabiloom või nende perekondade loomaliikide ristamisel saadud järglane; |
| --- | --- |

3)

„veis“ või „veiseliikidesse kuuluv loom“ – perekonda Bison, Bos (sh alamperekonda Bos, Bibos, Novibos ja Poephagus) või Bubalus (sh alamperekonda Anoa) kuuluv kabiloom või nende perekondade loomaliikide ristamisel saadud järglane;

Bison

Bos

Bos

Bibos

Novibos

Poephagus

Bubalus

Anoa

| 4) | „siga“ või „sealiiki kuuluv loom“ – liiki Sus scrofa kuuluv kabiloom; |
| --- | --- |

4)

„siga“ või „sealiiki kuuluv loom“ – liiki Sus scrofa kuuluv kabiloom;

Sus scrofa

| 5) | „lammas“ või „lambaliikidesse kuuluv loom“ – perekonda Ovis kuuluv kabiloom või selle perekonna loomaliikide ristamisel saadud järglane; |
| --- | --- |

5)

„lammas“ või „lambaliikidesse kuuluv loom“ – perekonda Ovis kuuluv kabiloom või selle perekonna loomaliikide ristamisel saadud järglane;

Ovis

| 6) | „kits“ või „kitseliikidesse kuuluv loom“ – perekonda Capra kuuluv kabiloom või selle perekonna loomaliikide ristamisel saadud järglane; |
| --- | --- |

6)

„kits“ või „kitseliikidesse kuuluv loom“ – perekonda Capra kuuluv kabiloom või selle perekonna loomaliikide ristamisel saadud järglane;

Capra

| 7) | „hobuslane“ või „hobuseliikidesse kuuluv loom“ – perekonda Equus (sh hobused, eeslid ja sebrad) kuuluv kabjaline või selle perekonna loomaliikide ristamisel saadud järglane; |
| --- | --- |

7)

„hobuslane“ või „hobuseliikidesse kuuluv loom“ – perekonda Equus (sh hobused, eeslid ja sebrad) kuuluv kabjaline või selle perekonna loomaliikide ristamisel saadud järglane;

Equus

| 8) | „loomatervise sertifikaat“ – dokument, mille päritoluliikmesriigi pädev asutus on määruse (EL) 2016/429 artikli 161 lõike 4 kohaselt välja andnud loomse paljundusmaterjali saadetise viimiseks selle sihtkohta; |
| --- | --- |

8)

„loomatervise sertifikaat“ – dokument, mille päritoluliikmesriigi pädev asutus on määruse (EL) 2016/429 artikli 161 lõike 4 kohaselt välja andnud loomse paljundusmaterjali saadetise viimiseks selle sihtkohta;

| 9) | „ettevõtja deklaratsioon“ – dokument, mille ettevõtja on artiklite 32 ja 46 kohaselt välja andnud loomse paljundusmaterjali saadetise viimiseks selle sihtkohta; |
| --- | --- |

9)

„ettevõtja deklaratsioon“ – dokument, mille ettevõtja on artiklite 32 ja 46 kohaselt välja andnud loomse paljundusmaterjali saadetise viimiseks selle sihtkohta;

| 10) | „geenipank“ – loomade geneetilise materjali hoidla peetavate maismaaloomade geneetiliste ressursside ex situ säilitamiseks ja säästvaks kasutamiseks, mida peab vastuvõttev asutus, keda pädev asutus on nende ülesannete täitmiseks volitanud või tunnustanud; |
| --- | --- |

10)

„geenipank“ – loomade geneetilise materjali hoidla peetavate maismaaloomade geneetiliste ressursside ex situ säilitamiseks ja säästvaks kasutamiseks, mida peab vastuvõttev asutus, keda pädev asutus on nende ülesannete täitmiseks volitanud või tunnustanud;

ex situ

| 11) | „seemendusjaam“ – loomse paljundusmaterjali ettevõte, mille pädev asutus on artikli 4 kohaselt heaks kiitnud teise liikmesriiki viidava veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste sperma kogumiseks, töötlemiseks, säilitamiseks ja veoks; |
| --- | --- |

11)

„seemendusjaam“ – loomse paljundusmaterjali ettevõte, mille pädev asutus on artikli 4 kohaselt heaks kiitnud teise liikmesriiki viidava veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste sperma kogumiseks, töötlemiseks, säilitamiseks ja veoks;

| 12) | „embrüokogumisrühm“ – spetsialistide rühmast või üksusest koosnev loomse paljundusmaterjali ettevõte, mille pädev asutus on artikli 4 kohaselt heaks kiitnud teise liikmesriiki viidavate veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste in vivo saadud embrüote kogumiseks, töötlemiseks, säilitamiseks ja veoks; |
| --- | --- |

12)

„embrüokogumisrühm“ – spetsialistide rühmast või üksusest koosnev loomse paljundusmaterjali ettevõte, mille pädev asutus on artikli 4 kohaselt heaks kiitnud teise liikmesriiki viidavate veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste in vivo saadud embrüote kogumiseks, töötlemiseks, säilitamiseks ja veoks;

in vivo

| 13) | „embrüotootmisrühm“ – spetsialistide rühmast või üksusest koosnev loomse paljundusmaterjali ettevõte, mille pädev asutus on artikli 4 kohaselt heaks kiitnud teise liikmesriiki viidavate veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste ootsüütide kogumiseks, töötlemiseks, säilitamiseks ja veoks ning nende loomade embrüote in vitro tootmiseks – vajaduse korral säilitatud spermaga –, säilitamiseks ja veoks; |
| --- | --- |

13)

„embrüotootmisrühm“ – spetsialistide rühmast või üksusest koosnev loomse paljundusmaterjali ettevõte, mille pädev asutus on artikli 4 kohaselt heaks kiitnud teise liikmesriiki viidavate veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste ootsüütide kogumiseks, töötlemiseks, säilitamiseks ja veoks ning nende loomade embrüote in vitro tootmiseks – vajaduse korral säilitatud spermaga –, säilitamiseks ja veoks;

in vitro

| 14) | „sperma“ – looma või loomade muutmata, töödeldud või lahjendatud ejakulaat; |
| --- | --- |

14)

„sperma“ – looma või loomade muutmata, töödeldud või lahjendatud ejakulaat;

| 15) | „ootsüüdid“ – ootidogeneesi haploidsed staadiumid, sealhulgas sekundaarsed ootsüüdid ja munarakud; |
| --- | --- |

15)

„ootsüüdid“ – ootidogeneesi haploidsed staadiumid, sealhulgas sekundaarsed ootsüüdid ja munarakud;

| 16) | „embrüo“ – looma varajane arenemisjärk, mil seda on võimalik siirdada vastuvõtvasse emaslooma; |
| --- | --- |

16)

„embrüo“ – looma varajane arenemisjärk, mil seda on võimalik siirdada vastuvõtvasse emaslooma;

| 17) | „loomse paljundusmaterjali saadetis“ – ühest heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõttest lähetatav ja ühe loomatervise sertifikaadiga hõlmatud sperma, ootsüütide, in vivo saadud embrüote või in vitro toodetud embrüote kogus; |
| --- | --- |

17)

„loomse paljundusmaterjali saadetis“ – ühest heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõttest lähetatav ja ühe loomatervise sertifikaadiga hõlmatud sperma, ootsüütide, in vivo saadud embrüote või in vitro toodetud embrüote kogus;

in vivo

in vitro

| 18) | „loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõte“ – loomse paljundusmaterjali ettevõte, mille pädev asutus on artikli 4 kohaselt heaks kiitnud teise liikmesriiki viidavate ühe või mitme veise-, sea-, lamba-, kitse- või hobuseliigi spermakoguste, ootsüütide või embrüote või loomse paljundusmaterjali liikide või eri loomaliikide paljundusmaterjalide mis tahes kombinatsiooni töötlemiseks, sealhulgas vajaduse korral sperma sooliseks sorteerimiseks, ja säilitamiseks; |
| --- | --- |

18)

„loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõte“ – loomse paljundusmaterjali ettevõte, mille pädev asutus on artikli 4 kohaselt heaks kiitnud teise liikmesriiki viidavate ühe või mitme veise-, sea-, lamba-, kitse- või hobuseliigi spermakoguste, ootsüütide või embrüote või loomse paljundusmaterjali liikide või eri loomaliikide paljundusmaterjalide mis tahes kombinatsiooni töötlemiseks, sealhulgas vajaduse korral sperma sooliseks sorteerimiseks, ja säilitamiseks;

| 19) | „loomse paljundusmaterjali säilituskeskus“ – loomse paljundusmaterjali ettevõte, mille pädev asutus on artikli 4 kohaselt heaks kiitnud teise liikmesriiki viidavate ühe või mitme veise-, sea-, lamba-, kitse- või hobuseliigi spermakoguste, ootsüütide või embrüote või loomse paljundusmaterjali liikide või eri loomaliikide paljundusmaterjalide mis tahes kombinatsiooni säilitamiseks; |
| --- | --- |

19)

„loomse paljundusmaterjali säilituskeskus“ – loomse paljundusmaterjali ettevõte, mille pädev asutus on artikli 4 kohaselt heaks kiitnud teise liikmesriiki viidavate ühe või mitme veise-, sea-, lamba-, kitse- või hobuseliigi spermakoguste, ootsüütide või embrüote või loomse paljundusmaterjali liikide või eri loomaliikide paljundusmaterjalide mis tahes kombinatsiooni säilitamiseks;

| 20) | „keskuse veterinaararst“ – veterinaararst, kes vastutab seemendusjaamas, loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõttes või loomse paljundusmaterjali säilituskeskuses toimuva tegevuse eest, nagu on ette nähtud käesolevas määruses; |
| --- | --- |

20)

„keskuse veterinaararst“ – veterinaararst, kes vastutab seemendusjaamas, loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõttes või loomse paljundusmaterjali säilituskeskuses toimuva tegevuse eest, nagu on ette nähtud käesolevas määruses;

| 21) | „rühma veterinaararst“ – veterinaararst, kes vastutab embrüokogumisrühma või embrüotootmisrühma tegevuse eest, nagu on ette nähtud käesolevas määruses; |
| --- | --- |

21)

„rühma veterinaararst“ – veterinaararst, kes vastutab embrüokogumisrühma või embrüotootmisrühma tegevuse eest, nagu on ette nähtud käesolevas määruses;

| 22) | „kordumatu heakskiidunumber“ – pädeva asutuse antud number; |
| --- | --- |

22)

„kordumatu heakskiidunumber“ – pädeva asutuse antud number;

| 23) | „heakskiidu tühistamise kuupäev“ – kuupäev, mil pädev asutus peatab või tühistab heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtte heakskiidu vastavalt määruse (EL) 2016/429 artiklile 100; |
| --- | --- |

23)

„heakskiidu tühistamise kuupäev“ – kuupäev, mil pädev asutus peatab või tühistab heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtte heakskiidu vastavalt määruse (EL) 2016/429 artiklile 100;

| 24) | „kordumatu registreerimisnumber“ – registreeritud loomse paljundusmaterjali ettevõttele antud number; |
| --- | --- |

24)

„kordumatu registreerimisnumber“ – registreeritud loomse paljundusmaterjali ettevõttele antud number;

| 25) | „karantiiniruum“ – rajatis, millele pädev asutus on andnud loa veiste, sigade, lammaste või kitsede isoleerimiseks vähemalt 28 päeva jooksul enne nende vastuvõtmist seemendusjaama; |
| --- | --- |

25)

„karantiiniruum“ – rajatis, millele pädev asutus on andnud loa veiste, sigade, lammaste või kitsede isoleerimiseks vähemalt 28 päeva jooksul enne nende vastuvõtmist seemendusjaama;

| 26) | „(taudist) vaba ettevõte“ – ettevõte, millele on antud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 20 nõuetega kooskõlas olev staatus; |
| --- | --- |

26)

„(taudist) vaba ettevõte“ – ettevõte, millele on antud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 20 nõuetega kooskõlas olev staatus;

| 27) | „ametlik labor“ – liikmesriigis või kolmandas riigis või territooriumil asuv labor, mille pädev asutus on määruse (EL) 2017/625 artikli 37 kohaselt määranud tegema käesoleva määruse artiklitega 24 ja 25 ette nähtud uuringuid; |
| --- | --- |

27)

„ametlik labor“ – liikmesriigis või kolmandas riigis või territooriumil asuv labor, mille pädev asutus on määruse (EL) 2017/625 artikli 37 kohaselt määranud tegema käesoleva määruse artiklitega 24 ja 25 ette nähtud uuringuid;

| 28) | „IMSOC“ – määruse (EL) 2017/625 artiklis 131 osutatud ametliku kontrolli teabehaldussüsteem selliste mehhanismide ja vahendite terviklikuks toimimiseks, mille kaudu hallatakse, töödeldakse ja automaatselt vahetatakse ametliku kontrolliga ja muu ametliku tegevusega seotud andmeid, teavet ja dokumente ning mida kasutatakse nüüd TRACESi asemel; |
| --- | --- |

28)

„IMSOC“ – määruse (EL) 2017/625 artiklis 131 osutatud ametliku kontrolli teabehaldussüsteem selliste mehhanismide ja vahendite terviklikuks toimimiseks, mille kaudu hallatakse, töödeldakse ja automaatselt vahetatakse ametliku kontrolliga ja muu ametliku tegevusega seotud andmeid, teavet ja dokumente ning mida kasutatakse nüüd TRACESi asemel;

| 29) | „ohustatud tõug“ – kohalik tõug, mille liikmesriik on tunnistanud ohustatuks ja mis on geneetiliselt kohanenud ühe või mitme traditsioonilise tootmissüsteemiga või keskkonnaga selles liikmesriigis ning mille ohustatud staatuse on teaduslikult kindlaks teinud asutus, kellel on ohustatud tõugude valdkonnas vajalikud oskused ja teadmised, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/1012 artikli 2 punktis 24; |
| --- | --- |

29)

„ohustatud tõug“ – kohalik tõug, mille liikmesriik on tunnistanud ohustatuks ja mis on geneetiliselt kohanenud ühe või mitme traditsioonilise tootmissüsteemiga või keskkonnaga selles liikmesriigis ning mille ohustatud staatuse on teaduslikult kindlaks teinud asutus, kellel on ohustatud tõugude valdkonnas vajalikud oskused ja teadmised, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/1012 artikli 2 punktis 24;

| 30) | „heakskiidetud likvideerimisprogramm“ – taudilikvideerimisprogramm, mida rakendatakse ühes liikmesriigis või selle tsoonis, mille komisjon on heaks kiitnud vastavalt määruse (EL) 2016/429 artikli 31 lõikele 3; |
| --- | --- |

30)

„heakskiidetud likvideerimisprogramm“ – taudilikvideerimisprogramm, mida rakendatakse ühes liikmesriigis või selle tsoonis, mille komisjon on heaks kiitnud vastavalt määruse (EL) 2016/429 artikli 31 lõikele 3;

| 31) | „doonorloomade partii“ – sama tervisliku seisundiga loomade rühm, mille paljundusmaterjali kogutakse ja töödeldakse samal ajal ja veetakse koos. |
| --- | --- |

31)

„doonorloomade partii“ – sama tervisliku seisundiga loomade rühm, mille paljundusmaterjali kogutakse ja töödeldakse samal ajal ja veetakse koos.

II OSA

LOOMSE PALJUNDUSMATERJALI ETTEVÕTETE HEAKSKIITMINE, REGISTRID, ARVESTUSE PIDAMINE JA JÄLGITAVUS

1. PEATÜKK

Loomse paljundusmaterjali ettevõtete heakskiitmine

Artikkel 3

Veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõtete heakskiitmise nõuded

Järgmisi veiste, sigade, lammaste ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõtteid käitavad ettevõtjad esitavad nende loomade paljundusmaterjali saadetiste lähetamiseks teistesse liikmesriikidesse pädevale asutusele määruse (EL) 2016/429 artikli 94 lõike 1 punkti b kohaselt taotluse heakskiidu saamiseks:

| a) | veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste spermat koguv, töötlev ja säilitav ettevõte seemendusjaamana heakskiitmiseks; |
| --- | --- |

a)

veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste spermat koguv, töötlev ja säilitav ettevõte seemendusjaamana heakskiitmiseks;

| b) | spetsialistide rühm või üksus, mida juhib rühma veterinaararst, kes on pädev koguma, töötlema ja säilitama veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuste embrüoid, embrüokogumisrühmana heakskiitmiseks; |
| --- | --- |

b)

spetsialistide rühm või üksus, mida juhib rühma veterinaararst, kes on pädev koguma, töötlema ja säilitama veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuste embrüoid, embrüokogumisrühmana heakskiitmiseks;

| c) | spetsialistide rühm või üksus, mida juhib rühma veterinaararst, kes on pädev koguma, töötlema ja säilitama veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuste ootsüüte ning tootma, töötlema ja säilitama nende loomade embrüoid, embrüotootmisrühmana heakskiitmiseks; |
| --- | --- |

c)

spetsialistide rühm või üksus, mida juhib rühma veterinaararst, kes on pädev koguma, töötlema ja säilitama veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuste ootsüüte ning tootma, töötlema ja säilitama nende loomade embrüoid, embrüotootmisrühmana heakskiitmiseks;

| d) | veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuste värsket, jahutatud või külmutatud spermat, ootsüüte või embrüoid töötlev ja säilitav ettevõte loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõttena heakskiitmiseks; |
| --- | --- |

d)

veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuste värsket, jahutatud või külmutatud spermat, ootsüüte või embrüoid töötlev ja säilitav ettevõte loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõttena heakskiitmiseks;

| e) | veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuste värsket, jahutatud või külmutatud spermat, ootsüüte või embrüoid säilitav ettevõte loomse paljundusmaterjali säilituskeskusena heakskiitmiseks. |
| --- | --- |

e)

veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuste värsket, jahutatud või külmutatud spermat, ootsüüte või embrüoid säilitav ettevõte loomse paljundusmaterjali säilituskeskusena heakskiitmiseks.

Artikkel 4

Veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõtete pädeva asutuse poolne heakskiitmine

1.   Pädev asutus annab veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste paljundusmaterjali ettevõttele määruse (EL) 2016/429 artikli 97 kohaselt heakskiidu ainult siis, kui see on taganud, et see vastab järgmistele nõuetele:

| a) | ettevõtja on nimetanud ametisse:






  i) | keskuse veterinaararsti, kes vastutab nende tegevuste eest, mis on sätestatud:






  — | I lisa 1. osa punktis 1, kui taotletakse artikli 3 punktis a osutatud loomse paljundusmaterjali ettevõtte seemendusjaamana heakskiitmist; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

ettevõtja on nimetanud ametisse:

i)

keskuse veterinaararsti, kes vastutab nende tegevuste eest, mis on sätestatud:

—

I lisa 1. osa punktis 1, kui taotletakse artikli 3 punktis a osutatud loomse paljundusmaterjali ettevõtte seemendusjaamana heakskiitmist;

| — | I lisa 4. osa punktis 1, kui taotletakse artikli 3 punktis d osutatud loomse paljundusmaterjali ettevõtte loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõttena heakskiitmist; |
| --- | --- |

—

I lisa 4. osa punktis 1, kui taotletakse artikli 3 punktis d osutatud loomse paljundusmaterjali ettevõtte loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõttena heakskiitmist;

| — | I lisa 5. osa punktis 1, kui taotletakse artikli 3 punktis e osutatud loomse paljundusmaterjali ettevõtte loomse paljundusmaterjali säilituskeskusena heakskiitmist, või |
| --- | --- |

—

I lisa 5. osa punktis 1, kui taotletakse artikli 3 punktis e osutatud loomse paljundusmaterjali ettevõtte loomse paljundusmaterjali säilituskeskusena heakskiitmist, või

| ii) | rühma veterinaararsti, kes vastutab nende tegevuste eest, mis on sätestatud:






  — | I lisa 2. osa punktis 1, kui taotletakse artikli 3 lõikes b osutatud loomse paljundusmaterjali ettevõtte embrüokogumisrühmana heakskiitmist; |
| --- | --- | --- |

ii)

rühma veterinaararsti, kes vastutab nende tegevuste eest, mis on sätestatud:

—

I lisa 2. osa punktis 1, kui taotletakse artikli 3 lõikes b osutatud loomse paljundusmaterjali ettevõtte embrüokogumisrühmana heakskiitmist;

| — | I lisa 3. osa punktis 1, kui taotletakse artikli 3 punktis c osutatud loomse paljundusmaterjali ettevõtte embrüotootmisrühmana heakskiitmist; |
| --- | --- |

—

I lisa 3. osa punktis 1, kui taotletakse artikli 3 punktis c osutatud loomse paljundusmaterjali ettevõtte embrüotootmisrühmana heakskiitmist;

| b) | asjaomase tegevuse jaoks ette nähtud rajatised, töövahendid ja tegevuskord vastavad nõuetele, mis on sätestatud:






  i) | I lisa 1. osa punktis 2 seoses veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste sperma kogumise, töötlemise, säilitamise ja veoga; |
| --- | --- | --- |

b)

asjaomase tegevuse jaoks ette nähtud rajatised, töövahendid ja tegevuskord vastavad nõuetele, mis on sätestatud:

i)

I lisa 1. osa punktis 2 seoses veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste sperma kogumise, töötlemise, säilitamise ja veoga;

| ii) | I lisa 2. osa punktis 2 seoses veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste embrüote kogumise, töötlemise, säilitamise ja veoga; |
| --- | --- |

ii)

I lisa 2. osa punktis 2 seoses veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste embrüote kogumise, töötlemise, säilitamise ja veoga;

| iii) | I lisa 3. osa punktis 2 seoses veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste ootsüütide kogumise ning embrüote tootmise, töötlemise, säilitamise ja veoga, sealhulgas embrüote tootmiseks kasutatava sperma ja ootsüütide töötlemise ja säilitamisega; |
| --- | --- |

iii)

I lisa 3. osa punktis 2 seoses veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste ootsüütide kogumise ning embrüote tootmise, töötlemise, säilitamise ja veoga, sealhulgas embrüote tootmiseks kasutatava sperma ja ootsüütide töötlemise ja säilitamisega;

| iv) | I lisa 4. osa punktis 2 seoses veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste värske, jahutatud või külmutatud sperma, ootsüütide või embrüote töötlemise, säilitamise ja veoga; |
| --- | --- |

iv)

I lisa 4. osa punktis 2 seoses veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste värske, jahutatud või külmutatud sperma, ootsüütide või embrüote töötlemise, säilitamise ja veoga;

| v) | I lisa 5. osa punktis 2 seoses veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste värske, jahutatud või külmutatud sperma, ootsüütide või embrüote säilitamise ja veoga. |
| --- | --- |

v)

I lisa 5. osa punktis 2 seoses veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste värske, jahutatud või külmutatud sperma, ootsüütide või embrüote säilitamise ja veoga.

2.   Veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõtet määruse (EL) 2016/429 artiklite 97 ja 99 kohaselt heaks kiites annab pädev asutus talle kordumatu heakskiidunumbri, milles sisaldub heakskiitva riigi ISO 3166-1 kahetäheline riigikood.

Artikkel 5

Heakskiidetud veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõtete tegevuse lõpetamise erieeskirjad

1.   Kui heakskiidetud veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõtet käitav ettevõtja lõpetab tegevuse, tagab see ettevõtja, et kõik selles loomse paljundusmaterjali ettevõttes kogutud või toodetud ja säilitatud sperma, ootsüütide või embrüote saadetised on enne heakskiidu tühistamise kuupäeva viidud:

| a) | edasiseks säilitamiseks loomse paljundusmaterjali säilituskeskusesse või |
| --- | --- |

a)

edasiseks säilitamiseks loomse paljundusmaterjali säilituskeskusesse või

| b) | paljundamisel kasutamiseks ettevõttesse, kus peetakse veiseid, sigu, lambaid, kitsi või hobuslasi, või |
| --- | --- |

b)

paljundamisel kasutamiseks ettevõttesse, kus peetakse veiseid, sigu, lambaid, kitsi või hobuslasi, või

| c) | ohutuks kõrvaldamiseks või kasutamiseks loomsete kõrvalsaadustena vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklile 13. |
| --- | --- |

c)

ohutuks kõrvaldamiseks või kasutamiseks loomsete kõrvalsaadustena vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklile 13.

2.   Kui sperma, ootsüütide või embrüote saadetisi ei viida heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõttest enne heakskiidu tühistamise kuupäeva lõike 1 kohaselt ära, ei tohi selliseid saadetisi teise liikmesriiki viia.

2. PEATÜKK

Pädeva asutuse peetavad registreeritud ja heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtete registrid

Artikkel 6

Pädeva asutuse peetav registreeritud loomse paljundusmaterjali ettevõtete register

1.   Pädev asutus koostab registreeritud loomse paljundusmaterjali ettevõtete registri ja ajakohastab seda.

2.   Pädev asutus sisestab lõikes 1 osutatud registrisse iga registreeritud loomse paljundusmaterjali ettevõtte kohta vähemalt järgmise teabe:

| a) | registreeritud loomse paljundusmaterjali ettevõtte nimi, kontaktandmed ja võimaluse korral veebisaidi universaalne ressursilokaator (URL); |
| --- | --- |

a)

registreeritud loomse paljundusmaterjali ettevõtte nimi, kontaktandmed ja võimaluse korral veebisaidi universaalne ressursilokaator (URL);

| b) | registreeritud loomse paljundusmaterjali ettevõtte aadress; |
| --- | --- |

b)

registreeritud loomse paljundusmaterjali ettevõtte aadress;

| c) | loomse paljundusmaterjali liik ja loomaliigid, mille jaoks ettevõte registreeriti; |
| --- | --- |

c)

loomse paljundusmaterjali liik ja loomaliigid, mille jaoks ettevõte registreeriti;

| d) | pädeva asutuse antud kordumatu registreerimisnumber ja registreerimise kuupäev; |
| --- | --- |

d)

pädeva asutuse antud kordumatu registreerimisnumber ja registreerimise kuupäev;

| e) | kui registreeritud loomse paljundusmaterjali ettevõtte tegevus on lõppenud, siis tegevuse lõpetamise kuupäev. |
| --- | --- |

e)

kui registreeritud loomse paljundusmaterjali ettevõtte tegevus on lõppenud, siis tegevuse lõpetamise kuupäev.

Artikkel 7

Pädeva asutuse peetav heakskiidetud veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõtete register

1.   Pädev asutus koostab heakskiidetud veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõtete registri ja ajakohastab seda.

2.   Pädev asutus sisestab lõikes 1 osutatud registrisse iga heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtte kohta vähemalt järgmise teabe:

| a) | loomse paljundusmaterjali ettevõtte nimi, kontaktandmed ja võimaluse korral veebisaidi URL; |
| --- | --- |

a)

loomse paljundusmaterjali ettevõtte nimi, kontaktandmed ja võimaluse korral veebisaidi URL;

| b) | loomse paljundusmaterjali ettevõtte aadress; |
| --- | --- |

b)

loomse paljundusmaterjali ettevõtte aadress;

| c) | keskuse veterinaararsti või rühma veterinaararsti nimi; |
| --- | --- |

c)

keskuse veterinaararsti või rühma veterinaararsti nimi;

| d) | loomse paljundusmaterjali liik, loomse paljundusmaterjali ettevõtte liik ja loomaliigid, mille jaoks heakskiit on antud; |
| --- | --- |

d)

loomse paljundusmaterjali liik, loomse paljundusmaterjali ettevõtte liik ja loomaliigid, mille jaoks heakskiit on antud;

| e) | pädeva asutuse antud kordumatu heakskiidunumber ja heakskiitmise kuupäev. |
| --- | --- |

e)

pädeva asutuse antud kordumatu heakskiidunumber ja heakskiitmise kuupäev.

3.   Kui pädev asutus kiidab loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõtte või loomse paljundusmaterjali säilituskeskuse artiklis 4 sätestatud nõuete põhjal heaks rohkem kui üht liiki loomse paljundusmaterjali või rohkem kui ühe loomaliigi paljundusmaterjali säilitamiseks ja loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõtte korral rohkem kui üht liiki loomse paljundusmaterjali või rohkem kui ühe loomaliigi paljundusmaterjali töötlemiseks, sisestab pädev asutus oma heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtete registrisse teabe heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõttes säilitatava ja vajaduse korral töödeldava loomse paljundusmaterjali liigi ja asjaomaste loomaliikide kohta.

4.   Kui pädev asutus on heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtte heakskiidu määruse (EL) 2016/429 artikli 100 lõike 2 kohaselt peatanud või tühistanud, teeb ta põhjendamatu viivituseta järgmist:

| a) | teeb heakskiidu peatamise või tühistamise kohta märke oma heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtete registrisse; |
| --- | --- |

a)

teeb heakskiidu peatamise või tühistamise kohta märke oma heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtete registrisse;

| b) | täpsustab heakskiidu peatamise korral selle algus- ja lõppkuupäeva ning tühistamise korral heakskiidu tühistamise kuupäeva. |
| --- | --- |

b)

täpsustab heakskiidu peatamise korral selle algus- ja lõppkuupäeva ning tühistamise korral heakskiidu tühistamise kuupäeva.

5.   Kui heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõte on tegevuse lõpetanud, nagu on osutatud artiklis 5, märgib pädev asutus tema tegevuse lõpetamise kuupäeva põhjendamatu viivituseta oma heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtete registrisse.

6.   Pädev asutus teeb lõikes 1 osutatud registri oma veebisaidil üldsusele kättesaadavaks, kui loomset paljundusmaterjali on kavas ühest liikmesriigist teise viia, ja teatab kõnealuse veebisaidi URLi komisjonile.

Kui pädeva asutuse veebisaidi URL on muutunud, teatab ta komisjonile põhjendamatu viivituseta selle veebisaidi uue URLi.

3. PEATÜKK

Arvestuse pidamine ja jälgitavus

1. jagu

Arvestuse pidamine

Artikkel 8

Heakskiidetud veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõtteid käitavate ettevõtjate arvestuse pidamise kohustused

1.   Heakskiidetud veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõtteid käitavad ettevõtjad peavad ja säilitavad arvestust, mis sisaldab vähemalt järgmist teavet:

| a) | seemendusjaama kohta:






  i) | iga seemendusjaamas viibiva doonorlooma liik, tõug, sünniaeg ja identifitseerimisandmed; |
| --- | --- | --- |

a)

seemendusjaama kohta:

i)

iga seemendusjaamas viibiva doonorlooma liik, tõug, sünniaeg ja identifitseerimisandmed;

| ii) | doonorloomade seemendusjaama ja sealt välja liikumise kuupäevad ja kui nende loomadega on kaasas mõni dokument, siis viited neile dokumentidele; |
| --- | --- |

ii)

doonorloomade seemendusjaama ja sealt välja liikumise kuupäevad ja kui nende loomadega on kaasas mõni dokument, siis viited neile dokumentidele;

| iii) | doonorloomade tervislik seisund, kliiniliste ja diagnostiliste uuringute tulemused ja kasutatud laborimeetodid, saadud ravi ja vaktsineerimised; |
| --- | --- |

iii)

doonorloomade tervislik seisund, kliiniliste ja diagnostiliste uuringute tulemused ja kasutatud laborimeetodid, saadud ravi ja vaktsineerimised;

| iv) | sperma kogumise kuupäev ning vajaduse korral sperma töötlemise kuupäev ja koht; |
| --- | --- |

iv)

sperma kogumise kuupäev ning vajaduse korral sperma töötlemise kuupäev ja koht;

| v) | andmed sperma kohta ja selle sihtkoha andmed; |
| --- | --- |

v)

andmed sperma kohta ja selle sihtkoha andmed;

| b) | embrüokogumisrühma, embrüotootmisrühma või embrüokogumis- ja -tootmisrühma kohta:






  i) | iga ootsüütide või embrüote kogumiseks kasutatud doonorlooma liik, tõug, sünniaeg ja identifitseerimisandmed; |
| --- | --- | --- |

b)

embrüokogumisrühma, embrüotootmisrühma või embrüokogumis- ja -tootmisrühma kohta:

i)

iga ootsüütide või embrüote kogumiseks kasutatud doonorlooma liik, tõug, sünniaeg ja identifitseerimisandmed;

| ii) | ootsüütide või embrüote doonorloomade tervislik seisund, kliiniliste ja diagnostiliste uuringute tulemused ja kasutatud laborimeetodid, saadud ravi ja vaktsineerimised; |
| --- | --- |

ii)

ootsüütide või embrüote doonorloomade tervislik seisund, kliiniliste ja diagnostiliste uuringute tulemused ja kasutatud laborimeetodid, saadud ravi ja vaktsineerimised;

| iii) | ootsüütide või embrüote kogumise, kontrollimise ja töötlemise kuupäev ja koht; |
| --- | --- |

iii)

ootsüütide või embrüote kogumise, kontrollimise ja töötlemise kuupäev ja koht;

| iv) | andmed ootsüütide või embrüote kohta ja nende sihtkoha andmed; |
| --- | --- |

iv)

andmed ootsüütide või embrüote kohta ja nende sihtkoha andmed;

| v) | embrüote mikrokäitluse korral andmed nende kasutatud mikrokäitlusmeetodite kohta, mis hõlmavad läbipaistva vöötme või hobuslaste embrüote korral embrüoonse kapsli läbistamist; |
| --- | --- |

v)

embrüote mikrokäitluse korral andmed nende kasutatud mikrokäitlusmeetodite kohta, mis hõlmavad läbipaistva vöötme või hobuslaste embrüote korral embrüoonse kapsli läbistamist;

| vi) | doonorloomade kunstlikuks viljastamiseks või embrüote in vitro tootmisel ootsüütide viljastamiseks kasutatud sperma päritolu; |
| --- | --- |

vi)

doonorloomade kunstlikuks viljastamiseks või embrüote in vitro tootmisel ootsüütide viljastamiseks kasutatud sperma päritolu;

| c) | loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõtte või loomse paljundusmaterjali säilituskeskuse kohta:






  i) | heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõttes töödeldava ja säilitatava või säilitatava loomse paljundusmaterjali liik koos viitega doonorlooma liigile; |
| --- | --- | --- |

c)

loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõtte või loomse paljundusmaterjali säilituskeskuse kohta:

i)

heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõttes töödeldava ja säilitatava või säilitatava loomse paljundusmaterjali liik koos viitega doonorlooma liigile;

| ii) | loomse paljundusmaterjali heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõttesse ja sealt välja liikumise kuupäevad koos viitega selle loomse paljundusmaterjaliga kaasas olnud dokumentidele; |
| --- | --- |

ii)

loomse paljundusmaterjali heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõttesse ja sealt välja liikumise kuupäevad koos viitega selle loomse paljundusmaterjaliga kaasas olnud dokumentidele;

| iii) | dokumendid, sealhulgas loomatervise sertifikaat ja ettevõtja deklaratsioon, selle kohta, et nende doonorloomade tervislik seisund, kelle paljundusmaterjali heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõttes töödeldakse ja säilitatakse või säilitatakse, vastab käesoleva määruse nõuetele; |
| --- | --- |

iii)

dokumendid, sealhulgas loomatervise sertifikaat ja ettevõtja deklaratsioon, selle kohta, et nende doonorloomade tervislik seisund, kelle paljundusmaterjali heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõttes töödeldakse ja säilitatakse või säilitatakse, vastab käesoleva määruse nõuetele;

| iv) | andmed heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõttes töödeldava ja säilitatava või säilitatava loomse paljundusmaterjali kohta. |
| --- | --- |

iv)

andmed heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõttes töödeldava ja säilitatava või säilitatava loomse paljundusmaterjali kohta.

2.   Kui pädev asutus on kiitnud lõike 1 punktis c osutatud loomse paljundusmaterjali ettevõtte heaks rohkem kui üht liiki loomse paljundusmaterjali või rohkem kui ühe loomaliigi paljundusmaterjali töötlemiseks ja säilitamiseks või säilitamiseks, peab ja säilitab ettevõtja eraldi arvestust iga loomse paljundusmaterjali liigi ja iga loomaliigi paljundusmaterjali kohta, mida töödeldakse ja säilitatakse või säilitatakse.

Artikkel 9

Tegevust lõpetavaid heakskiidetud veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõtteid käitavate ettevõtjate arvestuse pidamise kohustused

1.   Kui heakskiidetud veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõte lõpetab tegevuse, nagu on osutatud artiklis 5, viib seda ettevõtet käitav ettevõtja säilitatud loomse paljundusmaterjali saadetisi loomse paljundusmaterjali säilituskeskusesse ainult juhul, kui selliste saadetistega on kaasas artikli 8 lõike 1 kohaselt nõutava arvestusdokumendi originaal või koopia.

2.   Sellist loomse paljundusmaterjali säilituskeskust käitav ettevõtja, mis saab loomse paljundusmaterjali saadetise ettevõttest, mis on tegevuse lõpetanud, nagu on osutatud lõikes 1, kannab loomse paljundusmaterjali sisenemise ja andmed arvestusse nende arvestusandmete põhjal, mis peavad sellega artikli 8 lõike 1 punkti c kohaselt kaasas olema.

2. jagu

Jälgitavus

Artikkel 10

Veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali jälgitavusnõuded

1.   Veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste paljundusmaterjali koguvad, tootvad, töötlevad või säilitavad ettevõtjad märgistavad iga kõrre või muu pakendi, mida kasutatakse sperma, ootsüütide või embrüote – olenemata sellest, kas need on jagatud üksikannusteks või mitte – paigutamiseks, säilitamiseks ja veoks, sellisel viisil, et on võimalik hõlpsasti tuvastada järgmist teavet:

| a) | selle loomse paljundusmaterjali kogumise või tootmise kuupäev; |
| --- | --- |

a)

selle loomse paljundusmaterjali kogumise või tootmise kuupäev;

| b) | doonorlooma(de) liik ja identifitseerimisandmed; |
| --- | --- |

b)

doonorlooma(de) liik ja identifitseerimisandmed;

| c) | selle loomse paljundusmaterjali kogunud või tootnud, töödelnud ja säilitanud loomse paljundusmaterjali ettevõtte kordumatu heakskiidunumber; |
| --- | --- |

c)

selle loomse paljundusmaterjali kogunud või tootnud, töödelnud ja säilitanud loomse paljundusmaterjali ettevõtte kordumatu heakskiidunumber;

| d) | muu asjakohane teave. |
| --- | --- |

d)

muu asjakohane teave.

2.   Sperma soolise sorteerimise korral loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõttes täiendab seemendusjaama käitav ettevõtja lõikes 1 osutatud teavet teabega, mis võimaldab tuvastada sperma sooliselt sorteerinud loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõtte kordumatu heakskiidunumbri.

3.   Kui üks kõrs või muu pakend sisaldab rohkem kui ühelt doonorloomalt kogutud veiste, sigade, lammaste või kitsede spermat, tagab ettevõtja, et lõikes 1 osutatud teave võimaldab identifitseerida kõik doonorloomad, kellelt on seemendamiseks kasutatava sperma annusesse spermat võetud.

4.   Erandina lõikest 1, kui lammaste või kitsede sperma on

| a) | külmutatud graanulites, võib ettevõtja märgistada ühe doonori sperma graanuleid sisaldava topsi, selle asemel et märgistada iga selles topsis olev graanul; |
| --- | --- |

a)

külmutatud graanulites, võib ettevõtja märgistada ühe doonori sperma graanuleid sisaldava topsi, selle asemel et märgistada iga selles topsis olev graanul;

| b) | värske või jahutatud, võib ettevõtja märgistada ühe doonori sperma tuube või kõrsi sisaldava topsi, selle asemel et märgistada iga selles topsis olev tuub või kõrs. |
| --- | --- |

b)

värske või jahutatud, võib ettevõtja märgistada ühe doonori sperma tuube või kõrsi sisaldava topsi, selle asemel et märgistada iga selles topsis olev tuub või kõrs.

5.   Erandina lõike 1 punktist c tagab ettevõtja, et iga kõrs või muu pakend, mida kasutatakse sperma, ootsüütide või embrüote paigutamiseks, säilitamiseks ja veoks, märgistatakse sellisel viisil, et on võimalik tuvastada järgmine:

| a) | kui tegemist on lammaste ja kitsede spermaga, mis on kogutud ettevõttes, kus doonorloomi peetakse, nagu on osutatud artiklis 13, siis selle ettevõtte kordumatu registreerimisnumber, või |
| --- | --- |

a)

kui tegemist on lammaste ja kitsede spermaga, mis on kogutud ettevõttes, kus doonorloomi peetakse, nagu on osutatud artiklis 13, siis selle ettevõtte kordumatu registreerimisnumber, või

| b) | kui tegemist on veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste paljundusmaterjaliga, mis on kogutud või toodetud artiklis 14 osutatud kinnises ettevõttes, siis selle kinnise ettevõtte kordumatu heakskiidunumber. |
| --- | --- |

b)

kui tegemist on veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste paljundusmaterjaliga, mis on kogutud või toodetud artiklis 14 osutatud kinnises ettevõttes, siis selle kinnise ettevõtte kordumatu heakskiidunumber.

Artikkel 11

Koerte ja kasside, kinnistes ettevõtetes peetavate muude maismaaloomade kui veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste ning Camelidae ja Cervidae sugukonna loomade paljundusmaterjali jälgitavusnõuded

1.   Ettevõtjad, kes koguvad, toodavad, töötlevad või säilitavad koerte või kasside, kinnistes ettevõtetes peetavate muude maismaaloomade kui veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste või Camelidae või Cervidae sugukonna loomade paljundusmaterjali, märgistavad iga kõrre või muu pakendi, mida kasutatakse sperma, ootsüütide või embrüote – olenemata sellest, kas need on jagatud üksikannusteks või mitte – paigutamiseks, säilitamiseks ja veoks, sellisel viisil, et on võimalik hõlpsasti tuvastada järgmist teavet:

| a) | selle loomse paljundusmaterjali kogumise või tootmise kuupäev; |
| --- | --- |

a)

selle loomse paljundusmaterjali kogumise või tootmise kuupäev;

| b) | doonorlooma(de) liik, vajaduse korral alamliik, ja identifitseerimisandmed; |
| --- | --- |

b)

doonorlooma(de) liik, vajaduse korral alamliik, ja identifitseerimisandmed;

| c) | üks järgmistest:






  i) | selle loomse paljundusmaterjali kogunud või tootnud, töödelnud ja säilitanud ettevõtte aadress; |
| --- | --- | --- |

c)

üks järgmistest:

i)

selle loomse paljundusmaterjali kogunud või tootnud, töödelnud ja säilitanud ettevõtte aadress;

| ii) | kui selle loomse paljundusmaterjali kogunud või tootnud, töödelnud ja säilitanud ettevõttele on antud kordumatu registreerimisnumber, siis see registreerimisnumber, milles sisaldub ettevõtte registreerinud riigi ISO 3166-1 kahetäheline riigikood; |
| --- | --- |

ii)

kui selle loomse paljundusmaterjali kogunud või tootnud, töödelnud ja säilitanud ettevõttele on antud kordumatu registreerimisnumber, siis see registreerimisnumber, milles sisaldub ettevõtte registreerinud riigi ISO 3166-1 kahetäheline riigikood;

| iii) | kui selle loomse paljundusmaterjali kogunud või tootnud, töödelnud ja säilitanud ettevõte on kinnine ettevõte, siis kordumatu heakskiidunumber, milles sisaldub heakskiidu andnud riigi ISO 3166-1 kahetäheline riigikood; |
| --- | --- |

iii)

kui selle loomse paljundusmaterjali kogunud või tootnud, töödelnud ja säilitanud ettevõte on kinnine ettevõte, siis kordumatu heakskiidunumber, milles sisaldub heakskiidu andnud riigi ISO 3166-1 kahetäheline riigikood;

| d) | muu teave. |
| --- | --- |

d)

muu teave.

2.   Kui sperma sorteeritakse sooliselt muus ettevõttes kui see, kus see koguti või toodeti, täiendab selle sperma kogunud või tootnud ettevõtet käitav ettevõtja lõikes 1 osutatud teavet teabega, mis võimaldab tuvastada ettevõtte, kus see sperma sooliselt sorteeriti.

3.   Kui lõikes 1 osutatud loomade sperma on külmutatud graanulites, võib ettevõtja erandina lõikest 1 märgistada ühe doonori sperma graanuleid sisaldava topsi, selle asemel et märgistada iga selles topsis olev graanul.

4.   Kui üks kõrs või muu pakend sisaldab rohkem kui ühelt doonorloomalt kogutud spermat, tagab ettevõtja, et lõikes 1 osutatud teave sisaldab kõikide doonorloomade identifitseerimisandmeid.

III OSA

LOOMSE PALJUNDUSMATERJALI LIIKMESRIIKIDEVAHELINE LIIKUMINE

1. PEATÜKK

Veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali liikumise loomatervisenõuded

1. jagu

Eeskirjad veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali kogumise, tootmise, töötlemise ja säilitamise kohta heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtetes

Artikkel 12

Eeskirjad veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtetest teistesse liikmesriikidesse viimise kohta

Ettevõtjad viivad teise liikmesriiki ainult heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtetes kogutud, toodetud, töödeldud ja säilitatud veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste spermat, ootsüüte ja embrüoid.

Artikkel 13

Erand lammaste ja kitsede sperma teistesse liikmesriikidesse viimiseks ettevõtetest, kus neid loomi peetakse

Erandina artiklist 12 võivad ettevõtjad viia teistesse liikmesriikidesse sellise lammaste ja kitsede sperma saadetisi, mida koguti, töödeldi ja säilitati ettevõttes, kus neid doonorloomi peetakse, tingimusel et need ettevõtjad:

| a) | saavad sihtliikmesriigi pädevalt asutuselt saadetise vastuvõtmiseks eelneva nõusoleku; |
| --- | --- |

a)

saavad sihtliikmesriigi pädevalt asutuselt saadetise vastuvõtmiseks eelneva nõusoleku;

| b) | tagavad, et veterinaararst on doonorloomad enne sperma kogumist kliiniliselt läbi vaadanud ja et neil ei olnud sperma kogumise päeval sümptomeid, mis oleksid viidanud D-kategooria taudide või lammaste ja kitsede puhul asjassepuutuvate esilekerkivate taudide esinemisele, või selliste loetellu kantud või esilekerkivate taudide kliinilisi tunnuseid; |
| --- | --- |

b)

tagavad, et veterinaararst on doonorloomad enne sperma kogumist kliiniliselt läbi vaadanud ja et neil ei olnud sperma kogumise päeval sümptomeid, mis oleksid viidanud D-kategooria taudide või lammaste ja kitsede puhul asjassepuutuvate esilekerkivate taudide esinemisele, või selliste loetellu kantud või esilekerkivate taudide kliinilisi tunnuseid;

| c) | tagavad, et doonorloomad on pärit ettevõtetest, mis vastavad delegeeritud määruse (EL) 2020/688 artikli 15 lõigetes 1, 2, 3 ja 4 sätestatud loomatervisenõuetele; |
| --- | --- |

c)

tagavad, et doonorloomad on pärit ettevõtetest, mis vastavad delegeeritud määruse (EL) 2020/688 artikli 15 lõigetes 1, 2, 3 ja 4 sätestatud loomatervisenõuetele;

| d) | tagavad, et doonorloomadele on vähemalt 30 päeva enne sperma kogumist algaval isolatsiooniperioodil võetud proovide põhjal tehtud järgmised uuringud ja saadud negatiivsed tulemused:






  i) | delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 1. osa punktis 1 osutatud Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e ja Brucella suis’i nakkuse seroloogiline uuring; |
| --- | --- | --- |

d)

tagavad, et doonorloomadele on vähemalt 30 päeva enne sperma kogumist algaval isolatsiooniperioodil võetud proovide põhjal tehtud järgmised uuringud ja saadud negatiivsed tulemused:

i)

delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 1. osa punktis 1 osutatud Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e ja Brucella suis’i nakkuse seroloogiline uuring;

Brucella abortus

Brucella melitensis

Brucella suis

| ii) | lammaste korral jäärade epididümiidi (Brucella ovis) seroloogiline uuring; |
| --- | --- |

ii)

lammaste korral jäärade epididümiidi (Brucella ovis) seroloogiline uuring;

Brucella ovis

| iii) | koos lammastega peetavate kitsede korral jäärade epididümiidi (Brucella ovis) seroloogiline uuring; |
| --- | --- |

iii)

koos lammastega peetavate kitsede korral jäärade epididümiidi (Brucella ovis) seroloogiline uuring;

Brucella ovis

| e) | tagavad, et doonorloomad on identifitseeritud vastavalt määruse (EL) 2019/2035 artikli 45 lõikele 2 või 4 või artikli 46 lõikele 1, 2 või 3; |
| --- | --- |

e)

tagavad, et doonorloomad on identifitseeritud vastavalt määruse (EL) 2019/2035 artikli 45 lõikele 2 või 4 või artikli 46 lõikele 1, 2 või 3;

| f) | tagavad, et sperma on märgistatud artiklis 10 sätestatud nõuete kohaselt; |
| --- | --- |

f)

tagavad, et sperma on märgistatud artiklis 10 sätestatud nõuete kohaselt;

| g) | peavad ettevõttes arvestust, mis peab sisaldama vähemalt artikli 8 lõike 1 punktis a sätestatud teavet; |
| --- | --- |

g)

peavad ettevõttes arvestust, mis peab sisaldama vähemalt artikli 8 lõike 1 punktis a sätestatud teavet;

| h) | tagavad, et spermasaadetist veetakse artiklite 28 ja 29 kohaselt. |
| --- | --- |

h)

tagavad, et spermasaadetist veetakse artiklite 28 ja 29 kohaselt.

Artikkel 14

Erand kinnistes asutustes peetavate veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali teistesse liikmesriikidesse viimiseks

Erandina artiklist 12 võivad kinniseid ettevõtteid käitavad ettevõtjad viia neis ettevõtetes veistelt, sigadelt, lammastelt, kitsedelt ja hobuslastelt kogutud sperma, ootsüütide ja embrüote saadetisi teise liikmesriiki, kui need ettevõtjad:

| a) | viivad selle loomse paljundusmaterjali saadetisi ainult teise kinnisesse ettevõttesse; |
| --- | --- |

a)

viivad selle loomse paljundusmaterjali saadetisi ainult teise kinnisesse ettevõttesse;

| b) | tagavad, et doonorloomad:






  i) | ei ole pärit ettevõttest ega ole kokku puutunud loomadega ettevõttest, mis asub A-kategooria taudi või veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste puhul asjassepuutuva esilekerkiva taudi esinemise tõttu kehtestatud piirangutsoonis; |
| --- | --- | --- |

b)

tagavad, et doonorloomad:

i)

ei ole pärit ettevõttest ega ole kokku puutunud loomadega ettevõttest, mis asub A-kategooria taudi või veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste puhul asjassepuutuva esilekerkiva taudi esinemise tõttu kehtestatud piirangutsoonis;

| ii) | on pärit ettevõttest, kus ei ole vähemalt 30 päeva jooksul enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva esinenud ühtki veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste puhul asjassepuutuvat D-kategooria taudi; |
| --- | --- |

ii)

on pärit ettevõttest, kus ei ole vähemalt 30 päeva jooksul enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva esinenud ühtki veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste puhul asjassepuutuvat D-kategooria taudi;

| iii) | on viibinud vähemalt 30 päeva enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva ühes kinnises päritoluettevõttes; |
| --- | --- |

iii)

on viibinud vähemalt 30 päeva enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva ühes kinnises päritoluettevõttes;

| iv) | on kinnises ettevõttes toimuva tegevuse eest vastutava ettevõtte veterinaararsti poolt kliiniliselt läbi vaadatud ja neil ei olnud sperma, ootsüütide või embrüote kogumise päeval sümptomeid, mis oleksid viidanud alapunktis ii osutatud D-kategooria taudide või esilekerkivate taudide esinemisele, või selliste taudide kliinilisi tunnuseid; |
| --- | --- |

iv)

on kinnises ettevõttes toimuva tegevuse eest vastutava ettevõtte veterinaararsti poolt kliiniliselt läbi vaadatud ja neil ei olnud sperma, ootsüütide või embrüote kogumise päeval sümptomeid, mis oleksid viidanud alapunktis ii osutatud D-kategooria taudide või esilekerkivate taudide esinemisele, või selliste taudide kliinilisi tunnuseid;

| v) | neid ei kasutatud võimaluse korral vähemalt 30 päeva jooksul enne teise liikmesriiki viimiseks mõeldud sperma, ootsüütide või embrüote esimese kogumise päeva ja nende kogumisperioodi jooksul loomulikuks paaritamiseks; |
| --- | --- |

v)

neid ei kasutatud võimaluse korral vähemalt 30 päeva jooksul enne teise liikmesriiki viimiseks mõeldud sperma, ootsüütide või embrüote esimese kogumise päeva ja nende kogumisperioodi jooksul loomulikuks paaritamiseks;

| vi) | on identifitseeritud vastavalt määruse (EL) 2019/2035 nõuetele, mis on esitatud






  — | veiste puhul artiklis 38; |
| --- | --- | --- |

vi)

on identifitseeritud vastavalt määruse (EL) 2019/2035 nõuetele, mis on esitatud

—

veiste puhul artiklis 38;

| — | sigade puhul artikli 52 lõikes 1 või artikli 54 lõikes 2; |
| --- | --- |

—

sigade puhul artikli 52 lõikes 1 või artikli 54 lõikes 2;

| — | lammaste ja kitsede puhul artikli 45 lõikes 2 või 4 või artikli 46 lõikes 1, 2 või 3; |
| --- | --- |

—

lammaste ja kitsede puhul artikli 45 lõikes 2 või 4 või artikli 46 lõikes 1, 2 või 3;

| — | hobuslaste puhul artikli 58 lõikes 1 või artikli 59 lõikes 1 või artikli 62 lõikes 1; |
| --- | --- |

—

hobuslaste puhul artikli 58 lõikes 1 või artikli 59 lõikes 1 või artikli 62 lõikes 1;

| c) | tagavad, et loomne paljundusmaterjal on märgistatud artiklis 10 sätestatud nõuete kohaselt; |
| --- | --- |

c)

tagavad, et loomne paljundusmaterjal on märgistatud artiklis 10 sätestatud nõuete kohaselt;

| d) | tagavad, et loomset paljundusmaterjali veetakse artiklite 28 ja 29 kohaselt. |
| --- | --- |

d)

tagavad, et loomset paljundusmaterjali veetakse artiklite 28 ja 29 kohaselt.

2. jagu

Loomse paljundusmaterjali kogumiseks kasutatud doonorloomade loomatervisenõuded ning isolatsiooni- ja karantiininõuded

I alajagu

Doonorveiste, -sigade, -lammaste, -kitsede ja -hobuslaste üldised loomatervisenõuded

Artikkel 15

Ettevõtjate vastutus loomse paljundusmaterjali kogumiseks kasutatud doonorveiste, -sigade, -lammaste, -kitsede ja -hobuslaste vastavuse eest loomatervisenõuetele

Ettevõtjad viivad teise liikmesriiki ainult selliseid veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste sperma, ootsüütide ja embrüote saadetisi, mis vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | loomne paljundusmaterjal koguti loomadelt, kellel ei esinenud kogumise päeval nakkushaiguste sümptomeid või kliinilisi tunnuseid; |
| --- | --- |

a)

loomne paljundusmaterjal koguti loomadelt, kellel ei esinenud kogumise päeval nakkushaiguste sümptomeid või kliinilisi tunnuseid;

| b) | liikumiseks andis loa vastavalt kas keskuse või rühma veterinaararst. |
| --- | --- |

b)

liikumiseks andis loa vastavalt kas keskuse või rühma veterinaararst.

Artikkel 16

Keskuse ja rühma veterinaararstide vastutus loomse paljundusmaterjali kogumiseks kasutatud doonorveiste, -sigade, -lammaste, -kitsede ja -hobuslaste vastavuse eest loomatervisenõuetele

Keskuse veterinaararstid tagavad seoses sperma doonorloomade ja rühma veterinaararstid seoses ootsüütide ja embrüote doonorloomadega, et doonorveised, -sead, -lambad, -kitsed ja -hobuslased vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | nad sündisid ja on sünnist saadik viibinud liidus või sisenesid liitu kooskõlas liitu sisenemist käsitlevate nõuetega; |
| --- | --- |

a)

nad sündisid ja on sünnist saadik viibinud liidus või sisenesid liitu kooskõlas liitu sisenemist käsitlevate nõuetega;

| b) | nad on pärit liikmesriigi või selle tsooni ettevõtetest või kolmanda riigi või territooriumi või selle tsooni pädeva asutuse ametliku kontrolli all olevatest ettevõtetest, millest igaüks vastab delegeeritud määruses (EL) 2020/688 sätestatud loomatervisenõuetele, mis on esitatud






  i) | veiste puhul artikli 10 lõikes 1, artikli 11 lõigetes 1, 2 ja 3 ja artikli 12 lõigetes 1, 2 ja 3; |
| --- | --- | --- |

b)

nad on pärit liikmesriigi või selle tsooni ettevõtetest või kolmanda riigi või territooriumi või selle tsooni pädeva asutuse ametliku kontrolli all olevatest ettevõtetest, millest igaüks vastab delegeeritud määruses (EL) 2020/688 sätestatud loomatervisenõuetele, mis on esitatud

i)

veiste puhul artikli 10 lõikes 1, artikli 11 lõigetes 1, 2 ja 3 ja artikli 12 lõigetes 1, 2 ja 3;

| ii) | sigade puhul artikli 19 lõikes 1 ja artikli 20 lõigetes 1 ja 2; |
| --- | --- |

ii)

sigade puhul artikli 19 lõikes 1 ja artikli 20 lõigetes 1 ja 2;

| iii) | lammaste ja kitsede puhul artikli 15 lõigetes 1, 2, 3 ja 4; |
| --- | --- |

iii)

lammaste ja kitsede puhul artikli 15 lõigetes 1, 2, 3 ja 4;

| iv) | hobuslaste puhul artikli 22 lõigetes 1 ja 2; |
| --- | --- |

iv)

hobuslaste puhul artikli 22 lõigetes 1 ja 2;

| c) | nad on identifitseeritud vastavalt määruse (EL) 2019/2035 nõuetele, mis on esitatud






  i) | veiste puhul artiklis 38; |
| --- | --- | --- |

c)

nad on identifitseeritud vastavalt määruse (EL) 2019/2035 nõuetele, mis on esitatud

i)

veiste puhul artiklis 38;

| ii) | sigade puhul artikli 52 lõikes 1 või artikli 54 lõikes 2; |
| --- | --- |

ii)

sigade puhul artikli 52 lõikes 1 või artikli 54 lõikes 2;

| iii) | lammaste ja kitsede puhul artikli 45 lõikes 2 või 4 või artikli 46 lõikes 1, 2 või 3; |
| --- | --- |

iii)

lammaste ja kitsede puhul artikli 45 lõikes 2 või 4 või artikli 46 lõikes 1, 2 või 3;

| iv) | hobuslaste puhul artikli 58 lõikes 1 või artikli 59 lõikes 1 või artikli 62 lõikes 1; |
| --- | --- |

iv)

hobuslaste puhul artikli 58 lõikes 1 või artikli 59 lõikes 1 või artikli 62 lõikes 1;

| d) | vähemalt 30 päeva jooksul enne loomse paljundusmaterjali esimese kogumise kuupäeva ja kogumisperioodi jooksul:






  i) | on neid peetud ettevõtetes, mis ei asu piirangutsoonis, mis on kehtestatud A-kategooria taudi esinemise tõttu veistel, sigadel, lammastel, kitsedel või hobuslastel või nende loomade puhul asjassepuutuva esilekerkiva taudi esinemise tõttu; |
| --- | --- | --- |

d)

vähemalt 30 päeva jooksul enne loomse paljundusmaterjali esimese kogumise kuupäeva ja kogumisperioodi jooksul:

i)

on neid peetud ettevõtetes, mis ei asu piirangutsoonis, mis on kehtestatud A-kategooria taudi esinemise tõttu veistel, sigadel, lammastel, kitsedel või hobuslastel või nende loomade puhul asjassepuutuva esilekerkiva taudi esinemise tõttu;

| ii) | on neid peetud ettevõtetes, kus ei ole teadaolevalt esinenud nende loomade puhul asjassepuutuvaid D-kategooria taude; |
| --- | --- |

ii)

on neid peetud ettevõtetes, kus ei ole teadaolevalt esinenud nende loomade puhul asjassepuutuvaid D-kategooria taude;

| iii) | ei ole nad kokku puutunud loomadega, mis on pärit ettevõtetest, mis asuvad alapunktis i osutatud piirangutsoonis, või ettevõtetest, mis ei vasta alapunktis ii osutatud tingimustele; |
| --- | --- |

iii)

ei ole nad kokku puutunud loomadega, mis on pärit ettevõtetest, mis asuvad alapunktis i osutatud piirangutsoonis, või ettevõtetest, mis ei vasta alapunktis ii osutatud tingimustele;

| iv) | ei ole neid kasutatud loomulikuks paaritamiseks; |
| --- | --- |

iv)

ei ole neid kasutatud loomulikuks paaritamiseks;

| e) | sperma, ootsüütide või embrüote kogumise päeval ei esinenud neil punkti d alapunktis ii osutatud D-kategooria taudide või esilekerkivate taudide sümptomeid või kliinilisi tunnuseid; |
| --- | --- |

e)

sperma, ootsüütide või embrüote kogumise päeval ei esinenud neil punkti d alapunktis ii osutatud D-kategooria taudide või esilekerkivate taudide sümptomeid või kliinilisi tunnuseid;

| f) | nad vastavad täiendavatele loomatervisenõuetele, mis on sätestatud:






  i) | veiste suhtes artiklis 20 ning II lisa 1. osas ja 5. osa I, II ja III peatükis; |
| --- | --- | --- |

f)

nad vastavad täiendavatele loomatervisenõuetele, mis on sätestatud:

i)

veiste suhtes artiklis 20 ning II lisa 1. osas ja 5. osa I, II ja III peatükis;

| ii) | sigade suhtes artiklis 21 ning II lisa 2. osas ja 5. osa I ja IV peatükis; |
| --- | --- |

ii)

sigade suhtes artiklis 21 ning II lisa 2. osas ja 5. osa I ja IV peatükis;

| iii) | lammaste ja kitsede suhtes artiklis 22 ning II lisa 3. osas ja 5. osa I, II ja III peatükis; |
| --- | --- |

iii)

lammaste ja kitsede suhtes artiklis 22 ning II lisa 3. osas ja 5. osa I, II ja III peatükis;

| iv) | hobuslaste suhtes artiklis 23 ja II lisa 4. osas. |
| --- | --- |

iv)

hobuslaste suhtes artiklis 23 ja II lisa 4. osas.

Artikkel 17

Keskuse veterinaararstide ja rühma veterinaararstide vastutus nende doonorveiste, -sigade, -lammaste, -kitsede ja -hobuslaste loomatervisenõuetele vastavuse eest, kellelt koguti loomset paljundusmaterjali ettevõtetes, mille suhtes kohaldatakse loomatervisega seotud põhjustel liikumispiiranguid

Keskuse veterinaararstid tagavad seoses sperma doonorloomade ja rühma veterinaararstid seoses ootsüütide ja embrüote doonorloomadega, et sperma, ootsüüdid ja embrüod, mis kogutakse seemendusjaamas või ettevõttes, mille suhtes kohaldatakse artikli 16 punktis b, artiklis 20, 21, 22 või 23 nimetatud taudidega seotud loomatervisealastel põhjustel liikumispiiranguid, vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | neid tuleb säilitada eraldi; |
| --- | --- |

a)

neid tuleb säilitada eraldi;

| b) | need ei tohi liikmesriikide vahel liikuda enne, kui pädevad asutused on seemendusjaama või sperma kogumise ettevõtte suhtes kohaldatavad liikumispiirangud kaotanud; ning |
| --- | --- |

b)

need ei tohi liikmesriikide vahel liikuda enne, kui pädevad asutused on seemendusjaama või sperma kogumise ettevõtte suhtes kohaldatavad liikumispiirangud kaotanud; ning

| c) | säilitatav sperma, ootsüüdid ja embrüod peavad olema läbinud asjakohase ametliku uurimise, et välistada neid taude põhjustavate loomapatogeenide olemasolu spermas, ootsüütides ja embrüotes, mille suhtes liikumispiirangud kehtestati. |
| --- | --- |

c)

säilitatav sperma, ootsüüdid ja embrüod peavad olema läbinud asjakohase ametliku uurimise, et välistada neid taude põhjustavate loomapatogeenide olemasolu spermas, ootsüütides ja embrüotes, mille suhtes liikumispiirangud kehtestati.

Artikkel 18

Keskuse veterinaararstide lisavastutus sperma kogumiseks kasutatud doonorveiste, -sigade, -lammaste, -kitsede ja -hobuslaste vastavuse eest loomatervisenõuetele

Keskuse veterinaararstid tagavad, et doonorveised, -sead, -lambad, -kitsed ja -hobuslased vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | neil ei esinenud seemendusjaama vastuvõtmise päeval artikli 16 punkti d alapunktis ii osutatud D-kategooria taudide sümptomeid või kliinilisi tunnuseid; |
| --- | --- |

a)

neil ei esinenud seemendusjaama vastuvõtmise päeval artikli 16 punkti d alapunktis ii osutatud D-kategooria taudide sümptomeid või kliinilisi tunnuseid;

| b) | doonorveiseid, -sigu, -lambaid ja -kitsi hoiti enne seemendusjaama vastuvõtmise päeva karantiiniruumides, mis vastasid sellel päeval järgmistele tingimustele:






  i) | vähemalt 30 eelnenud päeva jooksul ei ole seal teadaolevalt esinenud ühtki veiste, sigade, lammaste või kitsede puhul asjassepuutuvat D-kategooria taudi; |
| --- | --- | --- |

b)

doonorveiseid, -sigu, -lambaid ja -kitsi hoiti enne seemendusjaama vastuvõtmise päeva karantiiniruumides, mis vastasid sellel päeval järgmistele tingimustele:

i)

vähemalt 30 eelnenud päeva jooksul ei ole seal teadaolevalt esinenud ühtki veiste, sigade, lammaste või kitsede puhul asjassepuutuvat D-kategooria taudi;

| ii) | need ei asu piirangutsoonis, mis on kehtestatud A-kategooria taudi esinemise tõttu veistel, sigadel, lammastel või kitsedel või nende loomade puhul asjassepuutuva esilekerkiva taudi esinemise tõttu; |
| --- | --- |

ii)

need ei asu piirangutsoonis, mis on kehtestatud A-kategooria taudi esinemise tõttu veistel, sigadel, lammastel või kitsedel või nende loomade puhul asjassepuutuva esilekerkiva taudi esinemise tõttu;

| c) | neid peetakse seemendusjaamas:






  i) | kus vähemalt 30 päeva jooksul enne ja vähemalt 30 päeva jooksul pärast sperma kogumise kuupäeva või värske sperma puhul kuni spermasaadetise lähetamise kuupäevani ei ole teadaolevalt esinenud ühtki veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste puhul asjassepuutuvat D-kategooria taudi; |
| --- | --- | --- |

c)

neid peetakse seemendusjaamas:

i)

kus vähemalt 30 päeva jooksul enne ja vähemalt 30 päeva jooksul pärast sperma kogumise kuupäeva või värske sperma puhul kuni spermasaadetise lähetamise kuupäevani ei ole teadaolevalt esinenud ühtki veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste puhul asjassepuutuvat D-kategooria taudi;

| ii) | mis ei asu piirangutsoonis, mis on kehtestatud A-kategooria taudi esinemise tõttu veistel, sigadel, lammastel, kitsedel või hobuslastel või nende loomade puhul asjassepuutuva esilekerkiva taudi esinemise tõttu; |
| --- | --- |

ii)

mis ei asu piirangutsoonis, mis on kehtestatud A-kategooria taudi esinemise tõttu veistel, sigadel, lammastel, kitsedel või hobuslastel või nende loomade puhul asjassepuutuva esilekerkiva taudi esinemise tõttu;

Artikkel 19

Erand seemendusjaamade vahel liikuvate doonorveiste, -sigade, -lammaste, -kitsede ja -hobuslaste suhtes kehtestatud loomatervisenõuetest

1.   Erandina artikli 18 punktist b võivad ettevõtjad viia doonorveiseid, -sigu, -lambaid ja -kitsi ning II lisa 4. osa I peatüki punkti 1 punkti b alapunktis i osutatud teatavate taudide seireprogrammis osalevaid doonorhobuslasi otse ühest seemendusjaamast teise seemendusjaama:

| a) | ilma liikumiseelse ja -järgse karantiinita või uuringuteta, millele on osutatud II lisas järgmiste loomade puhul:






  i) | veiste puhul selle 1. osas ning 5. osa I, II ja III peatükis; |
| --- | --- | --- |

a)

ilma liikumiseelse ja -järgse karantiinita või uuringuteta, millele on osutatud II lisas järgmiste loomade puhul:

i)

veiste puhul selle 1. osas ning 5. osa I, II ja III peatükis;

| ii) | sigade puhul selle 2. osas ning 5. osa I ja IV peatükis; |
| --- | --- |

ii)

sigade puhul selle 2. osas ning 5. osa I ja IV peatükis;

| iii) | lammaste ja kitsede puhul selle 3. osas ning 5. osa I, II ja III peatükis; |
| --- | --- |

iii)

lammaste ja kitsede puhul selle 3. osas ning 5. osa I, II ja III peatükis;

| iv) | hobuslaste puhul selle 4. osa I peatüki punkti 1 alapunktis a ning |
| --- | --- |

iv)

hobuslaste puhul selle 4. osa I peatüki punkti 1 alapunktis a ning

| b) | tingimusel et doonorloomad:






  i) | on selle liikumise päeval sümptomite või tunnusteta, mis viitaksid veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste puhul asjassepuutuvate D-kategooria taudide esinemisele; |
| --- | --- | --- |

b)

tingimusel et doonorloomad:

i)

on selle liikumise päeval sümptomite või tunnusteta, mis viitaksid veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste puhul asjassepuutuvate D-kategooria taudide esinemisele;

| ii) | viibisid enne seda liikumist alates vastuvõtmise kuupäevast pidevalt seemendusjaamas ja läbisid negatiivsete tulemustega järgmised veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste puhul asjassepuutuvad lõike 1 punktis a osutatud uuringud:






  — | kõik II lisas osutatud kohustuslikud korrapärased uuringud 12 kuu jooksul enne selle liikumise kuupäeva või |
| --- | --- | --- |

ii)

viibisid enne seda liikumist alates vastuvõtmise kuupäevast pidevalt seemendusjaamas ja läbisid negatiivsete tulemustega järgmised veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste puhul asjassepuutuvad lõike 1 punktis a osutatud uuringud:

—

kõik II lisas osutatud kohustuslikud korrapärased uuringud 12 kuu jooksul enne selle liikumise kuupäeva või

| — | kui kohustuslikke korrapäraseid uuringuid ei ole seemendusjaamas veel tehtud, siis kõik nõutud uuringud seemendusjaama vastuvõtmist võimaldavale karantiini paigutamisele vahetult eelnenud ajal ja karantiiniperioodil. |
| --- | --- |

—

kui kohustuslikke korrapäraseid uuringuid ei ole seemendusjaamas veel tehtud, siis kõik nõutud uuringud seemendusjaama vastuvõtmist võimaldavale karantiini paigutamisele vahetult eelnenud ajal ja karantiiniperioodil.

2.   Ettevõtjad korraldavad doonorloomade liikumise, millele on osutatud lõike 1 sissejuhatavas lauses, ainult päritoluseemendusjaama pädeva asutuse loal ja sihtseemendusjaama keskuse veterinaararsti eelneval nõusolekul.

3.   Ettevõtjad tagavad, et lõike 1 sissejuhatavas lauses osutatud doonorloomad ei puutu liikumisel otseselt ega kaudselt kokku halvema tervisliku seisundiga loomadega ning et kasutatavad veovahendid on enne kasutamist puhastatud ja desinfitseeritud.

4.   Sihtseemendusjaama käitavad ettevõtjad teevad lõike 1 sissejuhatavas lauses osutatud doonorloomadega kõik lõike 1 punktis a osutatud kohustuslikud korrapärased uuringud hiljemalt 12 kuu jooksul pärast viimaste kohustuslike korrapäraste uuringute tegemist nende loomadega.

II alajagu

Teatavate kabiloomaliikide täiendavad loomatervisenõuded

Artikkel 20

Sperma, ootsüütide ja embrüote kogumiseks kasutatud doonorveiste täiendavad loomatervisenõuded

1.   Keskuse veterinaararst tagab seoses sperma doonorloomade või rühma veterinaararst seoses ootsüütide ja embrüote doonorloomadega, et doonorveised vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | nad olid pärit – sperma doonorloomade puhul enne karantiiniruumidesse paigutamist – ettevõttest, kus ei esinenud järgmisi taude, ja neid ei ole eelnevalt kunagi peetud halvema sanitaarse seisundiga ettevõttes:






  i) | Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkust; |
| --- | --- | --- |

a)

nad olid pärit – sperma doonorloomade puhul enne karantiiniruumidesse paigutamist – ettevõttest, kus ei esinenud järgmisi taude, ja neid ei ole eelnevalt kunagi peetud halvema sanitaarse seisundiga ettevõttes:

i)

Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkust;

| ii) | Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkust; |
| --- | --- |

ii)

Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkust;

| iii) | veiste enzootilist leukoosi; |
| --- | --- |

iii)

veiste enzootilist leukoosi;

| iv) | veiste nakkavat rinotrahheiiti/nakkavat pustuloosset vulvovaginiiti; |
| --- | --- |

iv)

veiste nakkavat rinotrahheiiti/nakkavat pustuloosset vulvovaginiiti;

| b) | nad vastavad II lisa 1. osas ning 5. osa I, II ja III peatükis sätestatud täiendavatele loomatervisenõuetele. |
| --- | --- |

b)

nad vastavad II lisa 1. osas ning 5. osa I, II ja III peatükis sätestatud täiendavatele loomatervisenõuetele.

2.   Erandina lõike 1 punkti a alapunktist iii võib keskuse veterinaararst pidada vastuvõetavaks, et sperma doonorloom on pärit ettevõttest, kus esines veiste enzootilist leukoosi, kui see loom:

| a) | on alla kaheaastane ja saadud emasloomalt, kellele tehti pärast kõnealuse looma emasloomast eraldamist veiste enzootilise leukoosi seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne, või |
| --- | --- |

a)

on alla kaheaastane ja saadud emasloomalt, kellele tehti pärast kõnealuse looma emasloomast eraldamist veiste enzootilise leukoosi seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne, või

| b) | on saanud kaheaastaseks ja talle on tehtud veiste enzootilise leukoosi seroloogilise uuring ja saadud negatiivne tulemus. |
| --- | --- |

b)

on saanud kaheaastaseks ja talle on tehtud veiste enzootilise leukoosi seroloogilise uuring ja saadud negatiivne tulemus.

3.   Erandina lõike 1 punkti a alapunktist iii võib rühma veterinaararst pidada vastuvõetavaks alla kaheaastast ootsüütide ja embrüote doonorlooma, kes on pärit ettevõttest, kus esines veiste enzootilist leukoosi, kui päritoluettevõtte eest vastutav veterinaarjärelevalve ametnik on tõendanud, et vähemalt kolme eelnenud aasta jooksul ei ole seal esinenud ühtegi veiste enzootilise leukoosi kliinilist juhtumit.

4.   Erandina lõike 1 punkti a alapunktist iv

| a) | võib keskuse veterinaararst sperma doonorloomade puhul pidada vastuvõetavaks doonorlooma, kes on pärit ettevõttest, kus esines veiste nakkavat rinotrahheiiti/nakkavat pustuloosset vulvovaginiiti, kui loom on läbinud II lisa 1. osa I peatüki punkti 1 alapunkti b alapunktis iv kohaselt nõutud uuringu, või |
| --- | --- |

a)

võib keskuse veterinaararst sperma doonorloomade puhul pidada vastuvõetavaks doonorlooma, kes on pärit ettevõttest, kus esines veiste nakkavat rinotrahheiiti/nakkavat pustuloosset vulvovaginiiti, kui loom on läbinud II lisa 1. osa I peatüki punkti 1 alapunkti b alapunktis iv kohaselt nõutud uuringu, või

| b) | võib rühma veterinaararst ootsüütide ja embrüote doonorloomade puhul pidada vastuvõetavaks doonorlooma, kes on pärit ettevõttest, kus esines veiste nakkavat rinotrahheiiti/nakkavat pustuloosset vulvovaginiiti, kui päritoluettevõtte eest vastutav veterinaarjärelevalve ametnik on tõendanud, et vähemalt 12 eelnenud kuu jooksul ei ole seal esinenud ühtegi veiste nakkava rinotrahheiidi/nakkava pustuloosse vulvovaginiidi kliinilist juhtumit. |
| --- | --- |

b)

võib rühma veterinaararst ootsüütide ja embrüote doonorloomade puhul pidada vastuvõetavaks doonorlooma, kes on pärit ettevõttest, kus esines veiste nakkavat rinotrahheiiti/nakkavat pustuloosset vulvovaginiiti, kui päritoluettevõtte eest vastutav veterinaarjärelevalve ametnik on tõendanud, et vähemalt 12 eelnenud kuu jooksul ei ole seal esinenud ühtegi veiste nakkava rinotrahheiidi/nakkava pustuloosse vulvovaginiidi kliinilist juhtumit.

Artikkel 21

Sperma, ootsüütide ja embrüote kogumiseks kasutatud doonorsigade täiendavad loomatervisenõuded

1.   Keskuse veterinaararst tagab seoses sperma doonorloomade või rühma veterinaararst seoses ootsüütide ja embrüote doonorloomadega, et doonorsead vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | sperma doonorloomad tulid enne karantiiniruumi paigutamist ettevõttest, kus ei olnud vähemalt 12 eelnenud kuu jooksul avastatud kliinilisi, seroloogilisi, viroloogilisi või patoloogilisi tõendeid Aujeszky haiguse viirusega nakatumise kohta; |
| --- | --- |

a)

sperma doonorloomad tulid enne karantiiniruumi paigutamist ettevõttest, kus ei olnud vähemalt 12 eelnenud kuu jooksul avastatud kliinilisi, seroloogilisi, viroloogilisi või patoloogilisi tõendeid Aujeszky haiguse viirusega nakatumise kohta;

| b) | nad vastavad II lisa 2. osas ning 5. osa I ja IV peatükis sätestatud täiendavatele loomatervisenõuetele. |
| --- | --- |

b)

nad vastavad II lisa 2. osas ning 5. osa I ja IV peatükis sätestatud täiendavatele loomatervisenõuetele.

2.   Keskuse veterinaararst tagab, et sperma doonorsead vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | nad tulid enne karantiiniruumi paigutamist ettevõttest, kus ei esinenud Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkust kooskõlas II lisa 5. osa IV peatükis sätestatud nõuetega; |
| --- | --- |

a)

nad tulid enne karantiiniruumi paigutamist ettevõttest, kus ei esinenud Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkust kooskõlas II lisa 5. osa IV peatükis sätestatud nõuetega;

| b) | neid peeti karantiiniruumides, kus ei olnud Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkust esinenud vähemalt kolme kuu jooksul enne nende sinna paigutamise päeva; |
| --- | --- |

b)

neid peeti karantiiniruumides, kus ei olnud Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkust esinenud vähemalt kolme kuu jooksul enne nende sinna paigutamise päeva;

| c) | neid peetakse seemendusjaamas, kus ei ole vähemalt 30 päeva jooksul enne karantiiniruumi paigutamise kuupäeva ja vähemalt 30 päeva vahetult enne kogumise kuupäeva leitud kliinilisi, seroloogilisi, viroloogilisi või patoloogilisi tõendeid Aujeszky haiguse viirusega nakatumise kohta; |
| --- | --- |

c)

neid peetakse seemendusjaamas, kus ei ole vähemalt 30 päeva jooksul enne karantiiniruumi paigutamise kuupäeva ja vähemalt 30 päeva vahetult enne kogumise kuupäeva leitud kliinilisi, seroloogilisi, viroloogilisi või patoloogilisi tõendeid Aujeszky haiguse viirusega nakatumise kohta;

| d) | neid ei ole vaktsineeritud sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi viiruse nakkuse vastu ja neid peeti sünnist saadik või vähemalt kolme kuu jooksul enne karantiiniruumidesse paigutamise kuupäeva ettevõttes, kus loomi ei ole sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi viiruse nakkuse vastu vaktsineeritud ja kus kõnealusel perioodil ei tuvastatud sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi viiruse nakkust. |
| --- | --- |

d)

neid ei ole vaktsineeritud sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi viiruse nakkuse vastu ja neid peeti sünnist saadik või vähemalt kolme kuu jooksul enne karantiiniruumidesse paigutamise kuupäeva ettevõttes, kus loomi ei ole sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi viiruse nakkuse vastu vaktsineeritud ja kus kõnealusel perioodil ei tuvastatud sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi viiruse nakkust.

Artikkel 22

Sperma, ootsüütide ja embrüote kogumiseks kasutatud doonorlammaste ja -kitsede täiendavad loomatervisenõuded

Keskuse veterinaararst tagab seoses sperma doonorloomade või rühma veterinaararst seoses ootsüütide ja embrüote doonorloomadega, et doonorlambad ja -kitsed vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | nad ei olnud pärit ettevõttest ega puutunud kokku loomadega ettevõttest – sperma doonorloomade puhul enne karantiiniruumidesse paigutamist –, mille suhtes olid kehtestatud liikumispiirangud seoses Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkusega. Ettevõttega seotud liikumispiirangud tühistatakse pärast vähemalt 42 päeva möödumist viimase selle taudiga nakatunud või sellele vastuvõtliku looma tapmise või surmamise ja kõrvaldamise kuupäevast; |
| --- | --- |

a)

nad ei olnud pärit ettevõttest ega puutunud kokku loomadega ettevõttest – sperma doonorloomade puhul enne karantiiniruumidesse paigutamist –, mille suhtes olid kehtestatud liikumispiirangud seoses Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkusega. Ettevõttega seotud liikumispiirangud tühistatakse pärast vähemalt 42 päeva möödumist viimase selle taudiga nakatunud või sellele vastuvõtliku looma tapmise või surmamise ja kõrvaldamise kuupäevast;

Brucella abortus

Brucella melitensis

Brucella suis

| b) | nad olid pärit – sperma doonorloomade puhul enne karantiiniruumidesse paigutamist – ettevõttest, kus ei esinenud Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e ja Brucella suis’i nakkust, ja neid ei ole eelnevalt kunagi peetud halvema sanitaarse seisundiga ettevõttes; |
| --- | --- |

b)

nad olid pärit – sperma doonorloomade puhul enne karantiiniruumidesse paigutamist – ettevõttest, kus ei esinenud Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e ja Brucella suis’i nakkust, ja neid ei ole eelnevalt kunagi peetud halvema sanitaarse seisundiga ettevõttes;

Brucella abortus

Brucella melitensis

Brucella suis

| c) | nad vastavad II lisa 3. osas ning 5. osa I, II ja III peatükis sätestatud täiendavatele loomatervisenõuetele. |
| --- | --- |

c)

nad vastavad II lisa 3. osas ning 5. osa I, II ja III peatükis sätestatud täiendavatele loomatervisenõuetele.

Artikkel 23

Sperma, ootsüütide ja embrüote kogumiseks kasutatud doonorhobuslaste täiendavad loomatervisenõuded

1.   Keskuse veterinaararst tagab, et seemendusjaama vastuvõetud hobuslased, ja rühma veterinaararst tagab, et ootsüütide ja embrüote kogumiseks või embrüote tootmiseks kasutatavad hobuslased vastavad enne loomse paljundusmaterjali kogumist järgmistele nõuetele:

| a) | nad on pärit ettevõttest:






  i) | kus ei ole eelnenud 30 päeva jooksul teadaolevalt esinenud surrat (Trypanosoma evansi) või kus on eelnenud kahe aasta jooksul teatatud surra (Trypanosoma evansi) esinemisest ja tabandunud ettevõttes jäid pärast viimast taudipuhangut kehtima liikumispiirangud kuni






  — | nakatunud loomade eemaldamiseni ettevõttest ja |
| --- | --- | --- | --- |

a)

nad on pärit ettevõttest:

i)

kus ei ole eelnenud 30 päeva jooksul teadaolevalt esinenud surrat (Trypanosoma evansi) või kus on eelnenud kahe aasta jooksul teatatud surra (Trypanosoma evansi) esinemisest ja tabandunud ettevõttes jäid pärast viimast taudipuhangut kehtima liikumispiirangud kuni

—

nakatunud loomade eemaldamiseni ettevõttest ja

| — | ettevõtte ülejäänud loomadele tehti ühe delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 3. osas sätestatud diagnostikameetodi abil surra (Trypanosoma evansi) tuvastamise uuring, mille tulemused olid negatiivsed ja mis tehti proovidega, mis võeti vähemalt kuus kuud pärast nakatunud loomade eemaldamist ettevõttest; |
| --- | --- |

—

ettevõtte ülejäänud loomadele tehti ühe delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 3. osas sätestatud diagnostikameetodi abil surra (Trypanosoma evansi) tuvastamise uuring, mille tulemused olid negatiivsed ja mis tehti proovidega, mis võeti vähemalt kuus kuud pärast nakatunud loomade eemaldamist ettevõttest;

| ii) | kus ei ole eelnenud kuue kuu jooksul teadaolevalt esinenud kargtaudi või kus on eelnenud kahe aasta jooksul teatatud kargtaudi esinemisest ja tabandunud ettevõttes jäid pärast viimast taudipuhangut kehtima liikumispiirangud kuni






  — | nakatunud loomade surmamise ja hävitamiseni või tapmiseni või nakatunud isased hobuslased kastreeriti, ja |
| --- | --- | --- |

ii)

kus ei ole eelnenud kuue kuu jooksul teadaolevalt esinenud kargtaudi või kus on eelnenud kahe aasta jooksul teatatud kargtaudi esinemisest ja tabandunud ettevõttes jäid pärast viimast taudipuhangut kehtima liikumispiirangud kuni

—

nakatunud loomade surmamise ja hävitamiseni või tapmiseni või nakatunud isased hobuslased kastreeriti, ja

| — | ettevõtte ülejäänud hobuslastele, v.a esimeses taandes nimetatud kastreeritud isastele hobuslastele, keda on emastest hobuslastest eraldi peetud, tehti ühe delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 8 osas sätestatud diagnostikameetodi abil kargtaudi uuring, mille tulemused olid negatiivsed ja mis tehti proovidega, mis võeti vähemalt kuus kuud pärast esimeses taandes kirjeldatud meetmete lõpuleviimist; |
| --- | --- |

—

ettevõtte ülejäänud hobuslastele, v.a esimeses taandes nimetatud kastreeritud isastele hobuslastele, keda on emastest hobuslastest eraldi peetud, tehti ühe delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 8 osas sätestatud diagnostikameetodi abil kargtaudi uuring, mille tulemused olid negatiivsed ja mis tehti proovidega, mis võeti vähemalt kuus kuud pärast esimeses taandes kirjeldatud meetmete lõpuleviimist;

| iii) | kus ei ole eelnenud 90 päeva jooksul teadaolevalt esinenud hobuste infektsioosset aneemiat või kus on eelnenud 12 kuu jooksul teatatud hobuste infektsioosse aneemia esinemisest ja tabandunud ettevõttes jäid pärast viimast taudipuhangut kehtima liikumispiirangud kuni






  — | nakatunud loomade surmamise ja hävitamiseni või tapmiseni ja |
| --- | --- | --- |

iii)

kus ei ole eelnenud 90 päeva jooksul teadaolevalt esinenud hobuste infektsioosset aneemiat või kus on eelnenud 12 kuu jooksul teatatud hobuste infektsioosse aneemia esinemisest ja tabandunud ettevõttes jäid pärast viimast taudipuhangut kehtima liikumispiirangud kuni

—

nakatunud loomade surmamise ja hävitamiseni või tapmiseni ja

| — | ettevõtte ülejäänud hobuslastele tehti ühe delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 9. osas sätestatud diagnostikameetodi abil hobuste infektsioosse aneemia tuvastamise uuring, mille tulemused olid negatiivsed ja mis tehti proovidega, mis võeti pärast esimeses taandes kirjeldatud meetmete lõpuleviimist ja ettevõtte puhastamist ja desinfitseerimist kahel korral vähemalt kolmekuulise intervalliga; |
| --- | --- |

—

ettevõtte ülejäänud hobuslastele tehti ühe delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 9. osas sätestatud diagnostikameetodi abil hobuste infektsioosse aneemia tuvastamise uuring, mille tulemused olid negatiivsed ja mis tehti proovidega, mis võeti pärast esimeses taandes kirjeldatud meetmete lõpuleviimist ja ettevõtte puhastamist ja desinfitseerimist kahel korral vähemalt kolmekuulise intervalliga;

| b) | spermadoonoreid peeti 30 päeva jooksul enne sperma kogumise kuupäeva ettevõtetes, kus ühelgi hobuslasel ei olnud sellel ajavahemikul hobuste viirusarteriidi viiruse nakkuse või hobuste nakkava metriidi kliinilisi tunnuseid; |
| --- | --- |

b)

spermadoonoreid peeti 30 päeva jooksul enne sperma kogumise kuupäeva ettevõtetes, kus ühelgi hobuslasel ei olnud sellel ajavahemikul hobuste viirusarteriidi viiruse nakkuse või hobuste nakkava metriidi kliinilisi tunnuseid;

| c) | nad vastavad II lisa 4. osas sätestatud täiendavatele loomatervisenõuetele. |
| --- | --- |

c)

nad vastavad II lisa 4. osas sätestatud täiendavatele loomatervisenõuetele.

2.   Erandina lõike 1 punktist a peavad lõike 1 punkti a alapunktides i–iii osutatud liikumispiirangud jääma kehtima vähemalt 30 päevaks alates päevast, mil kõik ettevõttes olevad loomad liikidest, mida on lõike 1 punkti a alapunktides i–iii osutatud asjaomase taudi puhul nimetatud, surmati ja hävitati või tapeti, kui see on lõike 1 punkti b kohaselt lubatud, ning ettevõte puhastati ja desinfitseeriti.

3. jagu

Veise-, sea-, lamba-, kitse- ja hobuseliikidesse kuuluvate peetavate doonorloomade ja nende paljundusmaterjali puhul nõutavad labori- ja muud uuringud

Artikkel 24

Doonorveiste, -sigade, -lammaste, -kitsede ja -hobuslaste ja nende paljundusmaterjali puhul nõutavad labori- ja muud uuringud

Ettevõtjad tagavad, et:

| a) | doonorloomadele, kelle paljundusmaterjali viiakse teistesse liikmesriikidesse, on tehtud uuringud, mis on ette nähtud:






  i) | veiste puhul II lisa 1. osas ja vastavalt vajadusele 5. osa I, II ja III peatükis; |
| --- | --- | --- |

a)

doonorloomadele, kelle paljundusmaterjali viiakse teistesse liikmesriikidesse, on tehtud uuringud, mis on ette nähtud:

i)

veiste puhul II lisa 1. osas ja vastavalt vajadusele 5. osa I, II ja III peatükis;

| ii) | sigade puhul II lisa 2. osas ja vastavalt vajadusele 5. osa I ja IV peatükis; |
| --- | --- |

ii)

sigade puhul II lisa 2. osas ja vastavalt vajadusele 5. osa I ja IV peatükis;

| iii) | lammaste ja kitsede puhul II lisa 3. osas ja vastavalt vajadusele 5. osa I, II ja III peatükis; |
| --- | --- |

iii)

lammaste ja kitsede puhul II lisa 3. osas ja vastavalt vajadusele 5. osa I, II ja III peatükis;

| iv) | hobuslaste puhul II lisa 4. osas; |
| --- | --- |

iv)

hobuslaste puhul II lisa 4. osas;

| b) | kõik punktis a osutatud uuringud tehakse ametlikes laborites. |
| --- | --- |

b)

kõik punktis a osutatud uuringud tehakse ametlikes laborites.

Artikkel 25

Loa andmine laboriuuringute tegemiseks karantiiniruumidesse paigutatud doonorveiste, -sigade, -lammaste ja -kitsedega

1.   Pädev asutus võib anda loa teha karantiiniruumides võetud proovidega järgmised II lisas osutatud uuringud:

| a) | veiste puhul nimetatud lisa 1. osa I peatüki punkti 1 alapunktis b osutatud uuringud; |
| --- | --- |

a)

veiste puhul nimetatud lisa 1. osa I peatüki punkti 1 alapunktis b osutatud uuringud;

| b) | sigade puhul nimetatud lisa 2. osa I peatüki punkti 1 alapunktis b osutatud uuringud; |
| --- | --- |

b)

sigade puhul nimetatud lisa 2. osa I peatüki punkti 1 alapunktis b osutatud uuringud;

| c) | lammaste ja kitsede puhul nimetatud lisa 3. osa I peatüki punkti 1 alapunktis c osutatud uuringud. |
| --- | --- |

c)

lammaste ja kitsede puhul nimetatud lisa 3. osa I peatüki punkti 1 alapunktis c osutatud uuringud.

2.   Kui pädev asutus on andnud lõikes 1 osutatud load, peavad olema täidetud järgmised tingimused:

| a) | karantiiniruumides karantiinis olemise periood ei tohi alata enne punkti 1 alapunktides a, b ja c osutatud uuringuteks proovide võtmise kuupäeva; |
| --- | --- |

a)

karantiiniruumides karantiinis olemise periood ei tohi alata enne punkti 1 alapunktides a, b ja c osutatud uuringuteks proovide võtmise kuupäeva;

| b) | kui lõikes 1 osutatud uuringu tulemus on positiivne, tuleb asjaomane loom karantiiniruumist viivitamata eemaldada; |
| --- | --- |

b)

kui lõikes 1 osutatud uuringu tulemus on positiivne, tuleb asjaomane loom karantiiniruumist viivitamata eemaldada;

| c) | kui tegemist on loomarühma karantiiniga ja lõikes 1 osutatud uuring annab mis tahes looma puhul positiivse tulemuse, ei tohi ülejäänud loomade karantiin karantiiniruumides alata enne, kui positiivse uuringutulemusega loom on karantiiniruumist eemaldatud. |
| --- | --- |

c)

kui tegemist on loomarühma karantiiniga ja lõikes 1 osutatud uuring annab mis tahes looma puhul positiivse tulemuse, ei tohi ülejäänud loomade karantiin karantiiniruumides alata enne, kui positiivse uuringutulemusega loom on karantiiniruumist eemaldatud.

4. jagu

Veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali kogumise, tootmise, töötlemise, säilitamise ja muude toimingute loomatervisenõuded

Artikkel 26

Ettevõtjate kohustused seoses veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali kogumise, tootmise, töötlemise ja säilitamise loomatervisenõuetega

Ettevõtjad tagavad, et veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste sperma, ootsüütide ja embrüote saadetised viiakse teistesse liikmesriikidesse ainult juhul, kui need vastavad III lisas sätestatud loomse paljundusmaterjali kogumise, tootmise, töötlemise ja säilitamise loomatervisenõuetele.

5. jagu

Veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali veo loomatervisenõuded

Artikkel 27

Keskuse veterinaararstide ja rühma veterinaararstide vastutus veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali veo loomatervisenõuetele vastavuse eest

1.   Kui veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali viiakse teise liikmesriiki või samas liikmesriigis asuvasse loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõttesse või loomse paljundusmaterjali säilituskeskusesse, tagab keskuse veterinaararst või rühma veterinaararst, et:

| a) | veoanumad on enne heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõttest lähetamist pitseeritud ja nummerdatud; |
| --- | --- |

a)

veoanumad on enne heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõttest lähetamist pitseeritud ja nummerdatud;

| b) | kõrtele või muudele pakenditele artikli 10 kohaselt kantud märgistus vastab kas loomatervise sertifikaadil või ettevõtja deklaratsioonil ning nende veoks kasutataval anumal märgitud numbrile. |
| --- | --- |

b)

kõrtele või muudele pakenditele artikli 10 kohaselt kantud märgistus vastab kas loomatervise sertifikaadil või ettevõtja deklaratsioonil ning nende veoks kasutataval anumal märgitud numbrile.

2.   Veterinaarjärelevalve ametnik võib lõike 1 punktis a osutatud pitseri, mis paigaldatakse keskuse veterinaararsti või rühma veterinaararsti vastutusel, enda omaga asendada.

Artikkel 28

Ettevõtjate vastutus veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuste paljundusmaterjali veo loomatervisenõuetele vastavuse eest

1.   Ettevõtjad viivad veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste spermat, ootsüüte ja embrüoid teistesse liikmesriikidesse ainult juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | veoanumasse on paigutatud ainult ühe loomaliigi üht liiki paljundusmaterjal; |
| --- | --- |

a)

veoanumasse on paigutatud ainult ühe loomaliigi üht liiki paljundusmaterjal;

| b) | punktis a osutatud veoanum:






  i) | on enne kasutamist puhastatud ja desinfitseeritud või steriliseeritud või kasutatakse uut ühekorraanumat; |
| --- | --- | --- |

b)

punktis a osutatud veoanum:

i)

on enne kasutamist puhastatud ja desinfitseeritud või steriliseeritud või kasutatakse uut ühekorraanumat;

| ii) | on täidetud krüogeense ainega, mida ei ole varem teiste toodetega kasutatud. |
| --- | --- |

ii)

on täidetud krüogeense ainega, mida ei ole varem teiste toodetega kasutatud.

2.   Erandina lõikest 1 võivad ettevõtjad paigutada ühte veoanumasse sama loomaliigi spermat, ootsüüte ja embrüoid, kui:

| a) | kõrred või muud pakendid, kuhu loomne paljundusmaterjal on paigutatud, on turvaliselt ja hermeetiliselt suletud; |
| --- | --- |

a)

kõrred või muud pakendid, kuhu loomne paljundusmaterjal on paigutatud, on turvaliselt ja hermeetiliselt suletud;

| b) | eri liiki loomne paljundusmaterjal on üksteisest eraldatud füüsiliste vaheseintega või on paigutatud eraldi kaitsekottidesse. |
| --- | --- |

b)

eri liiki loomne paljundusmaterjal on üksteisest eraldatud füüsiliste vaheseintega või on paigutatud eraldi kaitsekottidesse.

3.   Erandina lõigetest 1 ja 2 võivad ettevõtjad paigutada ühte veoanumasse lammaste ja kitsede sperma, ootsüüdid ja embrüod.

Artikkel 29

Ettevõtjate täiendav vastutus veiste, sigade, lammaste ja kitsede sperma veo eest

Kui ettevõtjad viivad teise liikmesriiki rohkem kui ühelt doonorloomalt kogutud ja ühte kõrde või muusse pakendisse paigutatud veiste, sigade, lammaste või kitsede sperma saadetisi, siis ettevõtjad:

| a) | tagavad, et sperma kogutakse ja lähetatakse ühest ja samast seemendusjaamast või artiklites 13 ja 14 ette nähtud erandite korral ühest ja samast ettevõttest, kust see koguti; |
| --- | --- |

a)

tagavad, et sperma kogutakse ja lähetatakse ühest ja samast seemendusjaamast või artiklites 13 ja 14 ette nähtud erandite korral ühest ja samast ettevõttest, kust see koguti;

| b) | kehtestavad selle sperma töötlemise korra, et tagada selle jälgitavus vastavalt artiklitele 10 ja 19. |
| --- | --- |

b)

kehtestavad selle sperma töötlemise korra, et tagada selle jälgitavus vastavalt artiklitele 10 ja 19.

2. PEATÜKK

Loomatervise sertifikaatide väljaandmine, ettevõtja deklaratsioon ning veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali liikumisest teavitamine

Artikkel 30

Loomatervise sertifikaatide väljaandmise eeskirjad

1.   Enne veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali saadetiste liikmesriikidevaheliseks liikumiseks loomatervise sertifikaadi väljaandmist teeb veterinaarjärelevalve ametnik:

| a) | veoanuma visuaalse vaatluse, veendumaks et artiklis 28 osutatud nõuded on täidetud ja et kontrollida






  i) | pitserit ja numbrit, mille paigaldab veoanumale keskuse või rühma veterinaararst, nagu on osutatud artikli 27 lõike 1 punktis a, või |
| --- | --- | --- |

a)

veoanuma visuaalse vaatluse, veendumaks et artiklis 28 osutatud nõuded on täidetud ja et kontrollida

i)

pitserit ja numbrit, mille paigaldab veoanumale keskuse või rühma veterinaararst, nagu on osutatud artikli 27 lõike 1 punktis a, või

| ii) | vajaduse korral veoanumasse paigutatud loomset paljundusmaterjali ning veoanum pärast seda kontrolli pitseerida ja nummerdada; |
| --- | --- |

ii)

vajaduse korral veoanumasse paigutatud loomset paljundusmaterjali ning veoanum pärast seda kontrolli pitseerida ja nummerdada;

| b) | keskuse või rühma veterinaararsti esitatud dokumentide kontrolli, tagamaks, et:






  i) | sertifitseeritavat teavet toetab kooskõlas artikliga 8 peetav arvestus; |
| --- | --- | --- |

b)

keskuse või rühma veterinaararsti esitatud dokumentide kontrolli, tagamaks, et:

i)

sertifitseeritavat teavet toetab kooskõlas artikliga 8 peetav arvestus;

| ii) | kõrtele või muudele pakenditele artikli 10 kohaselt kantud märgistus vastab loomatervise sertifikaadis ja veoks kasutataval anumal märgitud numbrile; |
| --- | --- |

ii)

kõrtele või muudele pakenditele artikli 10 kohaselt kantud märgistus vastab loomatervise sertifikaadis ja veoks kasutataval anumal märgitud numbrile;

| iii) | III osa I peatükis osutatud nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

iii)

III osa I peatükis osutatud nõuded on täidetud.

2.   Veterinaarjärelevalve ametnik teeb lõikes 1 ette nähtud kontrollid ja läbivaatused ning annab loomatervise sertifikaadi välja 72 tunni jooksul enne loomse paljundusmaterjali saadetise lähetamist.

3.   Loomatervise sertifikaat kehtib 10 päeva pärast selle väljaandmise kuupäeva.

Artikkel 31

Teave, mida peab sisaldama ühest liikmesriigist teise viidava veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali loomatervise sertifikaat

Veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali saadetiste liikmesriikidevahelise liikumise loomatervise sertifikaat sisaldab vähemalt IV lisa punktis 1 sätestatud teavet.

Artikkel 32

Nõuded ettevõtja deklaratsioonidele veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali saadetiste loomse paljundusmaterjali ettevõtetesse ja sealt välja liikumiseks

1.   Kui heakskiidetud veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõtet käitav ettevõtja korraldab loomse paljundusmaterjali töötlemise loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõttes, tagab see ettevõtja, et loomse paljundusmaterjali saadetise veol sellesse loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõttesse ja sealt välja on saadetisega kaasas ettevõtja deklaratsioon.

2.   Heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtet käitav ettevõtja tagab, et lõikes 1 osutatud ettevõtja deklaratsioon sisaldab vähemalt järgmist teavet:

| a) | loomse paljundusmaterjali kogunud või tootnud heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtte nimi ja aadress; |
| --- | --- |

a)

loomse paljundusmaterjali kogunud või tootnud heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtte nimi ja aadress;

| b) | selle loomse paljundusmaterjali töötlemiseettevõtte nimi ja aadress, kuhu loomne paljundusmaterjal töötlemiseks viiakse; |
| --- | --- |

b)

selle loomse paljundusmaterjali töötlemiseettevõtte nimi ja aadress, kuhu loomne paljundusmaterjal töötlemiseks viiakse;

| c) | loomse paljundusmaterjali saadetise loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõttesse ja sealt välja liikumise kuupäevad; |
| --- | --- |

c)

loomse paljundusmaterjali saadetise loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõttesse ja sealt välja liikumise kuupäevad;

| d) | loomse paljundusmaterjali liik ja kogus; |
| --- | --- |

d)

loomse paljundusmaterjali liik ja kogus;

| e) | loomse paljundusmaterjali märgistus, nagu on nõutud artiklis 10. |
| --- | --- |

e)

loomse paljundusmaterjali märgistus, nagu on nõutud artiklis 10.

Artikkel 33

Nõue, mille kohaselt ettevõtjad peavad veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali saadetiste liikmesriikidevahelisest liikumisest ette teatama

Veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali saadetiste viimisel teise liikmesriiki teavitavad ettevõtjad, kes käitavad heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtteid, artiklis 13 osutatud kitsi ja lambaid pidavaid ettevõtteid või artiklis 14 osutatud kinniseid ettevõtteid, oma päritoluliikmesriigi pädevat asutust nende loomse paljundusmaterjali saadetiste kavandatud liikumisest ette.

Artikkel 34

Veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuste paljundusmaterjali saadetiste liikmesriikidevahelisest liikumisest teavitamiseks vajalik teave

Oma päritoluliikmesriigi pädevat asutust artikli 33 kohaselt teavitavad ettevõtjad esitavad sellele pädevale asutusele iga teise liikmesriiki viidava loomse paljundusmaterjali saadetise kohta teabe, mis on sätestatud:

| a) | IV lisa punkti 1 alapunktides a–f, kui loomse paljundusmaterjaliga on kaasas loomatervise sertifikaat, või |
| --- | --- |

a)

IV lisa punkti 1 alapunktides a–f, kui loomse paljundusmaterjaliga on kaasas loomatervise sertifikaat, või

| b) | artikli 32 lõikes 2, kui loomse paljundusmaterjaliga on kaasas ettevõtja deklaratsioon. |
| --- | --- |

b)

artikli 32 lõikes 2, kui loomse paljundusmaterjaliga on kaasas ettevõtja deklaratsioon.

Artikkel 35

Erakorralised toimingud veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali saadetiste liikmesriikidevahelisest liikumisest teavitamiseks voolukatkestuste ja muude IMSOCi häirete korral

1.   Voolukatkestuste ja muude IMSOCi häirete korral teavitab teise liikmesriiki viidava veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste loomse paljundusmaterjali saadetise päritoluriigi pädev asutus komisjoni ja sihtriigi pädevat asutust selle saadetise liikumisest faksi või e-kirjaga.

2.   Loomse paljundusmaterjali saadetise päritoluriigi pädev asutus korraldab lõikes 1 osutatud teavitamise IMSOCi mis tahes funktsiooni mittetoimimise korral kohaldatava eriolukordades tegutsemise korra kohaselt.

3. PEATÜKK

Loomatervisenõuded, loomatervise sertifikaatide väljaandmine ja teavitamine muude loomade kui veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali puhul

Artikkel 36

Koerte ja kasside paljundusmaterjali teistesse liikmesriikidesse viimise loomatervisenõuded

Ettevõtjad viivad teistesse liikmesriikidesse ainult sellist spermat, ootsüüte ja embrüoid, mis on kogutud koertelt (Canis lupus familiaris) ja kassidelt (Felis silvestris catus):

Canis lupus familiaris

Felis silvestris catus

| a) | kes sündisid ja on sünnist saadik viibinud liidus või sisenesid liitu kooskõlas liitu sisenemist käsitlevate nõuetega; |
| --- | --- |

a)

kes sündisid ja on sünnist saadik viibinud liidus või sisenesid liitu kooskõlas liitu sisenemist käsitlevate nõuetega;

| b) | kes on pärit ettevõttest, kus marutaudviiruse nakkuse esinemine ei ole leidnud kinnitust vähemalt 30 päeva jooksul enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva; |
| --- | --- |

b)

kes on pärit ettevõttest, kus marutaudviiruse nakkuse esinemine ei ole leidnud kinnitust vähemalt 30 päeva jooksul enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva;

| c) | kellel ei olnud sperma, ootsüütide või embrüote kogumise päeval taudi sümptomeid; |
| --- | --- |

c)

kellel ei olnud sperma, ootsüütide või embrüote kogumise päeval taudi sümptomeid;

| d) | kes on märgistatud mikrokiibi paigaldamise teel või selgelt loetava tätoveeringuga kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 576/2013 (17) artikli 17 lõikega 1 või identifitseeritud vastavalt määruse (EL) 2019/2035 artiklile 70; |
| --- | --- |

d)

kes on märgistatud mikrokiibi paigaldamise teel või selgelt loetava tätoveeringuga kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 576/2013 (17) artikli 17 lõikega 1 või identifitseeritud vastavalt määruse (EL) 2019/2035 artiklile 70;

17

| e) | kes on vaktsineeritud marutaudi vastu vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/688 VII lisa 1. osas sätestatud kehtivuse tingimustele; |
| --- | --- |

e)

kes on vaktsineeritud marutaudi vastu vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/688 VII lisa 1. osas sätestatud kehtivuse tingimustele;

| f) | kes vastavad muude taudide ja nakkuste kui marutaudi ennetamiseks võetud tervishoiumeetmele, mis on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2020/688 VII lisa 2. osas; |
| --- | --- |

f)

kes vastavad muude taudide ja nakkuste kui marutaudi ennetamiseks võetud tervishoiumeetmele, mis on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2020/688 VII lisa 2. osas;

| g) | keda ei kasutatud vähemalt 30 päeva jooksul enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva ja kogumisperioodi jooksul loomulikuks paaritamiseks. |
| --- | --- |

g)

keda ei kasutatud vähemalt 30 päeva jooksul enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva ja kogumisperioodi jooksul loomulikuks paaritamiseks.

Artikkel 37

Loomatervisenõuded muude peetavate maismaaloomade kui veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ühe liikmesriigi kinnisest ettevõttest teise liikmesriigi kinnisesse ettevõttesse viimisel

Kinniseid ettevõtteid käitavad ettevõtjad viivad neis ettevõtetes peetavate muude maismaaloomade kui veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali teistes liikmesriikides asuvatesse kinnistesse ettevõtetesse ainult juhul, kui doonorloomad:

| a) | kes sündisid ja on sünnist saadik viibinud liidus või sisenesid liitu kooskõlas liitu sisenemist käsitlevate nõuetega; |
| --- | --- |

a)

kes sündisid ja on sünnist saadik viibinud liidus või sisenesid liitu kooskõlas liitu sisenemist käsitlevate nõuetega;

| b) | on viibinud vähemalt 30 päeva enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva ühes ja samas kinnises päritoluettevõttes; |
| --- | --- |

b)

on viibinud vähemalt 30 päeva enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva ühes ja samas kinnises päritoluettevõttes;

| c) | ei ole pärit ettevõttest ega ole kokku puutunud loomadega ettevõttest, mis asub A-kategooria taudi või nende peetavate maismaaloomade liikide puhul asjassepuutuva esilekerkiva taudi esinemise tõttu kehtestatud piirangutsoonis; |
| --- | --- |

c)

ei ole pärit ettevõttest ega ole kokku puutunud loomadega ettevõttest, mis asub A-kategooria taudi või nende peetavate maismaaloomade liikide puhul asjassepuutuva esilekerkiva taudi esinemise tõttu kehtestatud piirangutsoonis;

| d) | kes on pärit ettevõttest, kus asjaomase liigi puhul asjassepuutuva D-kategooria taudi esinemine ei ole leidnud kinnitust vähemalt 30 päeva jooksul enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva; |
| --- | --- |

d)

kes on pärit ettevõttest, kus asjaomase liigi puhul asjassepuutuva D-kategooria taudi esinemine ei ole leidnud kinnitust vähemalt 30 päeva jooksul enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva;

| e) | on identifitseeritud ja registreeritud selle kinnise ettevõtte eeskirjade kohaselt; |
| --- | --- |

e)

on identifitseeritud ja registreeritud selle kinnise ettevõtte eeskirjade kohaselt;

| f) | neid ei kasutatud võimaluse korral vähemalt 30 päeva jooksul enne teise liikmesriiki viimiseks mõeldud sperma, ootsüütide või embrüote esimese kogumise päeva ja nende kogumisperioodi jooksul loomulikuks paaritamiseks; |
| --- | --- |

f)

neid ei kasutatud võimaluse korral vähemalt 30 päeva jooksul enne teise liikmesriiki viimiseks mõeldud sperma, ootsüütide või embrüote esimese kogumise päeva ja nende kogumisperioodi jooksul loomulikuks paaritamiseks;

| g) | on kinnises ettevõttes toimuva tegevuse eest vastutava ettevõtte veterinaararsti poolt kliiniliselt läbi vaadatud ja neil ei olnud sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeval taudi sümptomeid. |
| --- | --- |

g)

on kinnises ettevõttes toimuva tegevuse eest vastutava ettevõtte veterinaararsti poolt kliiniliselt läbi vaadatud ja neil ei olnud sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeval taudi sümptomeid.

Artikkel 38

Camelidae ja Cervidae sugukonna loomade paljundusmaterjali teistesse liikmesriikidesse viimise loomatervisenõuded

Ettevõtjad viivad teise liikmesriiki ainult sellist loomset paljundusmaterjali, mis on kogutud Camelidae või Cervidae sugukonna loomadelt, kes:

Camelidae

Cervidae

| a) | sündisid ja on sünnist saadik viibinud liidus või sisenesid liitu kooskõlas liitu sisenemist käsitlevate nõuetega; |
| --- | --- |

a)

sündisid ja on sünnist saadik viibinud liidus või sisenesid liitu kooskõlas liitu sisenemist käsitlevate nõuetega;

| b) | on viibinud ühes ja samas päritoluettevõttes vähemalt 30 päeva jooksul enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumist; |
| --- | --- |

b)

on viibinud ühes ja samas päritoluettevõttes vähemalt 30 päeva jooksul enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumist;

| c) | ei ole pärit ettevõttest ega ole kokku puutunud loomadega ettevõttest, mis asub A-kategooria taudi või nende peetavate maismaaloomade liikide puhul asjassepuutuva esilekerkiva taudi esinemise tõttu kehtestatud piirangutsoonis; |
| --- | --- |

c)

ei ole pärit ettevõttest ega ole kokku puutunud loomadega ettevõttest, mis asub A-kategooria taudi või nende peetavate maismaaloomade liikide puhul asjassepuutuva esilekerkiva taudi esinemise tõttu kehtestatud piirangutsoonis;

| d) | on pärit ettevõttest, kus vähemalt 12 kuu jooksul enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva:






  i) | on delegeeritud määruse (EL) 2020/688 II lisa 2. või 3. osa kohaselt ellu viidud seireprogramm Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse tuvastamiseks; |
| --- | --- | --- |

d)

on pärit ettevõttest, kus vähemalt 12 kuu jooksul enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva:

i)

on delegeeritud määruse (EL) 2020/688 II lisa 2. või 3. osa kohaselt ellu viidud seireprogramm Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse tuvastamiseks;

Mycobacterium tuberculosis

M. bovis, M. caprae

M. tuberculosis

| ii) | kuhu ei ole toodud ühtegi Camelidae või Cervidae sugukonna looma, kes ei vasta alapunktis i osutatud nõuetele; |
| --- | --- |

ii)

kuhu ei ole toodud ühtegi Camelidae või Cervidae sugukonna looma, kes ei vasta alapunktis i osutatud nõuetele;

Camelidae

Cervidae

| iii) | kus on Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse kahtluse korral korraldatud uurimine ja taudi esinemine välistatud; |
| --- | --- |

iii)

kus on Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse kahtluse korral korraldatud uurimine ja taudi esinemine välistatud;

Mycobacterium tuberculosis

M. bovis, M. caprae

M. tuberculosis

| e) | on pärit ettevõttest:






  i) | kus ei ole vähemalt 42 päeva jooksul enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumist teadaolevalt esinenud Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkust; |
| --- | --- | --- |

e)

on pärit ettevõttest:

i)

kus ei ole vähemalt 42 päeva jooksul enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumist teadaolevalt esinenud Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkust;

Brucella abortus

Brucella melitensis

Brucella suis

| ii) | kui tegemist on Camelidae sugukonna loomadega, siis kus kõigile peetavatele loomadele on tehtud delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 1. osas osutatud Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e ja Brucella suis’i nakkuse uuring, mille tulemused on olnud negatiivsed ja mis tehti proovidega, mis võeti 30 päeva jooksul enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva; |
| --- | --- |

ii)

kui tegemist on Camelidae sugukonna loomadega, siis kus kõigile peetavatele loomadele on tehtud delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 1. osas osutatud Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e ja Brucella suis’i nakkuse uuring, mille tulemused on olnud negatiivsed ja mis tehti proovidega, mis võeti 30 päeva jooksul enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva;

Camelidae

Brucella abortus

Brucella melitensis

Brucella suis

| f) | on pärit ettevõttest, kus ei ole vähemalt 30 päeva jooksul enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva teadaolevalt esinenud veiste nakkavat rinotrahheiiti/nakkavat pustuloosset vulvovaginiiti; |
| --- | --- |

f)

on pärit ettevõttest, kus ei ole vähemalt 30 päeva jooksul enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva teadaolevalt esinenud veiste nakkavat rinotrahheiiti/nakkavat pustuloosset vulvovaginiiti;

| g) | on pärit ettevõttest, millest 150 km raadiuses ei ole vähemalt kahe aasta jooksul enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva teadaolevalt esinenud epizootilise hemorraagia viiruse nakkust; |
| --- | --- |

g)

on pärit ettevõttest, millest 150 km raadiuses ei ole vähemalt kahe aasta jooksul enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva teadaolevalt esinenud epizootilise hemorraagia viiruse nakkust;

| h) | on pärit ettevõttest, kus ei ole vähemalt 30 päeva jooksul enne loomse paljundusmaterjali kogumise kuupäeva leidnud kinnitust marutaudiviiruse nakkuse esinemine; |
| --- | --- |

h)

on pärit ettevõttest, kus ei ole vähemalt 30 päeva jooksul enne loomse paljundusmaterjali kogumise kuupäeva leidnud kinnitust marutaudiviiruse nakkuse esinemine;

| i) | on pärit ettevõttest, kus ei ole vähemalt 15 päeva jooksul enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva teadaolevalt esinenud põrnatõbe; |
| --- | --- |

i)

on pärit ettevõttest, kus ei ole vähemalt 15 päeva jooksul enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva teadaolevalt esinenud põrnatõbe;

| j) | on pärit ettevõttest, kus surrat (Trypanosoma evansi)






  i) | ei ole teadaolevalt esinenud vähemalt 30 päeva jooksul enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva või |
| --- | --- | --- |

j)

on pärit ettevõttest, kus surrat (Trypanosoma evansi)

Trypanosoma evansi

i)

ei ole teadaolevalt esinenud vähemalt 30 päeva jooksul enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva või

| ii) | kus selle esinemine on eelnenud kahel aastal kinnitust leidnud, kuid liikumispiirangud jäid ettevõttes pärast selle taudi viimast puhangut kehtima kuni






  — | nakatunud loomad eemaldati ettevõttest ning |
| --- | --- | --- |

ii)

kus selle esinemine on eelnenud kahel aastal kinnitust leidnud, kuid liikumispiirangud jäid ettevõttes pärast selle taudi viimast puhangut kehtima kuni

—

nakatunud loomad eemaldati ettevõttest ning

| — | ettevõtte ülejäänud loomadele tehti delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 3. osas osutatud surra (Trypanosoma evansi) tuvastamise uuring, mille tulemused olid negatiivsed ja mis tehti proovidega, mis võeti vähemalt kuus kuud pärast nakatunud loomade eemaldamist ettevõttest; |
| --- | --- |

—

ettevõtte ülejäänud loomadele tehti delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 3. osas osutatud surra (Trypanosoma evansi) tuvastamise uuring, mille tulemused olid negatiivsed ja mis tehti proovidega, mis võeti vähemalt kuus kuud pärast nakatunud loomade eemaldamist ettevõttest;

Trypanosoma evansi

| k) | vastavad II lisa 5. osa II peatükis sätestatud loomatervisenõuetele, mis on seotud lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusega (serotüübid 1–24); |
| --- | --- |

k)

vastavad II lisa 5. osa II peatükis sätestatud loomatervisenõuetele, mis on seotud lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusega (serotüübid 1–24);

| l) | ei ole kokku puutunud loomadega, kes ei vastanud punktis b ette nähtud vähemalt 30päevase viibimisperioodi jooksul punktis a ja punktides c–k sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

l)

ei ole kokku puutunud loomadega, kes ei vastanud punktis b ette nähtud vähemalt 30päevase viibimisperioodi jooksul punktis a ja punktides c–k sätestatud nõuetele;

| m) | on veterinaararsti poolt kliiniliselt läbi vaadatud ja kellel ei esinenud sperma, ootsüütide või embrüote kogumise päeval taudi sümptomeid; |
| --- | --- |

m)

on veterinaararsti poolt kliiniliselt läbi vaadatud ja kellel ei esinenud sperma, ootsüütide või embrüote kogumise päeval taudi sümptomeid;

| n) | on identifitseeritud vastavalt määruse (EL) 2019/2035 artikli 73 lõikele 1 või 2 või artiklile 74; |
| --- | --- |

n)

on identifitseeritud vastavalt määruse (EL) 2019/2035 artikli 73 lõikele 1 või 2 või artiklile 74;

| o) | keda ei ole vähemalt 30 päeva jooksul enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva ja kogumisperioodi jooksul kasutatud loomulikuks paaritamiseks. |
| --- | --- |

o)

keda ei ole vähemalt 30 päeva jooksul enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva ja kogumisperioodi jooksul kasutatud loomulikuks paaritamiseks.

Artikkel 39

Loomatervise sertifikaatide väljaandmise eeskirjad

1.   Veterinaarjärelevalve ametnik teeb enne koerte või kasside paljundusmaterjali saadetiste liikmesriikidevahelise liikumise loomatervise sertifikaadi allkirjastamist:

| a) | veoanuma visuaalse vaatluse, et kontrollida:






  i) | ettevõtja poolt veoanumale paigaldatud pitserit ja numbrit või |
| --- | --- | --- |

a)

veoanuma visuaalse vaatluse, et kontrollida:

i)

ettevõtja poolt veoanumale paigaldatud pitserit ja numbrit või

| ii) | vajaduse korral veoanumasse paigutatud loomset paljundusmaterjali ning veoanum pärast seda kontrolli pitseerida ja nummerdada; |
| --- | --- |

ii)

vajaduse korral veoanumasse paigutatud loomset paljundusmaterjali ning veoanum pärast seda kontrolli pitseerida ja nummerdada;

| b) | ettevõtja esitatud dokumentide kontrolli, tagamaks et:






  i) | sertifitseeritavat teavet toetab ettevõttes peetav arvestus; |
| --- | --- | --- |

b)

ettevõtja esitatud dokumentide kontrolli, tagamaks et:

i)

sertifitseeritavat teavet toetab ettevõttes peetav arvestus;

| ii) | kõrtele või muudele pakenditele artikli 11 kohaselt kantud märgistus vastab loomatervise sertifikaadis ja veoks kasutataval anumal märgitud numbrile; |
| --- | --- |

ii)

kõrtele või muudele pakenditele artikli 11 kohaselt kantud märgistus vastab loomatervise sertifikaadis ja veoks kasutataval anumal märgitud numbrile;

| iii) | artiklis 36 osutatud nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

iii)

artiklis 36 osutatud nõuded on täidetud.

2.   Veterinaarjärelevalve ametnik teeb enne muude kinnistes ettevõtetes peetavate maismaaloomade kui veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuste paljundusmaterjali saadetiste liikmesriikidevahelise liikumise loomatervise sertifikaadi allkirjastamist:

| a) | veoanuma visuaalse vaatluse, et kontrollida:






  i) | kinnises ettevõttes toimuva tegevuse eest vastutava ettevõtte veterinaararsti poolt veoanumale paigaldatud pitserit ja numbrit või |
| --- | --- | --- |

a)

veoanuma visuaalse vaatluse, et kontrollida:

i)

kinnises ettevõttes toimuva tegevuse eest vastutava ettevõtte veterinaararsti poolt veoanumale paigaldatud pitserit ja numbrit või

| ii) | vajaduse korral veoanumasse paigutatud loomset paljundusmaterjali ning veoanum pärast seda kontrolli pitseerida ja nummerdada; |
| --- | --- |

ii)

vajaduse korral veoanumasse paigutatud loomset paljundusmaterjali ning veoanum pärast seda kontrolli pitseerida ja nummerdada;

| b) | kinnises ettevõttes toimuva tegevuse eest vastutava ettevõtte veterinaararsti poolt esitatud dokumentide kontrolli, veendumaks et:






  i) | sertifitseeritavat teavet toetab kinnises ettevõttes peetav arvestus; |
| --- | --- | --- |

b)

kinnises ettevõttes toimuva tegevuse eest vastutava ettevõtte veterinaararsti poolt esitatud dokumentide kontrolli, veendumaks et:

i)

sertifitseeritavat teavet toetab kinnises ettevõttes peetav arvestus;

| ii) | kõrtele või muudele pakenditele artikli 11 kohaselt kantud märgistus vastab loomatervise sertifikaadis ja veoks kasutataval anumal märgitud numbrile; |
| --- | --- |

ii)

kõrtele või muudele pakenditele artikli 11 kohaselt kantud märgistus vastab loomatervise sertifikaadis ja veoks kasutataval anumal märgitud numbrile;

| iii) | artiklis 37 osutatud nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

iii)

artiklis 37 osutatud nõuded on täidetud.

3.   Veterinaarjärelevalve ametnik teeb enne Camelidae või Cervidae sugukonna loomade paljundusmaterjali saadetiste liikmesriikidevahelise liikumise loomatervise sertifikaadi allkirjastamist:

| a) | veoanuma visuaalse vaatluse, et kontrollida:






  i) | ettevõtja poolt veoanumale paigaldatud pitserit ja numbrit või |
| --- | --- | --- |

a)

veoanuma visuaalse vaatluse, et kontrollida:

i)

ettevõtja poolt veoanumale paigaldatud pitserit ja numbrit või

| ii) | vajaduse korral veoanumasse paigutatud loomset paljundusmaterjali ning veoanum pärast seda kontrolli pitseerida ja nummerdada; |
| --- | --- |

ii)

vajaduse korral veoanumasse paigutatud loomset paljundusmaterjali ning veoanum pärast seda kontrolli pitseerida ja nummerdada;

| b) | ettevõtja esitatud dokumentide kontrolli, tagamaks et:






  i) | sertifitseeritavat teavet toetab ettevõttes peetav arvestus; |
| --- | --- | --- |

b)

ettevõtja esitatud dokumentide kontrolli, tagamaks et:

i)

sertifitseeritavat teavet toetab ettevõttes peetav arvestus;

| ii) | kõrtele või muudele pakenditele artikli 11 kohaselt kantud märgistus vastab loomatervise sertifikaadis ja veoks kasutataval anumal märgitud numbrile; |
| --- | --- |

ii)

kõrtele või muudele pakenditele artikli 11 kohaselt kantud märgistus vastab loomatervise sertifikaadis ja veoks kasutataval anumal märgitud numbrile;

| iii) | artiklis 38 osutatud nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

iii)

artiklis 38 osutatud nõuded on täidetud.

4.   Veterinaarjärelevalve ametnik teeb lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud kontrollid ja läbivaatused ning annab loomatervise sertifikaadi välja 72 tunni jooksul enne loomse paljundusmaterjali saadetise lähetamist.

5.   Lõigetes 1, 2 ja 3 ette nähtud loomatervise sertifikaat kehtib 10 päeva pärast selle väljaandmise kuupäeva.

Artikkel 40

Loomatervise sertifikaatide väljaandmise nõuded muude peetavate maismaaloomade kui veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuste paljundusmaterjali saadetiste liikmesriikidevahelisel liikumisel

Loomatervise sertifikaadid, mis väljastatakse koerte ja kasside ning kinnistes ettevõtetes peetavate muude maismaaloomade kui veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuste või Camelidae või Cervidae sugukonna loomade paljundusmaterjali saadetiste liikmesriikidevaheliseks liikumiseks sisaldavad vähemalt IV lisa punktis 2 sätestatud teavet.

Camelidae

Cervidae

Artikkel 41

Nõue ettevõtjatele muude peetavate maismaaloomade kui veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuste paljundusmaterjali saadetiste liikmesriikidevahelisest liikumisest ette teatada

Koerte või kasside, kinnistes ettevõtetes peetavate muude maismaaloomade kui veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuste või Camelidae või Cervidae sugukonna loomade paljundusmaterjali saadetiste viimisel teise liikmesriiki teavitab ettevõtja saadetise päritoluliikmesriigi pädevat asutust nende loomse paljundusmaterjali saadetiste kavandatud liikumisest ette.

Camelidae

Cervidae

Artikkel 42

Muude peetavate maismaaloomade kui veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuste paljundusmaterjali saadetiste liikmesriikidevahelisest liikumisest teavitamiseks vajalik teave

Ettevõtjad, kes peavad päritoluliikmesriigi pädevat asutust saadetistest artikli 41 kohaselt teavitama, esitavad sellele pädevale asutusele iga teise liikmesriiki viidava loomse paljundusmaterjali saadetise kohta teabe, mis on ette nähtud IV lisa punkti 2 alapunktides a–f.

Artikkel 43

Erakorralised toimingud muude peetavate maismaaloomade kui veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuste paljundusmaterjali saadetiste liikmesriikidevahelisest liikumisest teavitamiseks voolukatkestuste ja muude IMSOCi häirete korral

1.   Voolukatkestuste ja muude IMSOCi häirete korral teavitab teise liikmesriiki viidava koerte või kasside, kinnistes ettevõtetes peetavate muude maismaaloomade kui veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuste või Camelidae või Cervidae sugukonna loomade paljundusmaterjali saadetise päritoluriigi pädev asutus komisjoni ja sihtkoha pädevat asutust selle saadetise liikumisest faksi või e-kirjaga.

2.   Loomse paljundusmaterjali saadetise päritoluriigi pädev asutus korraldab lõikes 1 osutatud teavitamise IMSOCi mis tahes funktsiooni mittetoimimise korral kohaldatava eriolukordades tegutsemise korra kohaselt.

4. PEATÜKK

Täiendavad eeskirjad, mille kohaselt pädevad asutused võivad teha loomsele paljundusmaterjalile erandeid

Artikkel 44

Täiendavad eeskirjad, mille kohaselt pädevad asutused võivad teha erandeid teaduslikel eesmärkidel kasutatavale loomsele paljundusmaterjalile

1.   Päritoluliikmesriigi pädevad asutused võivad erandina lubada viia 1. või 3. peatükis sätestatud loomatervisenõuetele mittevastavat teaduslikel eesmärkidel kasutatavat loomset paljundusmaterjali teise liikmesriiki, kui lähetavat ettevõtet käitav ettevõtja on saanud sihtliikmesriigi pädevalt asutuselt loomse paljundusmaterjali saadetise vastuvõtmiseks eelneva kirjaliku nõusoleku.

2.   Sihtliikmesriigi pädev asutus nõustub lõikes 1 osutatud loomse paljundusmaterjali saadetise vastu võtma ainult juhul, kui selle loomse paljundusmaterjali kavandatud sihtettevõtet käitav ettevõtja tagab, et loomset paljundusmaterjali kasutatakse ainult teaduslikel eesmärkidel sellistel tingimustel, mis takistavad D-kategooria taudide levikut.

Artikkel 45

Täiendavad eeskirjad, mille kohaselt pädevad asutused võivad teha erandeid teises liikmesriigis asuvatesse geenipankadesse viidavale loomsele paljundusmaterjalile

1.   Päritoluliikmesriigi pädevad asutused võivad erandina lubada viia teises liikmesriigis asuvatesse geenipankadesse järgmist paljundusmaterjali, kui lähetavat ettevõtet käitav ettevõtja on saanud sihtliikmesriigi pädevalt asutuselt loomse paljundusmaterjali saadetise vastuvõtmiseks eelneva kirjaliku nõusoleku:

| a) | ohustatud tõugude paljundusmaterjali, mis ei vasta 1. peatükis sätestatud loomatervisenõuetele, või |
| --- | --- |

a)

ohustatud tõugude paljundusmaterjali, mis ei vasta 1. peatükis sätestatud loomatervisenõuetele, või

| b) | kinnistes ettevõtetes peetavate muude maismaaloomade kui veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali, mis ei vasta artiklis 37 sätestatud loomatervisenõuetele. |
| --- | --- |

b)

kinnistes ettevõtetes peetavate muude maismaaloomade kui veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali, mis ei vasta artiklis 37 sätestatud loomatervisenõuetele.

2.   Sihtliikmesriigi pädev asutus nõustub lõikes 1 osutatud loomse paljundusmaterjali saadetise vastu võtma ainult tingimusel, et:

| a) | selle loomse paljundusmaterjali sihtgeenipanka käitav ettevõtja tagab, et loomset paljundusmaterjali kasutatakse ainult selliste peetavate maismaaloomade geneetiliste ressursside ex situ säilitamiseks ja säästvaks kasutamiseks, milleks vastuvõttev geenipank loodi; |
| --- | --- |

a)

selle loomse paljundusmaterjali sihtgeenipanka käitav ettevõtja tagab, et loomset paljundusmaterjali kasutatakse ainult selliste peetavate maismaaloomade geneetiliste ressursside ex situ säilitamiseks ja säästvaks kasutamiseks, milleks vastuvõttev geenipank loodi;

| b) | tal on piisavalt teavet, sealhulgas päritoluliikmesriigi pädeva asutuse esitatud teave või uuringute tulemused, või ta töötleb loomset paljundusmaterjali viisil, mis võimaldab vältida suu- ja sõrataudi, veiste katku nakkuse ja muude loetellu kantud taudide levikut. |
| --- | --- |

b)

tal on piisavalt teavet, sealhulgas päritoluliikmesriigi pädeva asutuse esitatud teave või uuringute tulemused, või ta töötleb loomset paljundusmaterjali viisil, mis võimaldab vältida suu- ja sõrataudi, veiste katku nakkuse ja muude loetellu kantud taudide levikut.

Artikkel 46

Eeskirjad, mis käsitlevad ettevõtja deklaratsiooni teaduslikel eesmärkidel kasutatava või teises liikmesriigis asuvatesse geenipankadesse viimiseks mõeldud loomse paljundusmaterjali kohta, ja teave, mida see peab sisaldama

1.   Teaduslikel eesmärkidel kasutamiseks või geenipankades säilitamiseks mõeldud loomse paljundusmaterjali viimisel teise liikmesriiki tagab lähetavat ettevõtet käitav ettevõtja, et loomse paljundusmaterjaliga on sihtkohta vedamise ajal kaasas ettevõtja deklaratsioon.

2.   Lähetavat ettevõtet käitav ettevõtja tagab, et lõikes 1 ette nähtud ettevõtja deklaratsioon sisaldab vähemalt järgmist teavet:

| a) | kaubasaatja ja kaubasaaja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

a)

kaubasaatja ja kaubasaaja nimi ja aadress;

| b) | lähetamiskoha ja sihtkoha nimi ja aadress; |
| --- | --- |

b)

lähetamiskoha ja sihtkoha nimi ja aadress;

| c) | kui loomne paljundusmaterjal liikus loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõttesse ja sealt välja, siis nende liikumiste kuupäevad; |
| --- | --- |

c)

kui loomne paljundusmaterjal liikus loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõttesse ja sealt välja, siis nende liikumiste kuupäevad;

| d) | loomse paljundusmaterjali liik ja doonorloomade liik; |
| --- | --- |

d)

loomse paljundusmaterjali liik ja doonorloomade liik;

| e) | kõrte või muude pakendite arv lähetatavas saadetises; |
| --- | --- |

e)

kõrte või muude pakendite arv lähetatavas saadetises;

| f) | järgmine teave, mis võimaldab loomset paljundusmaterjali identifitseerida:






  i) | kõrtele või muudele pakenditele kantud märgistus; |
| --- | --- | --- |

f)

järgmine teave, mis võimaldab loomset paljundusmaterjali identifitseerida:

i)

kõrtele või muudele pakenditele kantud märgistus;

| ii) | selle kogumise või tootmise koht ja kuupäev; |
| --- | --- |

ii)

selle kogumise või tootmise koht ja kuupäev;

| g) | artikli 45 lõike 2 punktis b osutatud uuringute kättesaadavad tulemused. |
| --- | --- |

g)

artikli 45 lõike 2 punktis b osutatud uuringute kättesaadavad tulemused.

Artikkel 47

Teaduslikel eesmärkidel kasutamiseks või geenipankadesse viimiseks mõeldud loomse paljundusmaterjali liikmesriikidevahelisest liikumisest ette teatamine ettevõtjate poolt

Teaduslikel eesmärkidel kasutamiseks või geenipankades säilitamiseks mõeldud loomse paljundusmaterjali viimisel teise liikmesriiki teavitab lähetavat ettevõtet käitav ettevõtja saadetise päritoluliikmesriigi pädevat asutust selle loomse paljundusmaterjali kavandatud liikumisest ette ja esitab artikli 46 lõike 2 punktides a–g loetletud teabe.

Artikkel 48

Erakorralised toimingud teaduslikel eesmärkidel kasutamiseks või geenipankadesse viimiseks mõeldud loomse paljundusmaterjali liikmesriikidevahelisest liikumisest teavitamiseks voolukatkestuste ja muude IMSOCi häirete korral

1.   Voolukatkestuste ja muude IMSOCi häirete korral teavitab teise liikmesriiki viidava teaduslikel eesmärkidel kasutamiseks või geenipankades säilitamiseks mõeldud loomse paljundusmaterjali saadetise päritoluriigi pädev asutus komisjoni ja sihtkoha pädevat asutust selle saadetise liikumisest faksi või e-kirjaga.

2.   Loomse paljundusmaterjali saadetise päritoluriigi pädev asutus korraldab lõikes 1 osutatud teavitamise IMSOCi mis tahes funktsiooni mittetoimimise korral kohaldatava eriolukordades tegutsemise korra kohaselt.

IV OSA

LÕPPSÄTTED

Artikkel 49

Üleminekumeetmed

1.   Seemendusjaamu, sperma säilituskeskuseid, embrüokogumisrühmi ja embrüotootmisrühmi, mis on määruse (EL) 2016/429 artikli 270 lõike 2 kuuendas, seitsmendas, kaheksandas ja kaheteistkümnendas taandes osutatud direktiivide 88/407/EMÜ, 89/556/EMÜ, 90/429/EMÜ ja 92/65/EMÜ kohaselt heaks kiidetud enne 21. aprilli 2021, käsitatakse käesoleva määruse kohaselt heakskiidetuna.

Muus osas kohaldatakse nende suhtes käesolevas määruses ja määruses (EL) 2016/429 sätestatud eeskirju.

2.   Sperma, ootsüütide ja embrüote – olenemata sellest, kas need on jagatud üksikannusteks või mitte – paigutamiseks, säilitamiseks ja veoks kasutatavaid kõrsi ja muid pakendeid, mis on direktiivide 88/407/EMÜ, 89/556/EMÜ, 90/429/EMÜ ja 92/65/EMÜ kohaselt märgistatud enne 21. aprilli 2021, käsitatakse käesoleva määruse kohaselt märgistatuna.

3.   Loomatervise sertifikaate, mis on direktiivide 88/407/EMÜ, 89/556/EMÜ, 90/429/EMÜ ja 92/65/EMÜ kohaselt välja antud enne 21. aprilli 2021, käsitatakse käesoleva määruse kohaselt väljaantuna.

Artikkel 50

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 21. aprillist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. detsember 2019

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 14. juuni 1988. aasta direktiiv 88/407/EMÜ, millega sätestatakse koduveiste sperma ühendusesisese kaubanduse ja impordi korral kohaldatavad loomatervishoiu nõuded (EÜT L 194, 22.7.1988, lk 10).

2

(3)  Nõukogu 25. septembri 1989. aasta direktiiv 89/556/EMÜ koduveiste embrüote ühendusesisese kaubanduse ja nende kolmandatest riikidest impordi loomatervishoiu nõuete kohta (EÜT L 302, 19.10.1989, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiiv 90/429/EMÜ, millega sätestatakse kodusigade sperma ühendusesisese kaubanduse ja impordi korral kohaldatavad loomatervishoiu nõuded (EÜT L 224, 18.8.1990, lk 62).

4

(5)  Nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiiv 92/65/EMÜ, milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A (I) lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse (EÜT L 268, 14.9.1992, lk 54).

5

(6)  http://www.oie.int/index.php?id=169&L=0&htmfile=chapitre_coll_semen.htm.

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002 (loomsete kõrvalsaaduste määrus) (ELT L 300, 14.11.2009, lk 1).

7

(8)  https://www.icar.org/

8

(9)  Komisjoni 30. detsembri 2002. aasta otsus 2003/24/EÜ ühtse veterinaariaalase elektroonilise süsteemi väljatöötamise kohta (EÜT L 8, 14.1.2003, lk 44).

9

(10)  Komisjoni 30. märtsi 2004. aasta otsus 2004/292/EÜ TRACES süsteemi kasutuselevõtmise kohta ja otsuse 92/486/EMÜ muutmise kohta (ELT L 94, 31.3.2004, lk 63).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrus (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ametliku kontrolli määrus) (ELT L 95, 7.4.2017, lk 1).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1012 tõupuhaste aretusloomade, ristandaretussigade ja nende aretusmaterjali aretuse, turustamise ning nende liitu sissetoomise suhtes kehtivate zootehniliste ja genealoogiliste tingimuste kohta, millega muudetakse määrust (EL) nr 652/2014, nõukogu direktiive 89/608/EMÜ ja 90/425/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks teatavad õigusaktid tõuaretuse valdkonnas (tõuaretuse määrus) (ELT L 171, 29.6.2016, lk 66).

12

(13)  Komisjoni 3. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1882, milles käsitletakse loetellu kantud taudide kategooriate suhtes teatavate taudiennetuse ja -tõrje eeskirjade kohaldamist ning millega kehtestatakse nimekiri liikidest ja liigirühmadest, mis kujutavad endast arvestatavat riski kõnealuste loetellu kantud taudide levimisel (ELT L 308, 4.12.2018, lk 21).

13

(14)  Komisjoni 28. juuni 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/2035, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses maismaaloomade pidamise ettevõtteid ja haudejaamu ning teatavate peetavate maismaaloomade ja haudemunade jälgitavust käsitlevate eeskirjadega (ELT L 314, 5.12.2019, lk 115).

14

(15)  Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/689, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud ja esilekerkivate taudide seire, likvideerimisprogrammide ja taudivaba staatuse eeskirjadega (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 211).

15

Euroopa Liidu Teataja

(16)  Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/688, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 maismaaloomade ja haudemunade liidusisest liikumist käsitlevate loomatervisenõuetega (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 140).

16

Euroopa Liidu Teataja

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 576/2013 lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 998/2003 (ELT L 178, 28.6.2013, lk 1).

17

---

I LISA

VEISTE, SIGADE, LAMMASTE, KITSEDE JA HOBUSLASTE PALJUNDUSMATERJALI KOGUMISE TOOTMISE, TÖÖTLEMISE JA SÄILITAMISE EESKIRJAD, MILLELE ON OSUTATUD II OSA 1. PEATÜKIS

1. OSA

ARTIKLIS 4 OSUTATUD NÕUDED SEEMENDUSJAAMADELE

| 1. | Keskuse veterinaararsti kohustused, millele on osutatud artikli 4 lõike 1 punkti a alapunktis i, on järgmised:






  a) | keskuse veterinaararst tagab, et:






  i) | seemendusjaamas peetakse üksnes loomi, keda ei ole vähemalt 30 päeva jooksul enne sperma esimese kogumise kuupäeva ja kogumisperioodil kasutatud loomulikuks paaritamiseks; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

keskuse veterinaararst tagab, et:

i)

seemendusjaamas peetakse üksnes loomi, keda ei ole vähemalt 30 päeva jooksul enne sperma esimese kogumise kuupäeva ja kogumisperioodil kasutatud loomulikuks paaritamiseks;

| ii) | seemendusjaamas peetakse artikli 8 lõike 1 punktis a sätestatud nõuete kohast arvestust; |
| --- | --- |

ii)

seemendusjaamas peetakse artikli 8 lõike 1 punktis a sätestatud nõuete kohast arvestust;

| iii) | kõrvaliste isikute sisenemine on välistatud; |
| --- | --- |

iii)

kõrvaliste isikute sisenemine on välistatud;

| iv) | loaga külastajad vastavad alapunkti c alapunktis i osutatud loomatervise- ja bioturvanõuetele; |
| --- | --- |

iv)

loaga külastajad vastavad alapunkti c alapunktis i osutatud loomatervise- ja bioturvanõuetele;

| v) | iga sperma üksikannus märgistatakse selgelt artiklis 10 sätestatud nõuete kohaselt; |
| --- | --- |

v)

iga sperma üksikannus märgistatakse selgelt artiklis 10 sätestatud nõuete kohaselt;

| vi) | spermat kogutakse, töödeldakse ja säilitatakse üksnes selleks ettenähtud ruumides rangete hügieeninõuete kohaselt; |
| --- | --- |

vi)

spermat kogutakse, töödeldakse ja säilitatakse üksnes selleks ettenähtud ruumides rangete hügieeninõuete kohaselt;

| vii) | seemendusjaamas töödeldakse ja säilitatakse üksnes seemendusjaamas kogutud spermat ja see ei tohi kokku puutuda muude loomse paljundusmaterjali saadetistega, mis on halvemas tervislikus seisundis; |
| --- | --- |

vii)

seemendusjaamas töödeldakse ja säilitatakse üksnes seemendusjaamas kogutud spermat ja see ei tohi kokku puutuda muude loomse paljundusmaterjali saadetistega, mis on halvemas tervislikus seisundis;

| viii) | kõik vahendid, mis puutuvad sperma kogumisel ja töötlemisel kokku sperma või doonorloomaga, välja arvatud uued ühekordseks kasutamiseks mõeldud vahendid, puhastatakse ja kas desinfitseeritakse või steriliseeritakse enne kasutamist; |
| --- | --- |

viii)

kõik vahendid, mis puutuvad sperma kogumisel ja töötlemisel kokku sperma või doonorloomaga, välja arvatud uued ühekordseks kasutamiseks mõeldud vahendid, puhastatakse ja kas desinfitseeritakse või steriliseeritakse enne kasutamist;

| ix) | kui hobuslaste seemendusjaam asub sellise registreeritud ettevõtte territooriumil, kus tegutseb ka kunstliku seemenduse jaam või paaritusjaam, on doonorloomade ja nende sperma ja teiste seemendusjaamas peetavate loomadega kokkupuutuvad vahendid ja seadmed ning kunstlikul või loomulikul seemendusel kasutatavad sperma, vahendid ja seadmed rangelt eraldatud; |
| --- | --- |

ix)

kui hobuslaste seemendusjaam asub sellise registreeritud ettevõtte territooriumil, kus tegutseb ka kunstliku seemenduse jaam või paaritusjaam, on doonorloomade ja nende sperma ja teiste seemendusjaamas peetavate loomadega kokkupuutuvad vahendid ja seadmed ning kunstlikul või loomulikul seemendusel kasutatavad sperma, vahendid ja seadmed rangelt eraldatud;

| x) | sperma töötlemisel kasutatavad loomset päritolu bioloogilised tooted, sealhulgas lahjendid, lisandid ja täiteained, on saadud allikatest, mis ei kujuta endast ohtu loomade tervisele või mida on sellise ohu vältimiseks enne kasutamist töödeldud; |
| --- | --- |

x)

sperma töötlemisel kasutatavad loomset päritolu bioloogilised tooted, sealhulgas lahjendid, lisandid ja täiteained, on saadud allikatest, mis ei kujuta endast ohtu loomade tervisele või mida on sellise ohu vältimiseks enne kasutamist töödeldud;

| xi) | säilitus- ja veoanumad, välja arvatud uued ühekorraanumad, puhastatakse ja kas desinfitseeritakse või steriliseeritakse enne iga täitmist; |
| --- | --- |

xi)

säilitus- ja veoanumad, välja arvatud uued ühekorraanumad, puhastatakse ja kas desinfitseeritakse või steriliseeritakse enne iga täitmist;

| xii) | sperma säilitamiseks kasutatavaid külmutusaineid ei ole varem kasutatud muude toodete puhul; |
| --- | --- |

xii)

sperma säilitamiseks kasutatavaid külmutusaineid ei ole varem kasutatud muude toodete puhul;

| xiii) | seemendusjaama töötajad on saanud piisava väljaõppe taudide leviku tõkestamiseks vajalike desinfitseerimis- ja hügieenimeetodite alal; |
| --- | --- |

xiii)

seemendusjaama töötajad on saanud piisava väljaõppe taudide leviku tõkestamiseks vajalike desinfitseerimis- ja hügieenimeetodite alal;

| b) | erandina alapunkti a alapunktist vii võib keskuse veterinaararst anda loa töödelda seemendusjaamas spermat, mida ei kogutud seemendusjaamas, kui on täidetud järgmised tingimused:






  i) | selline sperma kogutakse loomadelt, kes vastavad järgmistele II lisas sätestatud nõuetele:






  — | veiste puhul nimetatud lisa 1. osa I peatüki punkti 1 alapunktis b ja vajaduse korral 5. osa I, II ja III peatükis sätestatud nõuetele; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

erandina alapunkti a alapunktist vii võib keskuse veterinaararst anda loa töödelda seemendusjaamas spermat, mida ei kogutud seemendusjaamas, kui on täidetud järgmised tingimused:

i)

selline sperma kogutakse loomadelt, kes vastavad järgmistele II lisas sätestatud nõuetele:

—

veiste puhul nimetatud lisa 1. osa I peatüki punkti 1 alapunktis b ja vajaduse korral 5. osa I, II ja III peatükis sätestatud nõuetele;

| — | sigade puhul nimetatud lisa 2. osa I peatüki punkti 1 alapunktis b ja vajaduse korral 5. osa I ja IV peatükis sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

—

sigade puhul nimetatud lisa 2. osa I peatüki punkti 1 alapunktis b ja vajaduse korral 5. osa I ja IV peatükis sätestatud nõuetele;

| — | lammaste ja kitsede puhul nimetatud lisa 3. osa I peatüki punkti 1 alapunktis c ja vajaduse korral 5. osa I, II ja III peatükis sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

—

lammaste ja kitsede puhul nimetatud lisa 3. osa I peatüki punkti 1 alapunktis c ja vajaduse korral 5. osa I, II ja III peatükis sätestatud nõuetele;

| — | hobuslaste puhul nimetatud lisa 4. osa I peatüki punkti 1 alapunktis a; |
| --- | --- |

—

hobuslaste puhul nimetatud lisa 4. osa I peatüki punkti 1 alapunktis a;

| ii) | spermat töödeldakse eraldi vahenditega või eraldi ajal ja kasutatakse spermat, mis on mõeldud teise liikmesriiki viimiseks, ning viimasel juhul tuleb vahendid pärast kasutamist puhastada ja steriliseerida; |
| --- | --- |

ii)

spermat töödeldakse eraldi vahenditega või eraldi ajal ja kasutatakse spermat, mis on mõeldud teise liikmesriiki viimiseks, ning viimasel juhul tuleb vahendid pärast kasutamist puhastada ja steriliseerida;

| iii) | sellist spermat ei viida teise liikmesriiki ning see ei puutu kunagi kokku ja seda ei säilitata koos teise liikmesriiki viimiseks mõeldud spermaga; |
| --- | --- |

iii)

sellist spermat ei viida teise liikmesriiki ning see ei puutu kunagi kokku ja seda ei säilitata koos teise liikmesriiki viimiseks mõeldud spermaga;

| iv) | selline sperma on identifitseeritav märgistuse järgi, mis peab erinema alapunkti a alapunktis v osutatud märgistusest; |
| --- | --- |

iv)

selline sperma on identifitseeritav märgistuse järgi, mis peab erinema alapunkti a alapunktis v osutatud märgistusest;

| c) | keskuse veterinaararst:






  i) | kehtestab seemendusjaama tegevuse loomatervise- ja bioturvanõuded ning nende nõuete täitmise tagamise meetmed; |
| --- | --- | --- |

c)

keskuse veterinaararst:

i)

kehtestab seemendusjaama tegevuse loomatervise- ja bioturvanõuded ning nende nõuete täitmise tagamise meetmed;

| ii) | võtab seemendusjaama vastu ainult nende liikide loomi, kelle spermat kogutakse; |
| --- | --- |

ii)

võtab seemendusjaama vastu ainult nende liikide loomi, kelle spermat kogutakse;

| d) | erandina alapunkti c alapunktist ii võib keskuse veterinaararst lubada seemendusjaama vastu võtta muid peetavaid loomi kui veiseid, sigu, lambaid, kitsi või hobuslasi, kui need ei sea nakkusohtu nende liikide loomi, kelle spermat kogutakse, ja kui nad vastavad alapunkti c alapunktis i osutatud loomatervise- ja bioturvanõuetele; |
| --- | --- |

d)

erandina alapunkti c alapunktist ii võib keskuse veterinaararst lubada seemendusjaama vastu võtta muid peetavaid loomi kui veiseid, sigu, lambaid, kitsi või hobuslasi, kui need ei sea nakkusohtu nende liikide loomi, kelle spermat kogutakse, ja kui nad vastavad alapunkti c alapunktis i osutatud loomatervise- ja bioturvanõuetele;

| e) | sellise hobuslaste seemendusjaama veterinaararst, mis asub sellise registreeritud ettevõtte territooriumil, kus tegutseb ka kunstliku seemenduse jaam või paaritusjaam, tagab, et ettevõttesse saabuvad hobuslased vastavad artikli 23 lõike 1 punktide a–c nõuetele, ja võib otsustada, et kui isaste doonorhobuslaste otsest kokkupuudet emaste hobuslaste ja prooviloomadeks olevate kastreeritud isaste hobuslaste või ettevõttes väljaspool seemendusjaama loomulikuks seemendamiseks kasutatavate kastreerimata isashobuslastega ei saa välistada, peavad need emased ja isased hobuslased vastama kõigile artikli 23 lõike 1 nõuetele. |
| --- | --- |

e)

sellise hobuslaste seemendusjaama veterinaararst, mis asub sellise registreeritud ettevõtte territooriumil, kus tegutseb ka kunstliku seemenduse jaam või paaritusjaam, tagab, et ettevõttesse saabuvad hobuslased vastavad artikli 23 lõike 1 punktide a–c nõuetele, ja võib otsustada, et kui isaste doonorhobuslaste otsest kokkupuudet emaste hobuslaste ja prooviloomadeks olevate kastreeritud isaste hobuslaste või ettevõttes väljaspool seemendusjaama loomulikuks seemendamiseks kasutatavate kastreerimata isashobuslastega ei saa välistada, peavad need emased ja isased hobuslased vastama kõigile artikli 23 lõike 1 nõuetele.

| 2. | Artikli 4 lõike 1 punkti b alapunktis i osutatud nõuded seemendusjaama rajatistele, varustusele ja tegevuskorrale on järgmised:






  a) | seemendusjaamal peab/peavad olema vähemalt:






  i) | lukustatav loomade eluruum ja vajaduse korral hobuslaste jalutusala, mis on sperma kogumise rajatistest ning sperma töötlemise ruumist ja säilitusruumist füüsiliselt eraldatud; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

seemendusjaamal peab/peavad olema vähemalt:

i)

lukustatav loomade eluruum ja vajaduse korral hobuslaste jalutusala, mis on sperma kogumise rajatistest ning sperma töötlemise ruumist ja säilitusruumist füüsiliselt eraldatud;

| ii) | isolatsiooniruumid, millel puudub otseühendus loomade tavapäraste eluruumidega, millele on osutatud alapunktis i, ja mis on mõeldud loomadele, kes on saanud käesoleva määruse II lisas osutatud uuringutel positiivsed tulemused või kellel esineb veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste puhul asjassepuutuva D-kategooria taudi sümptomeid või tunnuseid; |
| --- | --- |

ii)

isolatsiooniruumid, millel puudub otseühendus loomade tavapäraste eluruumidega, millele on osutatud alapunktis i, ja mis on mõeldud loomadele, kes on saanud käesoleva määruse II lisas osutatud uuringutel positiivsed tulemused või kellel esineb veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste puhul asjassepuutuva D-kategooria taudi sümptomeid või tunnuseid;

| iii) | sperma kogumise rajatised, mis võivad olla vabas õhus, kui need on kaitstud halbade ilmastikuolude eest, ning millel on sperma kogumise kohas ja selle ümbruses libisemiskindel pinnakate; |
| --- | --- |

iii)

sperma kogumise rajatised, mis võivad olla vabas õhus, kui need on kaitstud halbade ilmastikuolude eest, ning millel on sperma kogumise kohas ja selle ümbruses libisemiskindel pinnakate;

| iv) | eraldi ruum töövahendite puhastamiseks ja desinfitseerimiseks või steriliseerimiseks; |
| --- | --- |

iv)

eraldi ruum töövahendite puhastamiseks ja desinfitseerimiseks või steriliseerimiseks;

| v) | sperma kogumise rajatistest eraldi asuv sperma töötlemise ruum ja alapunktis iv osutatud töövahendite puhastamise ruum, mis ei pea tingimata asuma samas kohas; |
| --- | --- |

v)

sperma kogumise rajatistest eraldi asuv sperma töötlemise ruum ja alapunktis iv osutatud töövahendite puhastamise ruum, mis ei pea tingimata asuma samas kohas;

| vi) | sperma säilitamise ruum, mis ei pea tingimata asuma samas kohas; sperma säilitamise ruumis peab olema loomse paljundusmaterjali säilitamiseks vajalik sisseseade ja see peab olema ehitatud nii, et kaitseb seda loomset paljundusmaterjali ja sisseseadet halbade ilmastiku- ja keskkonnaolude eest; |
| --- | --- |

vi)

sperma säilitamise ruum, mis ei pea tingimata asuma samas kohas; sperma säilitamise ruumis peab olema loomse paljundusmaterjali säilitamiseks vajalik sisseseade ja see peab olema ehitatud nii, et kaitseb seda loomset paljundusmaterjali ja sisseseadet halbade ilmastiku- ja keskkonnaolude eest;

| b) | seemendusjaam peab olema ehitatud või eraldatud nii, et on välistatud kokkupuude väljaspool jaama olevate kariloomadega; |
| --- | --- |

b)

seemendusjaam peab olema ehitatud või eraldatud nii, et on välistatud kokkupuude väljaspool jaama olevate kariloomadega;

| c) | seemendusjaam peab olema ehitatud nii, et seda (v.a ametiruumid ja hobuslaste jalutusala) oleks võimalik hõlpsasti puhastada ja desinfitseerida; |
| --- | --- |

c)

seemendusjaam peab olema ehitatud nii, et seda (v.a ametiruumid ja hobuslaste jalutusala) oleks võimalik hõlpsasti puhastada ja desinfitseerida;

| d) | seemendusjaam peab olema ehitatud nii, et kõrvaliste isikute juurdepääs on täiesti välistatud. |
| --- | --- |

d)

seemendusjaam peab olema ehitatud nii, et kõrvaliste isikute juurdepääs on täiesti välistatud.

2. OSA

EMBRÜOKOGUMISRÜHMA HEAKSKIITMISE NÕUDED, MILLELE ON OSUTATUD ARTIKLIS 4

| 1. | Embrüokogumisrühma veterinaararsti kohustused, millele on osutatud artikli 4 lõike 1 punkti a alapunktis ii, on järgmised:






  a) | rühma veterinaararst vastutab embrüokogumisrühma kogu tegevuse, sealhulgas järgmise eest:






  i) | doonorloomade andmete ja tervisliku seisundi kontrollimine; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

rühma veterinaararst vastutab embrüokogumisrühma kogu tegevuse, sealhulgas järgmise eest:

i)

doonorloomade andmete ja tervisliku seisundi kontrollimine;

| ii) | doonorloomade kliiniline läbivaatus ja opereerimine; |
| --- | --- |

ii)

doonorloomade kliiniline läbivaatus ja opereerimine;

| iii) | desinfitseerimis- ja hügieenitoimingud, sealhulgas toimingud, mis tagavad embrüote hügieenilise ja ohutu veo laborisse; |
| --- | --- |

iii)

desinfitseerimis- ja hügieenitoimingud, sealhulgas toimingud, mis tagavad embrüote hügieenilise ja ohutu veo laborisse;

| iv) | artikli 8 lõike 1 punktis b sätestatud nõuete kohane arvestuse pidamine; |
| --- | --- |

iv)

artikli 8 lõike 1 punktis b sätestatud nõuete kohane arvestuse pidamine;

| v) | embrüote paigutamiseks kasutatavate kõrte ja muude pakendite märgistamine artikli 10 lõigetes 1 ja 5 sätestatud nõuete kohaselt; |
| --- | --- |

v)

embrüote paigutamiseks kasutatavate kõrte ja muude pakendite märgistamine artikli 10 lõigetes 1 ja 5 sätestatud nõuete kohaselt;

| vi) | embrüokogumisrühma liikmetele desinfitseerimis- ja hügieenimeetodite alase väljaõppe korraldamine, et tõkestada taudide levikut; |
| --- | --- |

vi)

embrüokogumisrühma liikmetele desinfitseerimis- ja hügieenimeetodite alase väljaõppe korraldamine, et tõkestada taudide levikut;

| b) | rühma veterinaararst kehtestab embrüokogumisrühma tegevuse loomatervise- ja bioturvanõuded ning nende nõuete täitmise tagamise meetmed, sealhulgas proovide analüüsimine kvaliteedikontrollikava raames. |
| --- | --- |

b)

rühma veterinaararst kehtestab embrüokogumisrühma tegevuse loomatervise- ja bioturvanõuded ning nende nõuete täitmise tagamise meetmed, sealhulgas proovide analüüsimine kvaliteedikontrollikava raames.

| 2. | Embrüokogumisrühma rajatised, varustus ja tegevuskord, millele on osutatud artikli 4 lõike 1 punkti b alapunktis ii, vastavad järgmistele alapunktidele a ja b:






  a) | embrüokogumisrühma käsutuses peab olema piisava varustusega labor, kus embrüoid saab uurida, töödelda ja pakendada, ning see labor peab olema kas:






  i) | püsilabor, kus peab olema järgmine:






  — | ruum, kus on võimalik embrüoid töödelda ning mis on füüsiliselt eraldatud alast, kus hoitakse doonorloomi kogumise ajal; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

a)

embrüokogumisrühma käsutuses peab olema piisava varustusega labor, kus embrüoid saab uurida, töödelda ja pakendada, ning see labor peab olema kas:

i)

püsilabor, kus peab olema järgmine:

—

ruum, kus on võimalik embrüoid töödelda ning mis on füüsiliselt eraldatud alast, kus hoitakse doonorloomi kogumise ajal;

| — | embrüote kogumiseks ja töötlemiseks kasutatavate vahendite puhastamise ja steriliseerimise ruum või ala, välja arvatud juhul, kui kasutatakse ainult uusi ühekordseks kasutamiseks mõeldud vahendeid; |
| --- | --- |

—

embrüote kogumiseks ja töötlemiseks kasutatavate vahendite puhastamise ja steriliseerimise ruum või ala, välja arvatud juhul, kui kasutatakse ainult uusi ühekordseks kasutamiseks mõeldud vahendeid;

| — | embrüote säilitamise ruum, |
| --- | --- |

—

embrüote säilitamise ruum,

või

| ii) | teisaldatav labor, mis peab:






  — | olema sõiduki erivarustusega osas, mis koosneb kahest eraldi sektsioonist: puhas sektsioon embrüote kontrolliks ja töötlemiseks ning teine sektsioon töövahendite ja materjalide jaoks, mida kasutatakse kokkupuutes doonorloomadega; |
| --- | --- | --- |

ii)

teisaldatav labor, mis peab:

—

olema sõiduki erivarustusega osas, mis koosneb kahest eraldi sektsioonist: puhas sektsioon embrüote kontrolliks ja töötlemiseks ning teine sektsioon töövahendite ja materjalide jaoks, mida kasutatakse kokkupuutes doonorloomadega;

| — | kasutama üksnes uusi ühekordseks kasutamiseks mõeldud vahendeid, välja arvatud juhul, kui vahendeid steriliseeritakse ning embrüote kogumiseks ja töötlemiseks vajalikke vedelikke ja muid tooteid varutakse püsilaboris. |
| --- | --- |

—

kasutama üksnes uusi ühekordseks kasutamiseks mõeldud vahendeid, välja arvatud juhul, kui vahendeid steriliseeritakse ning embrüote kogumiseks ja töötlemiseks vajalikke vedelikke ja muid tooteid varutakse püsilaboris.

Alapunktides i ja ii osutatud laborid peavad olema ehitatud ja varustatud nii, et ei tekiks embrüote ristsaastumise ohtu ning rühma tegevuses välditakse sellist ristsaastumist;

| b) | embrüokogumisrühma käsutuses peavad olema järgmistele tingimustele vastavad säilitusruumid:






  i) | nende hulgas on vähemalt üks lukustatav ruum embrüote säilitamiseks; |
| --- | --- | --- |

b)

embrüokogumisrühma käsutuses peavad olema järgmistele tingimustele vastavad säilitusruumid:

i)

nende hulgas on vähemalt üks lukustatav ruum embrüote säilitamiseks;

| ii) | need peavad olema kergesti puhastatavad ja desinfitseeritavad; |
| --- | --- |

ii)

need peavad olema kergesti puhastatavad ja desinfitseeritavad;

| iii) | seal peab pidama pidevat arvestust kõikide saabuvate ja väljuvate embrüote kohta; |
| --- | --- |

iii)

seal peab pidama pidevat arvestust kõikide saabuvate ja väljuvate embrüote kohta;

| iv) | seal peavad olema embrüote säilitusanumad. |
| --- | --- |

iv)

seal peavad olema embrüote säilitusanumad.

3. OSA

EMBRÜOTOOTMISRÜHMA HEAKSKIITMISE NÕUDED, MILLELE ON OSUTATUD ARTIKLIS 4

| 1. | Lisaks käesoleva lisa 2. osa punktis 1 loetletud kohustustele tagab embrüotootmisrühma veterinaararst, kellele on osutatud artikli 4 lõike 1 punkti a alapunktis ii, et embrüotootmisrühma liikmed on saanud piisava väljaõppe tauditõrje ja laborimeetodite, eriti steriilsetes tingimustes tehtavate protseduuride alal. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lisaks käesoleva lisa 2. osa punktis 2 loetletud nõuetele vastavad embrüotootmisrühma rajatised, varustus ja tegevuskord, millele on osutatud artikli 4 lõike 1 punkti b alapunktis iii, järgmistele nõuetele:






  a) | embrüokogumisrühma käsutuses peab olema püsilabor, kus peavad olema:






  i) | asjakohased töövahendid ja rajatised, sealhulgas eraldi ruumid või alad:






  — | ootsüütide eraldamiseks munasarjadest, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

a)

embrüokogumisrühma käsutuses peab olema püsilabor, kus peavad olema:

i)

asjakohased töövahendid ja rajatised, sealhulgas eraldi ruumid või alad:

—

ootsüütide eraldamiseks munasarjadest,

| — | ootsüütide ja embrüote töötlemiseks ning |
| --- | --- |

—

ootsüütide ja embrüote töötlemiseks ning

| — | embrüote ja sperma säilitamiseks; |
| --- | --- |

—

embrüote ja sperma säilitamiseks;

| ii) | laminaarvoolu- või muud sobivad ruumid, kus tehakse kõik steriilseid tingimusi nõudvad tehnilised toimingud (st ootsüütide, embrüote ja sperma töötlemine). Täielike hügieeniabinõude kasutamise korral võidakse spermat siiski tsentrifuugida väljaspool laminaarvoolu- või muid ruume; |
| --- | --- |

ii)

laminaarvoolu- või muud sobivad ruumid, kus tehakse kõik steriilseid tingimusi nõudvad tehnilised toimingud (st ootsüütide, embrüote ja sperma töötlemine). Täielike hügieeniabinõude kasutamise korral võidakse spermat siiski tsentrifuugida väljaspool laminaarvoolu- või muid ruume;

| b) | kui ootsüüte ja muid kudesid tuleb koguda tapamajas, peavad embrüotootmisrühma käsutuses olema sobivad töövahendid, mis võimaldavad munasarju ja muid kudesid koguda ning hügieeniliselt ja ohutult töötluslaborisse vedada; |
| --- | --- |

b)

kui ootsüüte ja muid kudesid tuleb koguda tapamajas, peavad embrüotootmisrühma käsutuses olema sobivad töövahendid, mis võimaldavad munasarju ja muid kudesid koguda ning hügieeniliselt ja ohutult töötluslaborisse vedada;

| c) | embrüotootmisrühm võib hankida ootsüütide kogumise teenust spetsialistide rühmalt, kui pädeva asutuse heakskiit embrüotootmisrühmale hõlmab nende tegevust ja punktis 1 osutatud rühma veterinaararsti vastutus laieneb nende tegevusele; |
| --- | --- |

c)

embrüotootmisrühm võib hankida ootsüütide kogumise teenust spetsialistide rühmalt, kui pädeva asutuse heakskiit embrüotootmisrühmale hõlmab nende tegevust ja punktis 1 osutatud rühma veterinaararsti vastutus laieneb nende tegevusele;

| d) | embrüotootmisrühm kasutab spermat:






  i) | mis vastab käesoleva määruse nõuetele; |
| --- | --- | --- |

d)

embrüotootmisrühm kasutab spermat:

i)

mis vastab käesoleva määruse nõuetele;

| ii) | mida säilitatakse embrüotootmisrühma tööks vajalikuna eraldi säilitusanumates 2. osa punkti 2 alapunktis b osutatud toodetud embrüote säilitamise ruumides. |
| --- | --- |

ii)

mida säilitatakse embrüotootmisrühma tööks vajalikuna eraldi säilitusanumates 2. osa punkti 2 alapunktis b osutatud toodetud embrüote säilitamise ruumides.

4. OSA

LOOMSE PALJUNDUSMATERJALI TÖÖTLEMISETTEVÕTTE HEAKSKIITMISE NÕUDED, MILLELE ON OSUTATUD ARTIKLIS 4

| 1. | Keskuse veterinaararsti kohustused, millele on osutatud artikli 4 lõike 1 punkti a alapunktis i, on järgmised:






  a) | keskuse veterinaararst tagab, et:






  i) | loomse paljundusmaterjali ettevõttes peetakse artikli 8 lõike 1 punktis c sätestatud nõuete kohast arvestust; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

keskuse veterinaararst tagab, et:

i)

loomse paljundusmaterjali ettevõttes peetakse artikli 8 lõike 1 punktis c sätestatud nõuete kohast arvestust;

| ii) | kõrvaliste isikute sisenemine on välistatud; |
| --- | --- |

ii)

kõrvaliste isikute sisenemine on välistatud;

| iii) | loaga külastajad vastavad alapunkti b alapunktis i osutatud loomatervise- ja bioturvanõuetele; |
| --- | --- |

iii)

loaga külastajad vastavad alapunkti b alapunktis i osutatud loomatervise- ja bioturvanõuetele;

| iv) | iga sperma, ootsüütide või embrüote üksikannus märgistatakse selgelt artiklis 10 sätestatud jälgitavusnõuete kohaselt; |
| --- | --- |

iv)

iga sperma, ootsüütide või embrüote üksikannus märgistatakse selgelt artiklis 10 sätestatud jälgitavusnõuete kohaselt;

| v) | loomset paljundusmaterjali töödeldakse ja säilitatakse üksnes selleks ettenähtud ruumides rangete hügieeninõuete kohaselt; |
| --- | --- |

v)

loomset paljundusmaterjali töödeldakse ja säilitatakse üksnes selleks ettenähtud ruumides rangete hügieeninõuete kohaselt;

| vi) | kõik loomse paljundusmaterjaliga kokku puutuvad vahendid, välja arvatud uued ühekordseks kasutamiseks mõeldud vahendid, puhastatakse ja kas desinfitseeritakse või steriliseeritakse enne kasutamist; |
| --- | --- |

vi)

kõik loomse paljundusmaterjaliga kokku puutuvad vahendid, välja arvatud uued ühekordseks kasutamiseks mõeldud vahendid, puhastatakse ja kas desinfitseeritakse või steriliseeritakse enne kasutamist;

| vii) | säilitus- ja veoanumad, välja arvatud uued ühekorraanumad, puhastatakse ja kas desinfitseeritakse või steriliseeritakse enne iga täitmist; |
| --- | --- |

vii)

säilitus- ja veoanumad, välja arvatud uued ühekorraanumad, puhastatakse ja kas desinfitseeritakse või steriliseeritakse enne iga täitmist;

| viii) | loomse paljundusmaterjali säilitamiseks kasutatavaid külmutusaineid ei ole varem kasutatud muude toodete puhul; |
| --- | --- |

viii)

loomse paljundusmaterjali säilitamiseks kasutatavaid külmutusaineid ei ole varem kasutatud muude toodete puhul;

| ix) | loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõtte töötajad on saanud piisava väljaõppe:






  — | taudide leviku tõkestamiseks vajalike desinfitseerimis- ja hügieenimeetodite alal, |
| --- | --- | --- |

ix)

loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõtte töötajad on saanud piisava väljaõppe:

—

taudide leviku tõkestamiseks vajalike desinfitseerimis- ja hügieenimeetodite alal,

| — | loomse paljundusmaterjali töötlemiseks vajalike laborimeetodite, eriti steriilsetes tingimustes tehtavate protseduuride alal; |
| --- | --- |

—

loomse paljundusmaterjali töötlemiseks vajalike laborimeetodite, eriti steriilsetes tingimustes tehtavate protseduuride alal;

| b) | keskuse veterinaararst:






  i) | kehtestab loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõtte tegevuse loomatervise- ja bioturvanõuded ning nende nõuete täitmise tagamise meetmed; |
| --- | --- | --- |

b)

keskuse veterinaararst:

i)

kehtestab loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõtte tegevuse loomatervise- ja bioturvanõuded ning nende nõuete täitmise tagamise meetmed;

| ii) | võtab loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõttesse vastu üksnes spermat, ootsüüte või embrüoid, mis on kogutud, toodetud, töödeldud ja säilitatud heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõttes ning mida on veetud tingimustes, mis tagavad, et ei tekiks sperma, ootsüütide või embrüote ristsaastumise ohtu, sest need ei ole kokku puutunud loomse paljundusmaterjaliga, mis ei vasta käesolevas määruses sätestatud eeskirjadele. |
| --- | --- |

ii)

võtab loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõttesse vastu üksnes spermat, ootsüüte või embrüoid, mis on kogutud, toodetud, töödeldud ja säilitatud heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõttes ning mida on veetud tingimustes, mis tagavad, et ei tekiks sperma, ootsüütide või embrüote ristsaastumise ohtu, sest need ei ole kokku puutunud loomse paljundusmaterjaliga, mis ei vasta käesolevas määruses sätestatud eeskirjadele.

| 2. | Artikli 4 lõike 1 punkti b alapunktis iv osutatud nõuded loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõtte rajatistele, varustusele ja tegevuskorrale on järgmised:






  a) | loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõttel peavad olema vähemalt:






  i) | loomse paljundusmaterjali töötlemise ruum, mis on alapunktis ii osutatud loomse paljundusmaterjali säilitamise ruumist ja alapunktis iii osutatud töövahendite puhastamise ruumist eraldatud; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõttel peavad olema vähemalt:

i)

loomse paljundusmaterjali töötlemise ruum, mis on alapunktis ii osutatud loomse paljundusmaterjali säilitamise ruumist ja alapunktis iii osutatud töövahendite puhastamise ruumist eraldatud;

| ii) | loomse paljundusmaterjali säilitamise ruum, mis ei pea tingimata asuma samas kohas, on loomse paljundusmaterjali säilitamiseks vajaliku sisseseadega ja ehitatud nii, et kaitseb seda loomset paljundusmaterjali ja sisseseadet halbade ilmastiku- ja keskkonnaolude eest; |
| --- | --- |

ii)

loomse paljundusmaterjali säilitamise ruum, mis ei pea tingimata asuma samas kohas, on loomse paljundusmaterjali säilitamiseks vajaliku sisseseadega ja ehitatud nii, et kaitseb seda loomset paljundusmaterjali ja sisseseadet halbade ilmastiku- ja keskkonnaolude eest;

| iii) | eraldi ruum töövahendite puhastamiseks ja desinfitseerimiseks või steriliseerimiseks; |
| --- | --- |

iii)

eraldi ruum töövahendite puhastamiseks ja desinfitseerimiseks või steriliseerimiseks;

| b) | kui töötlemine ei piirdu ühest heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõttest tarnitud või üht liiki või ühe loomaliigi paljundusmaterjaliga, peavad loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõttes kehtima menetlused, mis tagavad järgmist:






  i) | iga loomse paljundusmaterjali saadetis töödeldakse eri ajal ning |
| --- | --- | --- |

b)

kui töötlemine ei piirdu ühest heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõttest tarnitud või üht liiki või ühe loomaliigi paljundusmaterjaliga, peavad loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõttes kehtima menetlused, mis tagavad järgmist:

i)

iga loomse paljundusmaterjali saadetis töödeldakse eri ajal ning

| ii) | eri saadetiste töötlemise vahepeal töövahendid puhastatakse ja desinfitseeritakse; |
| --- | --- |

ii)

eri saadetiste töötlemise vahepeal töövahendid puhastatakse ja desinfitseeritakse;

| c) | kui säilitamine ei piirdu üht liiki või ühe loomaliigi paljundusmaterjaliga,






  i) | peavad loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõttes olema alapunkti a alapunktis ii osutatud loomse paljundusmaterjali säilitamise ruumis säilitatavale mis tahes liiki või eri loomaliikide loomsele paljundusmaterjalile määratud eraldi säilitusanumad ja |
| --- | --- | --- |

c)

kui säilitamine ei piirdu üht liiki või ühe loomaliigi paljundusmaterjaliga,

i)

peavad loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõttes olema alapunkti a alapunktis ii osutatud loomse paljundusmaterjali säilitamise ruumis säilitatavale mis tahes liiki või eri loomaliikide loomsele paljundusmaterjalile määratud eraldi säilitusanumad ja

| ii) | säilitatava eri liiki või eri loomaliikide loomse paljundusmaterjali käitlemine peab toimuma eri töötajate poolt või eri ajal; |
| --- | --- |

ii)

säilitatava eri liiki või eri loomaliikide loomse paljundusmaterjali käitlemine peab toimuma eri töötajate poolt või eri ajal;

| d) | loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõte peab olema ehitatud nii, et seda (v.a ametiruume) saaks hõlpsasti puhastada ja desinfitseerida; |
| --- | --- |

d)

loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõte peab olema ehitatud nii, et seda (v.a ametiruume) saaks hõlpsasti puhastada ja desinfitseerida;

| e) | loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõte peab olema ehitatud nii, et kõrvaliste isikute juurdepääs on täiesti välistatud. |
| --- | --- |

e)

loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõte peab olema ehitatud nii, et kõrvaliste isikute juurdepääs on täiesti välistatud.

5. OSA

LOOMSE PALJUNDUSMATERJALI SÄILITUSKESKUSE HEAKSKIITMISE NÕUDED, MILLELE ON OSUTATUD ARTIKLIS 4

| 1. | Keskuse veterinaararsti kohustused, millele on osutatud artikli 4 lõike 1 punkti a alapunktis i, on järgmised:






  a) | keskuse veterinaararst tagab, et:






  i) | loomse paljundusmaterjali säilituskeskuses peetakse artikli 8 lõike 1 punktis c sätestatud nõuete kohast arvestust; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

keskuse veterinaararst tagab, et:

i)

loomse paljundusmaterjali säilituskeskuses peetakse artikli 8 lõike 1 punktis c sätestatud nõuete kohast arvestust;

| ii) | kõrvaliste isikute sisenemine on täielikult välistatud; |
| --- | --- |

ii)

kõrvaliste isikute sisenemine on täielikult välistatud;

| iii) | loaga külastajad vastavad alapunkti b alapunktis i osutatud loomatervise- ja bioturvanõuetele; |
| --- | --- |

iii)

loaga külastajad vastavad alapunkti b alapunktis i osutatud loomatervise- ja bioturvanõuetele;

| iv) | iga sperma, ootsüütide või embrüote üksikannus märgistatakse selgelt artiklis 10 sätestatud nõuete kohaselt; |
| --- | --- |

iv)

iga sperma, ootsüütide või embrüote üksikannus märgistatakse selgelt artiklis 10 sätestatud nõuete kohaselt;

| v) | loomset paljundusmaterjali säilitatakse üksnes selleks ettenähtud ruumides rangete hügieeninõuete kohaselt; |
| --- | --- |

v)

loomset paljundusmaterjali säilitatakse üksnes selleks ettenähtud ruumides rangete hügieeninõuete kohaselt;

| vi) | kõik loomse paljundusmaterjaliga kokku puutuvad vahendid, välja arvatud uued ühekordseks kasutamiseks mõeldud vahendid, puhastatakse ja kas desinfitseeritakse või steriliseeritakse enne kasutamist; |
| --- | --- |

vi)

kõik loomse paljundusmaterjaliga kokku puutuvad vahendid, välja arvatud uued ühekordseks kasutamiseks mõeldud vahendid, puhastatakse ja kas desinfitseeritakse või steriliseeritakse enne kasutamist;

| vii) | säilitus- ja veoanumad, välja arvatud uued ühekorraanumad, puhastatakse ja kas desinfitseeritakse või steriliseeritakse enne iga täitmist; |
| --- | --- |

vii)

säilitus- ja veoanumad, välja arvatud uued ühekorraanumad, puhastatakse ja kas desinfitseeritakse või steriliseeritakse enne iga täitmist;

| viii) | loomse paljundusmaterjali säilitamiseks kasutatavaid külmutusaineid ei ole varem kasutatud muude toodete puhul; |
| --- | --- |

viii)

loomse paljundusmaterjali säilitamiseks kasutatavaid külmutusaineid ei ole varem kasutatud muude toodete puhul;

| ix) | loomse paljundusmaterjali säilituskeskuse töötajad on saanud piisava väljaõppe taudide leviku tõkestamiseks vajalike desinfitseerimis- ja hügieenimeetodite alal; |
| --- | --- |

ix)

loomse paljundusmaterjali säilituskeskuse töötajad on saanud piisava väljaõppe taudide leviku tõkestamiseks vajalike desinfitseerimis- ja hügieenimeetodite alal;

| b) | keskuse veterinaararst:






  i) | kehtestab loomse paljundusmaterjali säilituskeskuse tegevuse loomatervise- ja bioturvanõuded ning nende nõuete täitmise tagamise meetmed; |
| --- | --- | --- |

b)

keskuse veterinaararst:

i)

kehtestab loomse paljundusmaterjali säilituskeskuse tegevuse loomatervise- ja bioturvanõuded ning nende nõuete täitmise tagamise meetmed;

| ii) | võtab loomse paljundusmaterjali säilituskeskusesse vastu üksnes spermat, ootsüüte või embrüoid, mis on kogutud, toodetud, töödeldud ja säilitatud heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõttes ning mida on veetud tingimustes, mis tagavad, et ei tekiks sperma, ootsüütide või embrüote ristsaastumise ohtu, sest need ei ole kokku puutunud loomse paljundusmaterjaliga, mis ei vasta käesolevas määruses sätestatud eeskirjadele. |
| --- | --- |

ii)

võtab loomse paljundusmaterjali säilituskeskusesse vastu üksnes spermat, ootsüüte või embrüoid, mis on kogutud, toodetud, töödeldud ja säilitatud heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõttes ning mida on veetud tingimustes, mis tagavad, et ei tekiks sperma, ootsüütide või embrüote ristsaastumise ohtu, sest need ei ole kokku puutunud loomse paljundusmaterjaliga, mis ei vasta käesolevas määruses sätestatud eeskirjadele.

| 2. | Artikli 4 lõike 1 punkti b alapunktis v osutatud nõuded loomse paljundusmaterjali säilituskeskuse rajatistele, varustusele ja tegevuskorrale on järgmised:






  a) | loomse paljundusmaterjali säilituskeskusel peab olema loomse paljundusmaterjali säilitamiseks vajaliku sisseseadega säilitusruum, mis on ehitatud nii, et kaitseb seda loomset paljundusmaterjali ja sisseseadet halbade ilmastiku- ja keskkonnaolude eest; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

loomse paljundusmaterjali säilituskeskusel peab olema loomse paljundusmaterjali säilitamiseks vajaliku sisseseadega säilitusruum, mis on ehitatud nii, et kaitseb seda loomset paljundusmaterjali ja sisseseadet halbade ilmastiku- ja keskkonnaolude eest;

| b) | kui säilitamine ei piirdu üht liiki või ühe loomaliigi paljundusmaterjaliga,






  i) | peavad loomse paljundusmaterjali säilituskeskuses olema säilitatavale mis tahes liiki või eri loomaliikide loomsele paljundusmaterjalile määratud eraldi säilitusanumad ja |
| --- | --- | --- |

b)

kui säilitamine ei piirdu üht liiki või ühe loomaliigi paljundusmaterjaliga,

i)

peavad loomse paljundusmaterjali säilituskeskuses olema säilitatavale mis tahes liiki või eri loomaliikide loomsele paljundusmaterjalile määratud eraldi säilitusanumad ja

| ii) | säilitatava eri liiki või eri loomaliikide loomse paljundusmaterjali käitlemine peab toimuma eri töötajate poolt või eri ajal; |
| --- | --- |

ii)

säilitatava eri liiki või eri loomaliikide loomse paljundusmaterjali käitlemine peab toimuma eri töötajate poolt või eri ajal;

| c) | loomse paljundusmaterjali säilituskeskus peab olema ehitatud nii, et seda (v.a ametiruume) saaks hõlpsasti puhastada ja desinfitseerida; |
| --- | --- |

c)

loomse paljundusmaterjali säilituskeskus peab olema ehitatud nii, et seda (v.a ametiruume) saaks hõlpsasti puhastada ja desinfitseerida;

| d) | loomse paljundusmaterjali säilituskeskus peab olema ehitatud või eraldatud nii, et on välistatud kokkupuude väljaspool jaama olevate kariloomadega; |
| --- | --- |

d)

loomse paljundusmaterjali säilituskeskus peab olema ehitatud või eraldatud nii, et on välistatud kokkupuude väljaspool jaama olevate kariloomadega;

| e) | loomse paljundusmaterjali säilituskeskus peab olema ehitatud nii, et kõrvaliste isikute juurdepääs on täiesti välistatud. |
| --- | --- |

e)

loomse paljundusmaterjali säilituskeskus peab olema ehitatud nii, et kõrvaliste isikute juurdepääs on täiesti välistatud.

---

II LISA

III OSA 1. PEATÜKI 2. JAOS OSUTATUD TÄIENDAVAD LOOMATERVISENÕUDED, MIDA KOHALDATAKSE VEISTE, LAMMASTE, KITSEDE, SIGADE JA HOBUSLASTE SUHTES, KELLELT KOGUTAKSE LOOMSET PALJUNDUSMATERJALI, JA MIS ON SEOTUD NENDE LOOMADE KARANTIINI NING LABORI- VÕI MUUDE UURINGUTEGA

1. OSA

ARTIKLIS 20 OSUTATUD TÄIENDAVAD LOOMATERVISENÕUDED, MIDA KOHALDATAKSE VEISTE SUHTES, KELLELT KOGUTAKSE LOOMSET PALJUNDUSMATERJALI, JA MIS ON SEOTUD NENDE LOOMADE KARANTIINI NING LABORI- VÕI MUUDE UURINGUTEGA

I peatükk

Täiendavad loomatervisenõuded, mida kohaldatakse veiste suhtes, kellelt kogutakse spermat, ja mis on seotud nende loomade karantiini ning labori- või muude uuringutega

| 1. | Kõik seemendusjaama vastuvõetavad veised peavad vastama järgmistele nõuetele:






  a) | loomad peavad olema olnud karantiinis karantiiniruumides, kus viibisid üksnes teised vähemalt samaväärse tervisliku seisundiga sõralised; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

loomad peavad olema olnud karantiinis karantiiniruumides, kus viibisid üksnes teised vähemalt samaväärse tervisliku seisundiga sõralised;

| b) | loomadele peavad olema 30 päeva jooksul enne alapunktis a osutatud karantiini algust tehtud järgmised uuringud, mille tulemused peavad olema kõikidel juhtudel negatiivsed, välja arvatud alapunktis v osutatud veiste viirusdiarröa antikehade uuringu puhul:






  i) | Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse tuvastamiseks nahasisene tuberkuliiniproov, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 2. osa punktis 1; |
| --- | --- | --- |

b)

loomadele peavad olema 30 päeva jooksul enne alapunktis a osutatud karantiini algust tehtud järgmised uuringud, mille tulemused peavad olema kõikidel juhtudel negatiivsed, välja arvatud alapunktis v osutatud veiste viirusdiarröa antikehade uuringu puhul:

i)

Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse tuvastamiseks nahasisene tuberkuliiniproov, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 2. osa punktis 1;

| ii) | Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e ja Brucella suis’i põhjustatud nakkuse tuvastamiseks seroloogiline uuring, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 1. osa punktis 1; |
| --- | --- |

ii)

Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e ja Brucella suis’i põhjustatud nakkuse tuvastamiseks seroloogiline uuring, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 1. osa punktis 1;

| iii) | veiste enzootilise leukoosi tuvastamiseks seroloogiline uuring, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 4. osa punktis a, kasutades artikli 20 lõike 2 punktis a sätestatud erandit; |
| --- | --- |

iii)

veiste enzootilise leukoosi tuvastamiseks seroloogiline uuring, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 4. osa punktis a, kasutades artikli 20 lõike 2 punktis a sätestatud erandit;

| iv) | veiste nakkava rinotrahheiidi/nakkava pustuloosse vulvovaginiidi tuvastamiseks vereproovi seroloogiline uuring (kogu viirus), kui loomad ei ole pärit veiste nakkava rinotrahheiidi/nakkava pustuloosse vulvovaginiidi vabast ettevõttest; |
| --- | --- |

iv)

veiste nakkava rinotrahheiidi/nakkava pustuloosse vulvovaginiidi tuvastamiseks vereproovi seroloogiline uuring (kogu viirus), kui loomad ei ole pärit veiste nakkava rinotrahheiidi/nakkava pustuloosse vulvovaginiidi vabast ettevõttest;

| v) | veiste viirusdiarröa tuvastamiseks:






  — | viirusisolatsiooni uuring, viiruse genoomi uuring või viiruse antigeeni uuring ning |
| --- | --- | --- |

v)

veiste viirusdiarröa tuvastamiseks:

—

viirusisolatsiooni uuring, viiruse genoomi uuring või viiruse antigeeni uuring ning

| — | seroloogiline uuring antikehade olemasolu või puudumise kindlakstegemiseks; |
| --- | --- |

—

seroloogiline uuring antikehade olemasolu või puudumise kindlakstegemiseks;

| c) | loomadele peavad olema alapunktis a osutatud karantiini ajal ja vähemalt 21 päeva jooksul (seitsme päeva jooksul, kui tegemist on alapunktide iv ja v kohaselt nõutavate uuringutega) pärast karantiiniruumidesse paigutamist tehtud järgmised uuringud, mille tulemused peavad olema kõikidel juhtudel negatiivsed, välja arvatud alapunktis iii osutatud veiste viirusdiarröa antikehade uuringu puhul:






  i) | Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e ja Brucella suis’i põhjustatud nakkuse tuvastamiseks seroloogiline uuring, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 1. osa punktis 1; |
| --- | --- | --- |

c)

loomadele peavad olema alapunktis a osutatud karantiini ajal ja vähemalt 21 päeva jooksul (seitsme päeva jooksul, kui tegemist on alapunktide iv ja v kohaselt nõutavate uuringutega) pärast karantiiniruumidesse paigutamist tehtud järgmised uuringud, mille tulemused peavad olema kõikidel juhtudel negatiivsed, välja arvatud alapunktis iii osutatud veiste viirusdiarröa antikehade uuringu puhul:

i)

Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e ja Brucella suis’i põhjustatud nakkuse tuvastamiseks seroloogiline uuring, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 1. osa punktis 1;

| ii) | veiste nakkava rinotrahheiidi/nakkava pustuloosse vulvovaginiidi tuvastamiseks vereproovi seroloogiline uuring (kogu viirus). |
| --- | --- |

ii)

veiste nakkava rinotrahheiidi/nakkava pustuloosse vulvovaginiidi tuvastamiseks vereproovi seroloogiline uuring (kogu viirus).

| iii) | veiste viirusdiarröa tuvastamiseks:






  — | viirusisolatsiooni uuring, viiruse genoomi uuring või viiruse antigeeni uuring ning |
| --- | --- | --- |

iii)

veiste viirusdiarröa tuvastamiseks:

—

viirusisolatsiooni uuring, viiruse genoomi uuring või viiruse antigeeni uuring ning

| — | seroloogiline uuring antikehade olemasolu või puudumise kindlakstegemiseks. |
| --- | --- |

—

seroloogiline uuring antikehade olemasolu või puudumise kindlakstegemiseks.

Seronegatiivseid või seropositiivseid loomi võib seemendusjaama vastu võtta üksnes juhul, kui enne karantiiniruumi paigutamist tehtud uuringu tulemuste kohaselt seronegatiivseteks osutunud loomadel ei teki serokonversiooni.

Kui serokonversioon tekib, hoitakse kõiki seronegatiivseks jäänud loomi karantiiniruumides pikemat aega, kuni loomarühmas ei ole kolme nädala jooksul serokonversiooni tekkinud. Seropositiivseid loomi võib seemendusjaama vastu võtta;

| iv) | veiste genitaalse kampülobakterioosi (Campylobacter fetus ssp. veneralis) tuvastamiseks:






  — | kuni kuue kuu vanuste loomade puhul või loomade puhul, keda on alates kuue kuu vanusest peetud samast soost loomade rühmas, ilma et nad oleksid enne alapunktis a osutatud karantiini emasloomadega kokku puutunud, üks kunsttupeloputuse või eesnahamaterjali proovil põhinev uuring või |
| --- | --- | --- |

iv)

veiste genitaalse kampülobakterioosi (Campylobacter fetus ssp. veneralis) tuvastamiseks:

—

kuni kuue kuu vanuste loomade puhul või loomade puhul, keda on alates kuue kuu vanusest peetud samast soost loomade rühmas, ilma et nad oleksid enne alapunktis a osutatud karantiini emasloomadega kokku puutunud, üks kunsttupeloputuse või eesnahamaterjali proovil põhinev uuring või

| — | kolmel vähemalt seitsmepäevase vahega võetud kunsttupeloputuse või eesnahamaterjali proovil põhinevad uuringud; |
| --- | --- |

—

kolmel vähemalt seitsmepäevase vahega võetud kunsttupeloputuse või eesnahamaterjali proovil põhinevad uuringud;

| v) | trihhomonoosi (Trichomonas foetus) tuvastamiseks:






  — | kuni kuue kuu vanuste loomade puhul või loomade puhul, keda on alates kuue kuu vanusest peetud samast soost loomade rühmas, ilma et nad oleksid enne alapunktis a osutatud karantiini emasloomadega kokku puutunud, üks eesnahamaterjali proovil põhinev uuring või |
| --- | --- | --- |

v)

trihhomonoosi (Trichomonas foetus) tuvastamiseks:

—

kuni kuue kuu vanuste loomade puhul või loomade puhul, keda on alates kuue kuu vanusest peetud samast soost loomade rühmas, ilma et nad oleksid enne alapunktis a osutatud karantiini emasloomadega kokku puutunud, üks eesnahamaterjali proovil põhinev uuring või

| — | kolmel vähemalt seitsmepäevase vahega võetud eesnahamaterjali proovil põhinevad uuringud; |
| --- | --- |

—

kolmel vähemalt seitsmepäevase vahega võetud eesnahamaterjali proovil põhinevad uuringud;

Kui mõne alapunktis c osutatud uuringu tulemus on positiivne, viiakse asjaomane loom kohe karantiiniruumist ära. Kui karantiinis on rühm loomi, võtab pädev asutus kõik vajalikud meetmed, et teha uuesti kindlaks ülejäänud loomade kõlblikkus seemendusjaamas viibimiseks vastavalt käesoleva lisa 1. osa I peatükile;

| d) | enne veiste viirusdiarröa seropositiivsete pullide sperma esmakordset lähetamist tehakse iga looma spermaprooviga viirusisolatsiooni uuring või viiruse antigeeni ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (ELISA) veiste viirusdiarröa tuvastamiseks. Positiivse tulemuse korral viiakse pull seemendusjaamast ära ja kogu tema sperma hävitatakse. |
| --- | --- |

d)

enne veiste viirusdiarröa seropositiivsete pullide sperma esmakordset lähetamist tehakse iga looma spermaprooviga viirusisolatsiooni uuring või viiruse antigeeni ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (ELISA) veiste viirusdiarröa tuvastamiseks. Positiivse tulemuse korral viiakse pull seemendusjaamast ära ja kogu tema sperma hävitatakse.

| 2. | Kõigile seemendusjaamas peetavatele veistele tuleb vähemalt kord aastas teha järgmised uuringud (kohustuslikud korrapärased uuringud), mille tulemused peavad olema negatiivsed:






  a) | Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse tuvastamiseks nahasisene tuberkuliiniproov, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 2. osa punktis 1; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse tuvastamiseks nahasisene tuberkuliiniproov, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 2. osa punktis 1;

| b) | Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e ja Brucella suis’i põhjustatud nakkuse tuvastamiseks seroloogiline uuring, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 1. osa punktis 1; |
| --- | --- |

b)

Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e ja Brucella suis’i põhjustatud nakkuse tuvastamiseks seroloogiline uuring, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 1. osa punktis 1;

| c) | veiste enzootilise leukoosi tuvastamiseks seroloogiline uuring, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 4. osa punktis a; |
| --- | --- |

c)

veiste enzootilise leukoosi tuvastamiseks seroloogiline uuring, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 4. osa punktis a;

| d) | veiste nakkava rinotrahheiidi/nakkava pustuloosse vulvovaginiidi tuvastamiseks vereproovi seroloogiline uuring (kogu viirus); |
| --- | --- |

d)

veiste nakkava rinotrahheiidi/nakkava pustuloosse vulvovaginiidi tuvastamiseks vereproovi seroloogiline uuring (kogu viirus);

| e) | veiste viirusdiarröa tuvastamiseks ainult seronegatiivsete loomade seroloogiline uuring antikeha tuvastamiseks.
  Kui loom muutub seropositiivseks, kõrvaldatakse kõik sellelt loomalt pärast viimast negatiivsete tulemustega uuringut kogutud ejakulaadid või tehakse neile viiruse või viiruse genoomi uuring, mille tulemused peavad olema negatiivsed; |
| --- | --- |

e)

veiste viirusdiarröa tuvastamiseks ainult seronegatiivsete loomade seroloogiline uuring antikeha tuvastamiseks.

Kui loom muutub seropositiivseks, kõrvaldatakse kõik sellelt loomalt pärast viimast negatiivsete tulemustega uuringut kogutud ejakulaadid või tehakse neile viiruse või viiruse genoomi uuring, mille tulemused peavad olema negatiivsed;

| f) | veiste genitaalse kampülobakterioosi tuvastamiseks eesnahamaterjali proovil põhinev uuring. Uuringud tuleb teha ainult sperma tootmisse kaasatud pullidele või pullidele, kes puutuvad kokku sperma tootmisse kaasatud pullidega. Pulle, kes naasevad seemendusjaama pärast rohkem kui kuue kuu pikkust äraolekut, uuritakse 30 päeva jooksul enne tootmise jätkamist; |
| --- | --- |

f)

veiste genitaalse kampülobakterioosi tuvastamiseks eesnahamaterjali proovil põhinev uuring. Uuringud tuleb teha ainult sperma tootmisse kaasatud pullidele või pullidele, kes puutuvad kokku sperma tootmisse kaasatud pullidega. Pulle, kes naasevad seemendusjaama pärast rohkem kui kuue kuu pikkust äraolekut, uuritakse 30 päeva jooksul enne tootmise jätkamist;

| g) | trihhomonoosi tuvastamiseks eesnahamaterjali proovil põhinev uuring. Uuringud tuleb teha ainult sperma tootmisse kaasatud pullidele või pullidele, kes puutuvad kokku sperma tootmisse kaasatud pullidega. Pulle, kes naasevad seemendusjaama pärast rohkem kui kuue kuu pikkust äraolekut, uuritakse 30 päeva jooksul enne tootmise jätkamist. |
| --- | --- |

g)

trihhomonoosi tuvastamiseks eesnahamaterjali proovil põhinev uuring. Uuringud tuleb teha ainult sperma tootmisse kaasatud pullidele või pullidele, kes puutuvad kokku sperma tootmisse kaasatud pullidega. Pulle, kes naasevad seemendusjaama pärast rohkem kui kuue kuu pikkust äraolekut, uuritakse 30 päeva jooksul enne tootmise jätkamist.

| 3. | Kui mõne punktis 2 osutatud uuringu tulemus on positiivne, siis loom isoleeritakse ja temalt pärast viimast negatiivsete tulemustega uuringut kogutud spermat ei viida teise liikmesriiki, välja arvatud veiste viirusdiarröa puhul iga sellise ejakulaadi sperma, mille veiste viirusdiarröa viiruse või viiruse genoomi uuringu tulemused on olnud negatiivsed.
  Esimeses lõigus osutatud loom viiakse seemendusjaamast ära.
  Spermat, mis on seemendusjaamas kõigilt teistelt loomadelt kogutud pärast kuupäeva, mil võeti viimane ühel punktis 2 kirjeldatud uuringul negatiivse tulemuse andnud proov, hoitakse eraldi säilitusanumas ega lubata liikmesriikide vahel liikuda enne, kui seemendusjaama sanitaarne seisund on taastatud ja säilitatud spermat on asjakohaselt ametlikult uuritud, et välistada punktis 2 osutatud taudide patogeenide esinemine spermas. |
| --- | --- |

3.

Esimeses lõigus osutatud loom viiakse seemendusjaamast ära.

Spermat, mis on seemendusjaamas kõigilt teistelt loomadelt kogutud pärast kuupäeva, mil võeti viimane ühel punktis 2 kirjeldatud uuringul negatiivse tulemuse andnud proov, hoitakse eraldi säilitusanumas ega lubata liikmesriikide vahel liikuda enne, kui seemendusjaama sanitaarne seisund on taastatud ja säilitatud spermat on asjakohaselt ametlikult uuritud, et välistada punktis 2 osutatud taudide patogeenide esinemine spermas.

II peatükk

Täiendavad loomatervisenõuded, mida kohaldatakse in vivo saadud embrüote doonoriteks olevate veiste suhtes ja mis on seotud nende loomade karantiiniga

| 1. | Rühma veterinaararst või rühma liige peab olema doonorveised kliiniliselt läbi vaadanud ja kinnitanud, et neil ei esine embrüote kogumise päeval ühegi veiseliikidesse kuuluvate loomade puhul asjassepuutuva D-kategooria taudi sümptomeid või tunnuseid. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Doonorveiste kunstlikuks seemenduseks kasutatav sperma peab olema kogutud, töödeldud ja säilitatud II lisa 1. osa I peatüki ja III lisa 1. osa nõuete kohaselt. |
| --- | --- |

2.

III peatükk

Täiendavad loomatervisenõuded, mida kohaldatakse veiste suhtes, kellelt kogutakse ootsüüte embrüote in vitro tootmiseks, ja mis on seotud nende loomade karantiiniga

| 1. | Kui ootsüüte eraldatakse elusveiselt (kas aspireeritakse kirurgiliselt eemaldatud munasarjadest (ovariektoomia) või aspireeritakse transvaginaalselt ultraheli abil (munarakkude võtmine)), kohaldatakse selliste ootsüütide doonorloomade suhtes II peatükis sätestatud nõudeid. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Need doonorloomad, kellelt kogutakse munasarju ja muid kudesid pärast tapamajas tapmist, ei tohi olla määratud tapale heakskiidetud likvideerimisprogrammi raames ega olla pärit ettevõttest, mis asub piirangutsoonis, mis on kehtestatud A-kategooria taudi või määruse (EL) 2016/429 artikli 6 kohase esilekerkiva taudi puhangu tõttu doonorveistel. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tapamaja, kus munasarju ja muid kudesid kogutakse, ei tohi asuda piirangutsoonis, mis on kehtestatud A-kategooria taudi või määruse (EL) 2016/429 artikli 6 kohase esilekerkiva taudi puhangu tõttu doonorveistel. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Sperma, mida kasutatakse veiste ootsüütide viljastamiseks embrüote in vitro tootmisel, peab olema kogutud, töödeldud ja säilitatud II lisa 1. osa I peatüki ja III lisa 1. osa kohaselt. |
| --- | --- |

4.

2. OSA

ARTIKLIS 21 OSUTATUD TÄIENDAVAD LOOMATERVISENÕUDED, MIDA KOHALDATAKSE SIGADE SUHTES, KELLELT KOGUTAKSE LOOMSET PALJUNDUSMATERJALI, JA MIS ON SEOTUD NENDE LOOMADE KARANTIINI NING LABORI- VÕI MUUDE UURINGUTEGA

I peatükk

Täiendavad loomatervisenõuded, mida kohaldatakse sigade suhtes, kellelt kogutakse spermat, ja mis on seotud nende loomade karantiini ning labori- või muude uuringutega

| 1. | Kõik seemendusjaama vastuvõetavad sead peavad vastama järgmistele nõuetele:






  a) | loomad peavad olema olnud karantiinis karantiiniruumides, kus viibisid üksnes teised vähemalt samaväärse tervisliku seisundiga sõralised; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

loomad peavad olema olnud karantiinis karantiiniruumides, kus viibisid üksnes teised vähemalt samaväärse tervisliku seisundiga sõralised;

| b) | loomadele peab olema 30 päeva jooksul enne alapunktis a osutatud karantiiniruumidesse paigutamist tehtud järgmised uuringud, mille tulemused peavad olema negatiivsed:






  i) | Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkuse tuvastamiseks puhverdatud brutsellaantigeeni uuring (rose bengal’i test), võistlev ELISA (ensüümimmuunsorptsioonanalüüs) või kaudne ELISA siledapinnaliste Brucella liikide antikehade tuvastamiseks.
  Kui mõni loom saab siledapinnaliste Brucella liikide (sh Brucella abortus, Brucella melitensis ja Brucella suis) antikehade tuvastamiseks tehtud seroloogilistel uuringutel positiivse tulemuse, ei lubata sama ettevõtte negatiivsete tulemustega loomi karantiiniruumidesse, kuni on leidnud kinnitust positiivse tulemusega loomade päritoluettevõtete Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkuse vaba seisund. |
| --- | --- | --- |

b)

loomadele peab olema 30 päeva jooksul enne alapunktis a osutatud karantiiniruumidesse paigutamist tehtud järgmised uuringud, mille tulemused peavad olema negatiivsed:

i)

Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkuse tuvastamiseks puhverdatud brutsellaantigeeni uuring (rose bengal’i test), võistlev ELISA (ensüümimmuunsorptsioonanalüüs) või kaudne ELISA siledapinnaliste Brucella liikide antikehade tuvastamiseks.

Kui mõni loom saab siledapinnaliste Brucella liikide (sh Brucella abortus, Brucella melitensis ja Brucella suis) antikehade tuvastamiseks tehtud seroloogilistel uuringutel positiivse tulemuse, ei lubata sama ettevõtte negatiivsete tulemustega loomi karantiiniruumidesse, kuni on leidnud kinnitust positiivse tulemusega loomade päritoluettevõtete Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkuse vaba seisund.

| ii) | Aujeszky haiguse viiruse nakkuse tuvastamiseks:






  — | vaktsineerimata loomade puhul ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (ELISA) kogu Aujeszky haiguse viiruse vastaste antikehade või viiruse glükoproteiini B (ADV-gB) või glükoproteiini D (ADV-gD) vastaste antikehade tuvastamiseks või uuring viiruse neutraliseerimisega seerumis; |
| --- | --- | --- |

ii)

Aujeszky haiguse viiruse nakkuse tuvastamiseks:

—

vaktsineerimata loomade puhul ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (ELISA) kogu Aujeszky haiguse viiruse vastaste antikehade või viiruse glükoproteiini B (ADV-gB) või glükoproteiini D (ADV-gD) vastaste antikehade tuvastamiseks või uuring viiruse neutraliseerimisega seerumis;

| — | eemaldatud gE antigeeniga vaktsiiniga vaktsineeritud loomade puhul ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (ELISA) Aujeszky haiguse viiruse glükoproteiini E (ADV-gE) vastaste antikehade tuvastamiseks. |
| --- | --- |

—

eemaldatud gE antigeeniga vaktsiiniga vaktsineeritud loomade puhul ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (ELISA) Aujeszky haiguse viiruse glükoproteiini E (ADV-gE) vastaste antikehade tuvastamiseks.

Aujeszky haiguse viiruse nakkuse tuvastamiseks tehtav seroloogiline uuring peab vastama delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 7. osas sätestatud standarditele;

| iii) | sigade klassikalise katku tuvastamiseks antikehade ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (ELISA) või uuring viiruse neutraliseerimisega seerumis, kui loomad on pärit liikmesriigist või selle tsoonist, kus on eelnenud 12 kuul teadaolevalt esinenud sigade klassikalist katku või selle taudi vastu vaktsineeritud; |
| --- | --- |

iii)

sigade klassikalise katku tuvastamiseks antikehade ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (ELISA) või uuring viiruse neutraliseerimisega seerumis, kui loomad on pärit liikmesriigist või selle tsoonist, kus on eelnenud 12 kuul teadaolevalt esinenud sigade klassikalist katku või selle taudi vastu vaktsineeritud;

| iv) | sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi viiruse nakkuse tuvastamiseks seroloogiline uuring (immuunperoksüdaasanalüüs rakkude monokihis (IPMA), immunofluorestsentsanalüüs (IFA) või ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (ELISA)); |
| --- | --- |

iv)

sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi viiruse nakkuse tuvastamiseks seroloogiline uuring (immuunperoksüdaasanalüüs rakkude monokihis (IPMA), immunofluorestsentsanalüüs (IFA) või ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (ELISA));

| c) | loomadele on tehtud vähemalt 21 päeva pärast alapunktis a osutatud karantiiniruumidesse paigutamist võetud proovidega järgmised uuringud:






  i) | Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkuse tuvastamiseks puhverdatud brutsellaantigeeni uuring (rose bengal’i test), võistlev ELISA (ensüümimmuunsorptsioonanalüüs) või kaudne ELISA siledapinnaliste Brucella liikide antikehade tuvastamiseks.
  Esimeses lõigus osutatud uuringul positiivse tulemuse saanud loomad tuleb karantiiniruumidest ära viia, kui Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkuse kahtlus ei ole alapunkti d kohaselt välistatud. |
| --- | --- | --- |

c)

loomadele on tehtud vähemalt 21 päeva pärast alapunktis a osutatud karantiiniruumidesse paigutamist võetud proovidega järgmised uuringud:

i)

Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkuse tuvastamiseks puhverdatud brutsellaantigeeni uuring (rose bengal’i test), võistlev ELISA (ensüümimmuunsorptsioonanalüüs) või kaudne ELISA siledapinnaliste Brucella liikide antikehade tuvastamiseks.

Esimeses lõigus osutatud uuringul positiivse tulemuse saanud loomad tuleb karantiiniruumidest ära viia, kui Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkuse kahtlus ei ole alapunkti d kohaselt välistatud.

| ii) | Aujeszky haiguse viiruse nakkuse tuvastamiseks:






  — | vaktsineerimata loomade puhul ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (ELISA) kogu Aujeszky haiguse viiruse vastaste antikehade või viiruse glükoproteiini B (ADV-gB) või glükoproteiini D (ADV-gD) vastaste antikehade tuvastamiseks või uuring viiruse neutraliseerimisega seerumis; |
| --- | --- | --- |

ii)

Aujeszky haiguse viiruse nakkuse tuvastamiseks:

—

vaktsineerimata loomade puhul ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (ELISA) kogu Aujeszky haiguse viiruse vastaste antikehade või viiruse glükoproteiini B (ADV-gB) või glükoproteiini D (ADV-gD) vastaste antikehade tuvastamiseks või uuring viiruse neutraliseerimisega seerumis;

| — | eemaldatud gE antigeeniga vaktsiiniga vaktsineeritud loomade puhul ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (ELISA) Aujeszky haiguse viiruse glükoproteiini E (ADV-gE) vastaste antikehade tuvastamiseks. |
| --- | --- |

—

eemaldatud gE antigeeniga vaktsiiniga vaktsineeritud loomade puhul ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (ELISA) Aujeszky haiguse viiruse glükoproteiini E (ADV-gE) vastaste antikehade tuvastamiseks.

Kui mõni loom saab Aujeszky haiguse viiruse nakkuse uuringul positiivse tulemuse, viiakse see loom kohe karantiiniruumidest ära.

| iii) | sigade klassikalise katku suhtes antikehade ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (ELISA) või uuring viiruse neutraliseerimisega seerumis, kui loomad on pärit liikmesriigist või selle tsoonist, kus ei ole eelnenud 12 kuul teadaolevalt esinenud sigade klassikalist katku ega loomi selle taudi vastu vaktsineeritud; |
| --- | --- |

iii)

sigade klassikalise katku suhtes antikehade ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (ELISA) või uuring viiruse neutraliseerimisega seerumis, kui loomad on pärit liikmesriigist või selle tsoonist, kus ei ole eelnenud 12 kuul teadaolevalt esinenud sigade klassikalist katku ega loomi selle taudi vastu vaktsineeritud;

| iv) | sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi viiruse nakkuse tuvastamiseks seroloogiline uuring (IPMA, IFA või ELISA) ja viiruse genoomi uuring (pöördtranskriptaasi polümeraasi ahelreaktsioon (RT-PCR), astmeline RT-PCR, reaalajas jälgitav RT-PCR).
  Kui mõni loom saab sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi viiruse nakkuse uuringutel positiivse tulemuse, viiakse see loom kohe karantiiniruumidest ära. |
| --- | --- |

iv)

sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi viiruse nakkuse tuvastamiseks seroloogiline uuring (IPMA, IFA või ELISA) ja viiruse genoomi uuring (pöördtranskriptaasi polümeraasi ahelreaktsioon (RT-PCR), astmeline RT-PCR, reaalajas jälgitav RT-PCR).

Kui mõni loom saab sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi viiruse nakkuse uuringutel positiivse tulemuse, viiakse see loom kohe karantiiniruumidest ära.

Kui karantiinis on rühm loomi, võtab pädev asutus kõik vajalikud meetmed, et tagada alapunktides i, ii, iii ja iv osutatud uuringutel negatiivse tulemuse saanud ülejäänud loomade rahuldav tervislik seisund enne seemendusjaama vastuvõtmist käesoleva peatüki kohaselt.

| d) | Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkuse kahtluse korral võetakse järgmised meetmed:






  i) | alapunkti c alapunktis i osutatud Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkuse tuvastamise uuringul positiivse tulemuse saanud loomade suhtes rakendatakse järgmist korda:






  — | positiivsele seerumile tehakse vähemalt üks alapunkti c alapunktis i sätestatud alternatiivsetest uuringutest, mida ei ole tehtud alapunktis c osutatud proovidega; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkuse kahtluse korral võetakse järgmised meetmed:

i)

alapunkti c alapunktis i osutatud Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkuse tuvastamise uuringul positiivse tulemuse saanud loomade suhtes rakendatakse järgmist korda:

—

positiivsele seerumile tehakse vähemalt üks alapunkti c alapunktis i sätestatud alternatiivsetest uuringutest, mida ei ole tehtud alapunktis c osutatud proovidega;

| — | Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkuse tuvastamise uuringul positiivse tulemuse saanud loomade päritoluettevõt(e)tes tehakse epidemioloogiline uuring; |
| --- | --- |

—

Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkuse tuvastamise uuringul positiivse tulemuse saanud loomade päritoluettevõt(e)tes tehakse epidemioloogiline uuring;

| — | mitte varem kui seitse päeva pärast alapunktis c osutatud proovide kogumise kuupäeva võetakse proovid kõikidelt loomadelt, kes said alapunkti c alapunktis i ja alapunkti d alapunkti i esimeses taandes osutatud uuringutel positiivse tulemuse, ja neile tehakse alapunkti c alapunktis i ette nähtud seroloogiline uuring, või kõikidele alapunktis c osutatud loomadele tehakse brutselliini nahauuring; |
| --- | --- |

—

mitte varem kui seitse päeva pärast alapunktis c osutatud proovide kogumise kuupäeva võetakse proovid kõikidelt loomadelt, kes said alapunkti c alapunktis i ja alapunkti d alapunkti i esimeses taandes osutatud uuringutel positiivse tulemuse, ja neile tehakse alapunkti c alapunktis i ette nähtud seroloogiline uuring, või kõikidele alapunktis c osutatud loomadele tehakse brutselliini nahauuring;

| ii) | Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkuse kahtlus välistatakse, kui päritoluettevõt(e)tes tehtud epidemioloogiline uuring ei näidanud Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkuse esinemist ning:






  — | alapunkti d alapunkti i esimeses taandes osutatud kordusuuringu või alapunkti d alapunkti i kolmandas taandes osutatud uuringu tulemus oli negatiivne
  või |
| --- | --- | --- |

ii)

Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkuse kahtlus välistatakse, kui päritoluettevõt(e)tes tehtud epidemioloogiline uuring ei näidanud Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkuse esinemist ning:

—

alapunkti d alapunkti i esimeses taandes osutatud kordusuuringu või alapunkti d alapunkti i kolmandas taandes osutatud uuringu tulemus oli negatiivne

või

| — | kõikidele loomadele, kes said alapunkti d alapunkti i esimeses või kolmandas taandes osutatud uuringul positiivse tulemuse, on tehtud tapajärgne kontroll ja otsene tauditekitaja tuvastamise uuring (PCR või bakteriloogiline kultuur) siledapinnaliste Brucella liikide (sh Brucella abortus, Brucella melitensis ja Brucella suis) suhtes, mille tulemus on kõikidel juhtudel negatiivne; |
| --- | --- |

—

kõikidele loomadele, kes said alapunkti d alapunkti i esimeses või kolmandas taandes osutatud uuringul positiivse tulemuse, on tehtud tapajärgne kontroll ja otsene tauditekitaja tuvastamise uuring (PCR või bakteriloogiline kultuur) siledapinnaliste Brucella liikide (sh Brucella abortus, Brucella melitensis ja Brucella suis) suhtes, mille tulemus on kõikidel juhtudel negatiivne;

| iii) | pärast Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkuse kahtluse välistamist võib kõik alapunkti c teises lõigus osutatud karantiiniruumides viibivad loomad seemendusjaama vastu võtta. |
| --- | --- |

iii)

pärast Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkuse kahtluse välistamist võib kõik alapunkti c teises lõigus osutatud karantiiniruumides viibivad loomad seemendusjaama vastu võtta.

| 2. | Seemendusjaamas peetavate sigade kohustuslikud korrapärased uuringud tehakse järgmiselt:






  a) | kõikidele seemendusjaamas peetavatele sigadele tuleb teha järgmised uuringud ja nende tulemused peavad olema negatiivsed:






  i) | Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkuse tuvastamiseks puhverdatud brutsellaantigeeni uuring (rose bengal’i test), võistlev ELISA (ensüümimmuunsorptsioonanalüüs) või kaudne ELISA; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

kõikidele seemendusjaamas peetavatele sigadele tuleb teha järgmised uuringud ja nende tulemused peavad olema negatiivsed:

i)

Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkuse tuvastamiseks puhverdatud brutsellaantigeeni uuring (rose bengal’i test), võistlev ELISA (ensüümimmuunsorptsioonanalüüs) või kaudne ELISA;

| ii) | Aujeszky haiguse viiruse nakkuse tuvastamiseks:






  — | vaktsineerimata loomade puhul ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (ELISA) kogu Aujeszky haiguse viiruse vastaste antikehade või viiruse glükoproteiini B (ADV-gB) või glükoproteiini D (ADV-gD) vastaste antikehade tuvastamiseks või uuring viiruse neutraliseerimisega seerumis; |
| --- | --- | --- |

ii)

Aujeszky haiguse viiruse nakkuse tuvastamiseks:

—

vaktsineerimata loomade puhul ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (ELISA) kogu Aujeszky haiguse viiruse vastaste antikehade või viiruse glükoproteiini B (ADV-gB) või glükoproteiini D (ADV-gD) vastaste antikehade tuvastamiseks või uuring viiruse neutraliseerimisega seerumis;

| — | eemaldatud gE antigeeniga vaktsiiniga vaktsineeritud loomade puhul ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (ELISA) Aujeszky haiguse viiruse glükoproteiini E (ADV-gE) vastaste antikehade tuvastamiseks; |
| --- | --- |

—

eemaldatud gE antigeeniga vaktsiiniga vaktsineeritud loomade puhul ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (ELISA) Aujeszky haiguse viiruse glükoproteiini E (ADV-gE) vastaste antikehade tuvastamiseks;

| iii) | sigade klassikalise katku tuvastamiseks antikehade ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (ELISA) või uuring viiruse neutraliseerimisega seerumis; |
| --- | --- |

iii)

sigade klassikalise katku tuvastamiseks antikehade ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (ELISA) või uuring viiruse neutraliseerimisega seerumis;

| iv) | sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi viiruse nakkuse tuvastamiseks seroloogiline uuring (IMPMA, IFA või ELISA); |
| --- | --- |

iv)

sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi viiruse nakkuse tuvastamiseks seroloogiline uuring (IMPMA, IFA või ELISA);

| b) | alapunktis a osutatud uuringud tuleb teha proovidega, mis on võetud:






  i) | kõikidelt loomadelt vahetult enne seemendusjaamast lahkumist või tapamajja saabumisel, kuid mitte hiljem kui 12 kuu jooksul pärast seemendusjaama vastuvõtmise kuupäeva,
  või |
| --- | --- | --- |

b)

alapunktis a osutatud uuringud tuleb teha proovidega, mis on võetud:

i)

kõikidelt loomadelt vahetult enne seemendusjaamast lahkumist või tapamajja saabumisel, kuid mitte hiljem kui 12 kuu jooksul pärast seemendusjaama vastuvõtmise kuupäeva,

või

| ii) | vähemalt:






  — | 25 %-lt seemendusjaamas viibivatest loomadest iga kolme kuu tagant Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkuse, Aujeszky haiguse viiruse nakkuse ja sigade klassikalise katku tuvastamiseks ning vähemalt 10 %-lt seemendusjaamas viibivatelt loomadelt iga kuu sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi viiruse nakkuse tuvastamiseks
  või |
| --- | --- | --- |

ii)

vähemalt:

—

25 %-lt seemendusjaamas viibivatest loomadest iga kolme kuu tagant Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkuse, Aujeszky haiguse viiruse nakkuse ja sigade klassikalise katku tuvastamiseks ning vähemalt 10 %-lt seemendusjaamas viibivatelt loomadelt iga kuu sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi viiruse nakkuse tuvastamiseks

või

| — | 10 %-lt seemendusjaamas viibivatest loomadest kord kuus Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkuse, Aujeszky haiguse viiruse nakkuse, sigade klassikalise katku ja sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi viiruse nakkuse tuvastamiseks. |
| --- | --- |

—

10 %-lt seemendusjaamas viibivatest loomadest kord kuus Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkuse, Aujeszky haiguse viiruse nakkuse, sigade klassikalise katku ja sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi viiruse nakkuse tuvastamiseks.

Keskuse veterinaararst tagab kahe alapunktis ii loetletud variandi kohasel proovide võtmisel, et kontrolliks välja valitud loomad esindavad selle keskuse üldpopulatsiooni nii vanuserühmade kui ka paiknemise seisukohast;

| c) | keskuse veterinaararst tagab punkti 2 alapunkti b alapunkti ii kohase uuringu tegemisel, et kõikidele loomadele tehakse punkti 2 alapunktis a osutatud taudide tuvastamiseks uuringud vähemalt iga 12 kuu tagant pärast seemendusjaama vastuvõtmise kuupäeva. |
| --- | --- |

c)

keskuse veterinaararst tagab punkti 2 alapunkti b alapunkti ii kohase uuringu tegemisel, et kõikidele loomadele tehakse punkti 2 alapunktis a osutatud taudide tuvastamiseks uuringud vähemalt iga 12 kuu tagant pärast seemendusjaama vastuvõtmise kuupäeva.

| 3. | Kui mõne punkti 2 alapunktis a sätestatud uuringu tulemused on positiivsed, siis loom isoleeritakse ja temalt pärast viimast negatiivsete tulemustega uuringut kogutud spermal ei lubata liikmesriikide vahel liikuda.
  Esimeses lõigus osutatud loom viiakse kohe seemendusjaamast ära.
  Spermat, mis on kogutud kõigilt teistelt seemendusjaamas viibivatelt loomadelt pärast kuupäeva, mil võeti viimane ühel punkti 2 alapunktis a kirjeldatud uuringul negatiivse tulemuse andnud proov, hoitakse eraldi säilitusanumas ega lubata liikmesriikide vahel liikuda enne, kui seemendusjaama sanitaarne seisund on taastatud ja säilitatud spermat on asjakohaselt ametlikult uuritud, et välistada punkti 2 alapunktis a osutatud taudide patogeenide esinemine spermas. |
| --- | --- |

3.

Esimeses lõigus osutatud loom viiakse kohe seemendusjaamast ära.

Spermat, mis on kogutud kõigilt teistelt seemendusjaamas viibivatelt loomadelt pärast kuupäeva, mil võeti viimane ühel punkti 2 alapunktis a kirjeldatud uuringul negatiivse tulemuse andnud proov, hoitakse eraldi säilitusanumas ega lubata liikmesriikide vahel liikuda enne, kui seemendusjaama sanitaarne seisund on taastatud ja säilitatud spermat on asjakohaselt ametlikult uuritud, et välistada punkti 2 alapunktis a osutatud taudide patogeenide esinemine spermas.

II peatükk

Täiendavad loomatervisenõuded, mida kohaldatakse sigade suhtes, kellelt kogutakse ootsüüte ja embrüoid, ja mis on seotud nende loomade karantiiniga

| 1. | Rühma veterinaararst või rühma liige peab olema doonorsead kliiniliselt läbi vaadanud ja kinnitanud, et neil ei esine ootsüütide või embrüote kogumise päeval ühegi sigade puhul asjassepuutuva D-kategooria taudi sümptomeid või tunnuseid. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lisaks punktis 1 osutatud nõuetele on emased doonorsead, välja arvatud in vivo saadud ja trüpsiiniga töödeldud embrüote doonorid, pärit liikmesriigi territooriumilt või selle tsoonist, mis on Aujeszky haiguse viiruse nakkuse vaba või kus viiakse ellu Aujeszky haiguse viiruse nakkuse heakskiidetud likvideerimisprogrammi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | In vivo saadud embrüote emastele doonorsigadele tehakse sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi viiruse nakkuse tuvastamiseks kaks seroloogilist uuringut vähemalt 21-päevase vahega, kusjuures teine uuring tehakse 15 päeva jooksul enne embrüote kogumist ja mõlema uuringu tulemused peavad olema negatiivsed. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Doonorsigade kunstlikuks seemenduseks kasutatav sperma peab olema kogutud, töödeldud ja säilitatud II lisa 2. osa I peatüki ja III lisa 1. osa nõuete kohaselt. |
| --- | --- |

4.

3. OSA

ARTIKLIS 22 OSUTATUD TÄIENDAVAD LOOMATERVISENÕUDED, MIDA KOHALDATAKSE LAMMASTE JA KITSEDE SUHTES, KELLELT KOGUTAKSE LOOMSET PALJUNDUSMATERJALI, JA MIS ON SEOTUD NENDE LOOMADE KARANTIINI NING LABORI- VÕI MUUDE UURINGUTEGA

I peatükk

Täiendavad loomatervisenõuded, mida kohaldatakse lammaste ja kitsede suhtes, kellelt kogutakse spermat, ja mis on seotud nende loomade karantiini ning labori- või muude uuringutega

| 1. | Kõik seemendusjaama vastuvõetavad lambad ja kitsed peavad vastama järgmistele nõuetele:






  a) | loomad peavad olema olnud karantiinis karantiiniruumides, kus viibisid üksnes teised vähemalt samaväärse tervisliku seisundiga sõralised; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

loomad peavad olema olnud karantiinis karantiiniruumides, kus viibisid üksnes teised vähemalt samaväärse tervisliku seisundiga sõralised;

| b) | lambad peavad olema pärit ettevõttest, kus neile on 60 päeva jooksul enne alapunktis a osutatud karantiiniruumides viibimist tehtud seroloogiline uuring jäärade epididümiidi (Brucella ovis) tuvastamiseks või mis tahes muu dokumenteeritult samaväärse tundlikkuse ja spetsiifilisusega uuring jäärade epididümiidi tuvastamiseks.
  Kui lambaid peetakse koos kitsedega, tehakse nendele kitsedele samuti seroloogiline uuring jäärade epididümiidi (Brucella ovis) tuvastamiseks, mille tulemused peavad olema negatiivsed; |
| --- | --- |

b)

lambad peavad olema pärit ettevõttest, kus neile on 60 päeva jooksul enne alapunktis a osutatud karantiiniruumides viibimist tehtud seroloogiline uuring jäärade epididümiidi (Brucella ovis) tuvastamiseks või mis tahes muu dokumenteeritult samaväärse tundlikkuse ja spetsiifilisusega uuring jäärade epididümiidi tuvastamiseks.

Kui lambaid peetakse koos kitsedega, tehakse nendele kitsedele samuti seroloogiline uuring jäärade epididümiidi (Brucella ovis) tuvastamiseks, mille tulemused peavad olema negatiivsed;

| c) | loomadele on tehtud neilt 30 päeva jooksul enne alapunktis a osutatud karantiini algust võetud vereprooviga järgmised uuringud, mille tulemused peavad olema kõikidel juhtudel negatiivsed:






  i) | Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e ja Brucella suis’i põhjustatud nakkuse tuvastamiseks seroloogiline uuring, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 1. osa punktis 1; |
| --- | --- | --- |

c)

loomadele on tehtud neilt 30 päeva jooksul enne alapunktis a osutatud karantiini algust võetud vereprooviga järgmised uuringud, mille tulemused peavad olema kõikidel juhtudel negatiivsed:

i)

Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e ja Brucella suis’i põhjustatud nakkuse tuvastamiseks seroloogiline uuring, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 1. osa punktis 1;

| ii) | lammaste puhul seroloogiline uuring jäärade epididümiidi (Brucella ovis) tuvastamiseks või muu dokumenteeritult samaväärse tundlikkuse ja spetsiifilisusega uuring jäärade epididümiidi tuvastamiseks. |
| --- | --- |

ii)

lammaste puhul seroloogiline uuring jäärade epididümiidi (Brucella ovis) tuvastamiseks või muu dokumenteeritult samaväärse tundlikkuse ja spetsiifilisusega uuring jäärade epididümiidi tuvastamiseks.

Kui lambaid peetakse koos kitsedega, tehakse nendele kitsedele samuti seroloogiline uuring jäärade epididümiidi (Brucella ovis) tuvastamiseks, mille tulemused peavad olema negatiivsed;

| d) | loomadele on tehtud neilt alapunktis a osutatud karantiini ajal ja vähemalt 21 päeva pärast karantiiniruumidesse paigutamist võetud proovidega järgmised uuringud, mille tulemused peavad olema negatiivsed:






  i) | Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e ja Brucella suis’i põhjustatud nakkuse tuvastamiseks seroloogiline uuring, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 1. osa punktis 1; |
| --- | --- | --- |

d)

loomadele on tehtud neilt alapunktis a osutatud karantiini ajal ja vähemalt 21 päeva pärast karantiiniruumidesse paigutamist võetud proovidega järgmised uuringud, mille tulemused peavad olema negatiivsed:

i)

Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e ja Brucella suis’i põhjustatud nakkuse tuvastamiseks seroloogiline uuring, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 1. osa punktis 1;

| ii) | lammaste puhul seroloogiline uuring jäärade epididümiidi (Brucella ovis) tuvastamiseks või muu dokumenteeritult samaväärse tundlikkuse ja spetsiifilisusega uuring jäärade epididümiidi tuvastamiseks.
  Kui lambaid peetakse koos kitsedega, tehakse nendele kitsedele samuti seroloogiline uuring jäärade epididümiidi (Brucella ovis) tuvastamiseks, mille tulemused peavad olema negatiivsed. |
| --- | --- |

ii)

lammaste puhul seroloogiline uuring jäärade epididümiidi (Brucella ovis) tuvastamiseks või muu dokumenteeritult samaväärse tundlikkuse ja spetsiifilisusega uuring jäärade epididümiidi tuvastamiseks.

Kui lambaid peetakse koos kitsedega, tehakse nendele kitsedele samuti seroloogiline uuring jäärade epididümiidi (Brucella ovis) tuvastamiseks, mille tulemused peavad olema negatiivsed.

| 2. | Kõikidele heakskiidetud seemendusjaamas peetavatele lammastele ja kitsedele tuleb vähemalt kord aastas teha järgmised uuringud (kohustuslikud korrapärased uuringud) ja nende tulemused peavad olema negatiivsed:






  a) | Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e ja Brucella suis’i põhjustatud nakkuse tuvastamiseks seroloogiline uuring, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 1. osa punktis 1; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e ja Brucella suis’i põhjustatud nakkuse tuvastamiseks seroloogiline uuring, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 1. osa punktis 1;

| b) | lammaste puhul seroloogiline uuring jäärade epididümiidi (Brucella ovis) tuvastamiseks või muu dokumenteeritult samaväärse tundlikkuse ja spetsiifilisusega uuring jäärade epididümiidi tuvastamiseks.
  Kui lambaid peetakse koos kitsedega, tehakse nendele kitsedele samuti seroloogiline uuring jäärade epididümiidi (Brucella ovis) tuvastamiseks, mille tulemused peavad olema negatiivsed. |
| --- | --- |

b)

lammaste puhul seroloogiline uuring jäärade epididümiidi (Brucella ovis) tuvastamiseks või muu dokumenteeritult samaväärse tundlikkuse ja spetsiifilisusega uuring jäärade epididümiidi tuvastamiseks.

Kui lambaid peetakse koos kitsedega, tehakse nendele kitsedele samuti seroloogiline uuring jäärade epididümiidi (Brucella ovis) tuvastamiseks, mille tulemused peavad olema negatiivsed.

| 3. | Kui mõne punktis 2 kirjeldatud uuringu tulemus on positiivne, siis loom isoleeritakse ja temalt pärast viimast negatiivsete tulemustega uuringut kogutud spermat ei lubata liikmesriikide vahel liikuda.
  Esimeses lõigus osutatud loom viiakse seemendusjaamast ära.
  Spermat, mis on kõigilt teistelt seemendusjaamas viibivatelt loomadelt kogutud pärast kuupäeva, mil võeti viimane ühel punktis 2 kirjeldatud uuringul negatiivse tulemuse andnud proov, hoitakse eraldi säilitusanumas ega lubata liikmesriikide vahel liikuda enne, kui seemendusjaama sanitaarne seisund on taastatud ja säilitatud spermat on asjakohaselt ametlikult uuritud, et välistada punktis 2 osutatud taudide patogeenide esinemine spermas. |
| --- | --- |

3.

Esimeses lõigus osutatud loom viiakse seemendusjaamast ära.

Spermat, mis on kõigilt teistelt seemendusjaamas viibivatelt loomadelt kogutud pärast kuupäeva, mil võeti viimane ühel punktis 2 kirjeldatud uuringul negatiivse tulemuse andnud proov, hoitakse eraldi säilitusanumas ega lubata liikmesriikide vahel liikuda enne, kui seemendusjaama sanitaarne seisund on taastatud ja säilitatud spermat on asjakohaselt ametlikult uuritud, et välistada punktis 2 osutatud taudide patogeenide esinemine spermas.

II peatükk

Täiendavad loomatervisenõuded, mida kohaldatakse lammaste ja kitsede suhtes, kellelt kogutakse ootsüüte ja embrüoid, ja mis on seotud nende loomade karantiiniga

| 1. | Rühma veterinaararst või rühma liige peab olema doonorlambad ja -kitsed kliiniliselt läbi vaadanud ja kinnitanud, et neil ei esine ootsüütide või embrüote kogumise päeval ühegi lamba- ja kitseliikidesse kuuluvate loomade puhul asjassepuutuva D-kategooria taudi sümptomeid või tunnuseid. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Doonorlammaste ja -kitsede kunstlikuks seemenduseks kasutatav sperma peab olema kogutud, töödeldud ja säilitatud II lisa 3. osa I peatüki ja III lisa 1. osa nõuete kohaselt. |
| --- | --- |

2.

4. OSA

ARTIKLIS 23 OSUTATUD TÄIENDAVAD LOOMATERVISENÕUDED, MIDA KOHALDATAKSE HOBUSLASTE SUHTES, KELLELT KOGUTAKSE LOOMSET PALJUNDUSMATERJALI, JA MIS ON SEOTUD NENDE LOOMADE KARANTIINI NING LABORI- VÕI MUUDE UURINGUTEGA

I peatükk

Täiendavad loomatervisenõuded, mida kohaldatakse hobuslaste suhtes, kellelt kogutakse spermat, ja mis on seotud nende loomade karantiini ning labori- või muude uuringutega

| 1. | Doonorhobuslane, keda tahetakse kasutada sperma kogumiseks, peab keskuse veterinaararsti kinnitusel vastama järgmistele nõuetele:






  a) | loomale tehakse vastavalt ühele alapunktis b ettenähtud seireprogrammile järgmised uuringud:






  i) | hobuste infektsioosse aneemia tuvastamiseks immunodifusioonreaktsioon agargeelis (Cogginsi uuring) või ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (ELISA), mille tulemus peab olema negatiivne; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

loomale tehakse vastavalt ühele alapunktis b ettenähtud seireprogrammile järgmised uuringud:

i)

hobuste infektsioosse aneemia tuvastamiseks immunodifusioonreaktsioon agargeelis (Cogginsi uuring) või ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (ELISA), mille tulemus peab olema negatiivne;

| ii) | viirusisolatsiooni uuring hobuste viirusarteriidi või selle genoomi tuvastamiseks polümeraasi ahelreaktsiooni (PCR) või reaalajas jälgitava PCRiga, mille tulemus peab olema negatiivne doonortäku kogu sperma alikvoodi puhul; uuringut ei pea tegema, kui doonortäkule on tehtud hobuste viirusarteriidi tuvastamiseks uuring viiruse neutraliseerimisega seerumis ja see on seerumilahjendusel 1:4 andnud negatiivse tulemuse; |
| --- | --- |

ii)

viirusisolatsiooni uuring hobuste viirusarteriidi või selle genoomi tuvastamiseks polümeraasi ahelreaktsiooni (PCR) või reaalajas jälgitava PCRiga, mille tulemus peab olema negatiivne doonortäku kogu sperma alikvoodi puhul; uuringut ei pea tegema, kui doonortäkule on tehtud hobuste viirusarteriidi tuvastamiseks uuring viiruse neutraliseerimisega seerumis ja see on seerumilahjendusel 1:4 andnud negatiivse tulemuse;

| iii) | hobuste nakkava metriidi (Taylorella equigenitalis) tauditekitaja tuvastamise uuring, mille tulemus peab olema kõikidel juhtudel negatiivne ja mis tehakse kolme tampooniprooviga, mis on võetud doonortäkult kahel korral vähemalt seitsmepäevase vahega ning mitte mingil juhul varem kui seitse päeva (süsteemne ravi) või 21 päeva (kohalik ravi) pärast doonortäku võimalikku antimikroobikumiravi vähemalt järgmistest kohtadest:






  — | kürvatupest (eesnahk), |
| --- | --- | --- |

iii)

hobuste nakkava metriidi (Taylorella equigenitalis) tauditekitaja tuvastamise uuring, mille tulemus peab olema kõikidel juhtudel negatiivne ja mis tehakse kolme tampooniprooviga, mis on võetud doonortäkult kahel korral vähemalt seitsmepäevase vahega ning mitte mingil juhul varem kui seitse päeva (süsteemne ravi) või 21 päeva (kohalik ravi) pärast doonortäku võimalikku antimikroobikumiravi vähemalt järgmistest kohtadest:

—

kürvatupest (eesnahk),

| — | kusitist, |
| --- | --- |

—

kusitist,

| — | kusitilohust. |
| --- | --- |

—

kusitilohust.

Enne laborisse saatmist pannakse proovid aktiivsöega (nt Amies’ söega) transpordisöötmesse.

Proovid peavad olema läbinud vähemalt ühe järgmistest uuringutest:

| — | tauditekitaja Taylorella equigenitalis’e isoleerimiseks mikroaerofiilsetes tingimustes tehtud vähemalt seitsmepäevane külv, mis on tehtud 24 tunni jooksul pärast doonorloomalt proovide võtmist või 48 tunni jooksul, kui proove hoitakse veo ajal jahedas,
  või |
| --- | --- |

—

tauditekitaja Taylorella equigenitalis’e isoleerimiseks mikroaerofiilsetes tingimustes tehtud vähemalt seitsmepäevane külv, mis on tehtud 24 tunni jooksul pärast doonorloomalt proovide võtmist või 48 tunni jooksul, kui proove hoitakse veo ajal jahedas,

või

| — | PCR või reaalajas jälgitav PCR tauditekitaja Taylorella equigenitalis’e genoomi tuvastamiseks, mis on tehtud 48 tunni jooksul pärast doonorloomalt proovide võtmist; |
| --- | --- |

—

PCR või reaalajas jälgitav PCR tauditekitaja Taylorella equigenitalis’e genoomi tuvastamiseks, mis on tehtud 48 tunni jooksul pärast doonorloomalt proovide võtmist;

| b) | loom peab läbima ühe järgmistest seireprogrammidest:






  i) | kui doonortäkku peetakse seemendusjaamas vähemalt 30 päeva enne sperma esimese kogumise kuupäeva ja kogumisperioodil ning ükski seemendusjaamas viibiv hobuslane ei puutu otseselt kokku doonortäkust halvemas tervislikus seisundis hobuslasega, kasutatakse alapunkti a kohaselt nõutavate uuringute tegemiseks proove, mis on doonortäkult võetud vähemalt kord aastas (kohustuslikud korrapärased uuringud) paaritushooaja algul või enne värske, jahutatud või külmutatud spermana teise liikmesriiki viimiseks mõeldud sperma esimest kogumist, kuid kõige varem 14 päeva pärast sperma esimesele kogumisele eelnenud vähemalt 30päevase seemendusjaamas viibimise perioodi algust; |
| --- | --- | --- |

b)

loom peab läbima ühe järgmistest seireprogrammidest:

i)

kui doonortäkku peetakse seemendusjaamas vähemalt 30 päeva enne sperma esimese kogumise kuupäeva ja kogumisperioodil ning ükski seemendusjaamas viibiv hobuslane ei puutu otseselt kokku doonortäkust halvemas tervislikus seisundis hobuslasega, kasutatakse alapunkti a kohaselt nõutavate uuringute tegemiseks proove, mis on doonortäkult võetud vähemalt kord aastas (kohustuslikud korrapärased uuringud) paaritushooaja algul või enne värske, jahutatud või külmutatud spermana teise liikmesriiki viimiseks mõeldud sperma esimest kogumist, kuid kõige varem 14 päeva pärast sperma esimesele kogumisele eelnenud vähemalt 30päevase seemendusjaamas viibimise perioodi algust;

| ii) | kui doonortäkku peetakse seemendusjaamas vähemalt 30 päeva enne sperma esimese kogumise kuupäeva ja kogumisperioodil, kuid ta võib vahetevahel keskuse veterinaararsti vastutusel seemendusjaamast lahkuda kogumisperioodi jooksul kuni 14 päevasteks perioodideks, või kui seemendusjaamas viibivad teised hobuslased puutuvad otseselt kokku halvemas tervislikus seisundis hobuslastega, tehakse alapunkti a kohaselt nõutavad uuringud järgmiselt:






  — | doonortäkult vähemalt kord aastas paaritushooaja algul või enne värske, jahutatud või külmutatud spermana teise liikmesriiki viimiseks mõeldud sperma esimest kogumist, kuid kõige varem 14 päeva pärast sperma esimese kogumisel kuupäevale eelnenud vähemalt 30päevase viibimise perioodi alguskuupäeva võetud proovidega
  ning |
| --- | --- | --- |

ii)

kui doonortäkku peetakse seemendusjaamas vähemalt 30 päeva enne sperma esimese kogumise kuupäeva ja kogumisperioodil, kuid ta võib vahetevahel keskuse veterinaararsti vastutusel seemendusjaamast lahkuda kogumisperioodi jooksul kuni 14 päevasteks perioodideks, või kui seemendusjaamas viibivad teised hobuslased puutuvad otseselt kokku halvemas tervislikus seisundis hobuslastega, tehakse alapunkti a kohaselt nõutavad uuringud järgmiselt:

—

doonortäkult vähemalt kord aastas paaritushooaja algul või enne värske, jahutatud või külmutatud spermana teise liikmesriiki viimiseks mõeldud sperma esimest kogumist, kuid kõige varem 14 päeva pärast sperma esimese kogumisel kuupäevale eelnenud vähemalt 30päevase viibimise perioodi alguskuupäeva võetud proovidega

ning

| — | värske, jahutatud või külmutatud spermana teise liikmesriiki viimiseks mõeldud sperma kogumisperioodi jooksul:






  — | alapunkti a alapunktis i nõutud uuring proovidega, mis on võetud kuni 90 päeva enne teise liikmesriiki viimiseks mõeldud sperma kogumise kuupäeva; |
| --- | --- | --- |

—

värske, jahutatud või külmutatud spermana teise liikmesriiki viimiseks mõeldud sperma kogumisperioodi jooksul:

—

alapunkti a alapunktis i nõutud uuring proovidega, mis on võetud kuni 90 päeva enne teise liikmesriiki viimiseks mõeldud sperma kogumise kuupäeva;

| — | alapunkti a alapunktis ii nõutud uuring proovidega, mis on võetud kuni 30 päeva enne teise liikmesriiki viimiseks mõeldud sperma kogumise kuupäeva, välja arvatud juhul, kui kuni kuus kuud enne teise liikmesriiki viimiseks mõeldud sperma kogumise kuupäeva kogu sperma ühest alikvoodist võetud proovidega tehtud viirusisolatsiooniuuringu, PCRi või reaalajas jälgitava PCRiga on tehtud kindlaks, et doonortäkk ei ole taudi levitaja ning doonortäkk on hobuste viirusarteriidi tuvastamiseks tehtud uuringul viiruse neutraliseerimisega seerumis seerumilahjendusel vähemalt 1:4 andnud positiivse tulemuse; |
| --- | --- |

—

alapunkti a alapunktis ii nõutud uuring proovidega, mis on võetud kuni 30 päeva enne teise liikmesriiki viimiseks mõeldud sperma kogumise kuupäeva, välja arvatud juhul, kui kuni kuus kuud enne teise liikmesriiki viimiseks mõeldud sperma kogumise kuupäeva kogu sperma ühest alikvoodist võetud proovidega tehtud viirusisolatsiooniuuringu, PCRi või reaalajas jälgitava PCRiga on tehtud kindlaks, et doonortäkk ei ole taudi levitaja ning doonortäkk on hobuste viirusarteriidi tuvastamiseks tehtud uuringul viiruse neutraliseerimisega seerumis seerumilahjendusel vähemalt 1:4 andnud positiivse tulemuse;

| — | alapunkti a alapunktis iii nõutud uuring, mis tehakse proovidega, mis on võetud kuni 60 päeva enne teise liikmesriiki viimiseks mõeldud sperma kogumise kuupäeva, ja mille võib PCRi või reaalajas jälgitava PCRi korral teha kolme ühel korral võetud tampooniprooviga; |
| --- | --- |

—

alapunkti a alapunktis iii nõutud uuring, mis tehakse proovidega, mis on võetud kuni 60 päeva enne teise liikmesriiki viimiseks mõeldud sperma kogumise kuupäeva, ja mille võib PCRi või reaalajas jälgitava PCRi korral teha kolme ühel korral võetud tampooniprooviga;

| iii) | kui doonortäkk ei vasta alapunktides i ja ii sätestatud tingimustele ja sperma kogutakse selleks, et viia see teise liikmesriiki külmutatud spermana, tehakse alapunkti a kohaselt nõutav uuring proovidega, mis on võetud doonortäkult järgmiselt:






  — | vähemalt kord aastas paaritushooaja algul; |
| --- | --- | --- |

iii)

kui doonortäkk ei vasta alapunktides i ja ii sätestatud tingimustele ja sperma kogutakse selleks, et viia see teise liikmesriiki külmutatud spermana, tehakse alapunkti a kohaselt nõutav uuring proovidega, mis on võetud doonortäkult järgmiselt:

—

vähemalt kord aastas paaritushooaja algul;

| — | III lisa 1. osa punkti 2 alapunktis b sätestatud säilitusperioodil ja enne sperma seemendusjaamast äraviimist või kasutamist: proovidega, mis ei ole võetud varem kui 14 päeva ja mitte hiljem kui 90 päeva pärast sperma kogumise algust. |
| --- | --- |

—

III lisa 1. osa punkti 2 alapunktis b sätestatud säilitusperioodil ja enne sperma seemendusjaamast äraviimist või kasutamist: proovidega, mis ei ole võetud varem kui 14 päeva ja mitte hiljem kui 90 päeva pärast sperma kogumise algust.

Erandina alapunkti iii teisest taandest ei nõuta alapunkti a alapunktis ii kirjeldatud kogumisperioodijärgset proovivõtmist ja hobuste viirusarteriidi tuvastamiseks uuringu tegemist juhul, kui kaks korda aastas vähemalt neljakuuse vahega seropositiivse doonortäku kogu sperma ühest alikvoodist võetud proovidega tehtud viirusisolatsiooniuuringu, PCRi või reaalajas jälgitava PCRiga saadud negatiivsed tulemused kinnitavad, et doonortäkk ei ole hobuste viirusarteriidi levitaja, ning doonortäkk on hobuste viirusarteriidi tuvastamiseks tehtud uuringul viiruse neutraliseerimisega seerumis seerumilahjendusel vähemalt 1:4 andnud positiivse tulemuse;

| c) | kui mõne alapunktis b ettenähtud uuringu tulemus on positiivne, siis doonortäkk isoleeritakse ja temalt pärast viimase negatiivsete tulemustega uuringu kuupäeva kogutud spermat ei lubata liikmesriikide vahel liikuda, välja arvatud hobuste viirusarteriidi puhul igast sellisest ejakulaadist pärit sperma, mille suhtes on tehtud hobuste viirusarteriidi viirusisolatsiooniuuring ja saadud negatiivne tulemus.
  Spermat, mis on seemendusjaamas kõigilt teistelt täkkudelt kogutud pärast kuupäeva, mil võeti viimane ühel alapunktis b ettenähtud uuringul negatiivse tulemuse andnud proov, hoitakse eraldi säilitusanumas ega lubata liikmesriikide vahel liikuda enne, kui seemendusjaama sanitaarne seisund on taastatud ja säilitatud spermat on asjakohaselt ametlikult uuritud, et välistada alapunktis b osutatud taudide patogeenide esinemine spermas. |
| --- | --- |

c)

kui mõne alapunktis b ettenähtud uuringu tulemus on positiivne, siis doonortäkk isoleeritakse ja temalt pärast viimase negatiivsete tulemustega uuringu kuupäeva kogutud spermat ei lubata liikmesriikide vahel liikuda, välja arvatud hobuste viirusarteriidi puhul igast sellisest ejakulaadist pärit sperma, mille suhtes on tehtud hobuste viirusarteriidi viirusisolatsiooniuuring ja saadud negatiivne tulemus.

Spermat, mis on seemendusjaamas kõigilt teistelt täkkudelt kogutud pärast kuupäeva, mil võeti viimane ühel alapunktis b ettenähtud uuringul negatiivse tulemuse andnud proov, hoitakse eraldi säilitusanumas ega lubata liikmesriikide vahel liikuda enne, kui seemendusjaama sanitaarne seisund on taastatud ja säilitatud spermat on asjakohaselt ametlikult uuritud, et välistada alapunktis b osutatud taudide patogeenide esinemine spermas.

II peatükk

Täiendavad loomatervisenõuded, mida kohaldatakse hobuslaste suhtes, kellelt kogutakse ootsüüte ja embrüoid, ja mis on seotud nende loomade karantiini ning labori- või muude uuringutega

| 1. | Rühma veterinaararst või rühma liige peab olema doonorhobuslased kliiniliselt läbi vaadanud ja kinnitanud, et neil ei esine ootsüütide või embrüote kogumise päeval ühegi hobuseliikidesse kuuluvate loomade puhul asjassepuutuva D-kategooria taudi sümptomeid või tunnuseid. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lisaks punktis 1 osutatud nõuetele peavad doonorhobuslased vastama järgmistele nõuetele:






  a) | neid ei kasutata loomulikuks paaritamiseks vähemalt 30 päeva enne ootsüütide ja embrüote kogumise kuupäeva ega alapunktides b ja c osutatud esimese proovi võtmise ning ootsüütide ja embrüote kogumise kuupäeva vahelisel ajal; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

neid ei kasutata loomulikuks paaritamiseks vähemalt 30 päeva enne ootsüütide ja embrüote kogumise kuupäeva ega alapunktides b ja c osutatud esimese proovi võtmise ning ootsüütide ja embrüote kogumise kuupäeva vahelisel ajal;

| b) | neile on tehtud uuring agargeeli immuundifusiooni meetodil (Cogginsi uuring) või ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (ELISA) hobuste nakkava aneemia tuvastamiseks, kasutades vereproovi, mis on neilt võetud vähemalt 14 päeva pärast alapunktis a osutatud vähemalt 30päevase perioodi alguskuupäeva ja mitte rohkem kui 90 päeva enne liikmesriikidevaheliseks liikumiseks mõeldud ootsüütide ja embrüote kogumise kuupäeva, ja selle tulemused peavad olema negatiivsed; |
| --- | --- |

b)

neile on tehtud uuring agargeeli immuundifusiooni meetodil (Cogginsi uuring) või ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (ELISA) hobuste nakkava aneemia tuvastamiseks, kasutades vereproovi, mis on neilt võetud vähemalt 14 päeva pärast alapunktis a osutatud vähemalt 30päevase perioodi alguskuupäeva ja mitte rohkem kui 90 päeva enne liikmesriikidevaheliseks liikumiseks mõeldud ootsüütide ja embrüote kogumise kuupäeva, ja selle tulemused peavad olema negatiivsed;

| c) | neile on tehtud hobuste nakkava metriidi (Taylorella equigenitalis) tauditekitaja tuvastamise uuring, mille tulemus peab olema kõikidel juhtudel negatiivne, kasutades vähemalt kahte tampooniproovi, mis on võetud doonorloomalt kõige varem seitse päeva (süsteemne ravi) või 21 päeva (kohalik ravi) pärast doonorlooma võimalikku antimikroobikumiravi vähemalt järgmistest kohtadest:






  — | kliitorilohu limaskest, |
| --- | --- | --- |

c)

neile on tehtud hobuste nakkava metriidi (Taylorella equigenitalis) tauditekitaja tuvastamise uuring, mille tulemus peab olema kõikidel juhtudel negatiivne, kasutades vähemalt kahte tampooniproovi, mis on võetud doonorloomalt kõige varem seitse päeva (süsteemne ravi) või 21 päeva (kohalik ravi) pärast doonorlooma võimalikku antimikroobikumiravi vähemalt järgmistest kohtadest:

—

kliitorilohu limaskest,

| — | kliitoriurge. |
| --- | --- |

—

kliitoriurge.

Proovid võetakse alapunktis a osutatud vähemalt 30päevasel perioodil kahel korral vähemalt seitsmepäevase vahega allpool alapunktis i osutatud uuringu puhul või ühel korral allpool alapunktis ii osutatud uuringu puhul.

Enne laborisse saatmist pannakse proovid aktiivsöega (nt Amies’ söega) transpordisöötmesse.

Proovid peavad olema läbinud vähemalt ühe järgmistest uuringutest:

| i) | tauditekitaja Taylorella equigenitalis’e isoleerimiseks mikroaerofiilsetes tingimustes tehtud vähemalt seitsmepäevane külv, mis on tehtud 24 tunni jooksul pärast doonorloomalt proovide võtmist või 48 tunni jooksul, kui proove hoitakse veo ajal jahedas,
  või |
| --- | --- |

i)

tauditekitaja Taylorella equigenitalis’e isoleerimiseks mikroaerofiilsetes tingimustes tehtud vähemalt seitsmepäevane külv, mis on tehtud 24 tunni jooksul pärast doonorloomalt proovide võtmist või 48 tunni jooksul, kui proove hoitakse veo ajal jahedas,

või

| ii) | PCR või reaalajas jälgitav PCR tauditekitaja Taylorella equigenitalis’e genoomi tuvastamiseks, mis on tehtud 48 tunni jooksul pärast doonorloomalt proovide võtmist. |
| --- | --- |

ii)

PCR või reaalajas jälgitav PCR tauditekitaja Taylorella equigenitalis’e genoomi tuvastamiseks, mis on tehtud 48 tunni jooksul pärast doonorloomalt proovide võtmist.

| 3. | Doonorloomade kunstlikuks seemenduseks kasutatav sperma peab olema kogutud, töödeldud ja säilitatud II lisa 4. osa I peatüki ja III lisa 1. osa nõuete kohaselt. |
| --- | --- |

3.

5. OSA

ARTIKLITES 20, 21, 22 JA 38 OSUTATUD MUUD LOOMATERVISENÕUDED, MIDA KOHALDATAKSE VEISTE, SIGADE, LAMMASTE JA KITSEDE NING CAMELIDAE JA CERVIDAE SUGUKONNA LOOMADE SUHTES, KELLELT KOGUTAKSE LOOMSET PALJUNDUSMATERJALI, JA MIS ON SEOTUD NENDE LOOMADE KARANTIINI NING LABORI- VÕI MUUDE UURINGUTEGA

I peatükk

Suu- ja sõrataudiga seotud nõuded veistele, sigadele, lammastele ja kitsedele

| 1. | Sperma, ootsüütide või embrüote doonoriteks olevad veised, sead, lambad ja kitsed:






  a) | peavad olema pärit ettevõtetest:






  i) | mis asuvad alal, kus 10 kilomeetri raadiuses ettevõttest ei ole vähemalt 30 päeval vahetult enne kogumise kuupäeva teadaolevalt esinenud suu- ja sõrataudi; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

peavad olema pärit ettevõtetest:

i)

mis asuvad alal, kus 10 kilomeetri raadiuses ettevõttest ei ole vähemalt 30 päeval vahetult enne kogumise kuupäeva teadaolevalt esinenud suu- ja sõrataudi;

| ii) | kus ei ole vähemalt kolme kuu jooksul vahetult enne kogumise kuupäeva teadaolevalt esinenud suu- ja sõrataudi; |
| --- | --- |

ii)

kus ei ole vähemalt kolme kuu jooksul vahetult enne kogumise kuupäeva teadaolevalt esinenud suu- ja sõrataudi;

| b) | neid ei ole 12 kuu jooksul vahetult enne kogumise kuupäeva suu- ja sõrataudi vastu vaktsineeritud. |
| --- | --- |

b)

neid ei ole 12 kuu jooksul vahetult enne kogumise kuupäeva suu- ja sõrataudi vastu vaktsineeritud.

| 2. | Keskuse veterinaararst tagab, et:






  a) | spermadoonoriteks olevad veised, sead, lambad ja kitsed võetakse seemendusjaama vastu üksnes pärast seda, kui nad on olnud karantiinis karantiiniruumides, mis loomade seemendusjaama vastuvõtmise päeval:






  i) | peavad asuma alal, kus 10 kilomeetri raadiuses karantiiniruumidest ei ole vähemalt 30 päeva jooksul teadaolevalt esinenud suu- ja sõrataudi; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

spermadoonoriteks olevad veised, sead, lambad ja kitsed võetakse seemendusjaama vastu üksnes pärast seda, kui nad on olnud karantiinis karantiiniruumides, mis loomade seemendusjaama vastuvõtmise päeval:

i)

peavad asuma alal, kus 10 kilomeetri raadiuses karantiiniruumidest ei ole vähemalt 30 päeva jooksul teadaolevalt esinenud suu- ja sõrataudi;

| ii) | kus ei ole kolme kuu jooksul enne loomade seemendusjaama vastuvõtmise kuupäeva teadaolevalt olnud ühtki suu- ja sõrataudi puhangut; |
| --- | --- |

ii)

kus ei ole kolme kuu jooksul enne loomade seemendusjaama vastuvõtmise kuupäeva teadaolevalt olnud ühtki suu- ja sõrataudi puhangut;

| b) | sperma viiakse teise liikmesriiki üksnes juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:






  i) | seemendusjaam asub alal, kus 10 kilomeetri raadiuses seemendusjaamast ei ole vähemalt 30 päeva jooksul teadaolevalt esinenud suu- ja sõrataudi; |
| --- | --- | --- |

b)

sperma viiakse teise liikmesriiki üksnes juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

i)

seemendusjaam asub alal, kus 10 kilomeetri raadiuses seemendusjaamast ei ole vähemalt 30 päeva jooksul teadaolevalt esinenud suu- ja sõrataudi;

| ii) | seemendusjaamas ei ole esinenud suu- ja sõrataudi vähemalt kolme kuu jooksul enne sperma kogumise kuupäeva ja 30 päeva jooksul pärast kogumist või värske sperma korral kuni spermasaadetise teise liikmesriiki lähetamiseni; |
| --- | --- |

ii)

seemendusjaamas ei ole esinenud suu- ja sõrataudi vähemalt kolme kuu jooksul enne sperma kogumise kuupäeva ja 30 päeva jooksul pärast kogumist või värske sperma korral kuni spermasaadetise teise liikmesriiki lähetamiseni;

| iii) | värske sperma puhul on doonorlooma peetud alapunktis i osutatud seemendusjaamas vähemalt 30 päeva jooksul vahetult enne sperma kogumise kuupäeva. |
| --- | --- |

iii)

värske sperma puhul on doonorlooma peetud alapunktis i osutatud seemendusjaamas vähemalt 30 päeva jooksul vahetult enne sperma kogumise kuupäeva.

| 3. | Erandina punkti 1 alapunktist b võib keskuse veterinaararst lubada lähetada spermat, mis on kogutud peetavalt doonorloomalt, keda on vaktsineeritud suu- ja sõrataudi vastu 12 kuu jooksul vahetult enne kogumise kuupäeva, tingimusel et:






  a) | doonorlooma ei ole vaktsineeritud suu- ja sõrataudi vastu vähemalt 30 päeva jooksul vahetult enne kogumise kuupäeva; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

doonorlooma ei ole vaktsineeritud suu- ja sõrataudi vastu vähemalt 30 päeva jooksul vahetult enne kogumise kuupäeva;

| b) | 5 %-le (vähemalt viis kõrt) igast mis tahes ajal doonorloomalt võetud spermakogusest tehakse suu- ja sõrataudi viirusisolatsiooniuuring, mille tulemused peavad olema negatiivsed. |
| --- | --- |

b)

5 %-le (vähemalt viis kõrt) igast mis tahes ajal doonorloomalt võetud spermakogusest tehakse suu- ja sõrataudi viirusisolatsiooniuuring, mille tulemused peavad olema negatiivsed.

| 4. | Erandina punkti 1 alapunktist b võib rühma veterinaararst lubada lähetada teise liikmesriiki in vivo saadud embrüoid, mis on kogutud doonorloomalt, keda on vaktsineeritud suu- ja sõrataudi vastu 12 kuu jooksul vahetult enne kogumise kuupäeva, tingimusel et:






  a) | emast doonorlooma ei ole vaktsineeritud suu- ja sõrataudi vastu vähemalt 30 päeva jooksul vahetult enne kogumise kuupäeva; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

emast doonorlooma ei ole vaktsineeritud suu- ja sõrataudi vastu vähemalt 30 päeva jooksul vahetult enne kogumise kuupäeva;

| b) | viljastamiseks kasutatud sperma koguti isaselt doonorilt, kes vastab punkti 1 alapunktis b sätestatud tingimustele, või see sperma vastab punktis 2 sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

b)

viljastamiseks kasutatud sperma koguti isaselt doonorilt, kes vastab punkti 1 alapunktis b sätestatud tingimustele, või see sperma vastab punktis 2 sätestatud tingimustele;

| c) | embrüoid on enne külmutamist pestud trüpsiiniga IETSi käsiraamatu (1) soovituste kohaselt; |
| --- | --- |

c)

embrüoid on enne külmutamist pestud trüpsiiniga IETSi käsiraamatu (1) soovituste kohaselt;

| d) | embrüoid on säilitatud sügavkülmutatult vähemalt 30 päeva jooksul pärast kogumise kuupäeva ja doonorloomal ei ole selle aja jooksul ilmnenud suu- ja sõrataudi kliinilisi tunnuseid. |
| --- | --- |

d)

embrüoid on säilitatud sügavkülmutatult vähemalt 30 päeva jooksul pärast kogumise kuupäeva ja doonorloomal ei ole selle aja jooksul ilmnenud suu- ja sõrataudi kliinilisi tunnuseid.

II peatükk

Lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusega (serotüübid 1–24) seotud nõuded veistele, lammastele ja kitsedele ning Camelidae ja Cervidae sugukonna loomadele

| 1. | Spermadoonoriteks olevad veised, lambad ja kitsed ning Camelidae ja Cervidae sugukonna loomad peavad vastama vähemalt ühele järgmisele tingimusele:






  a) | neid on peetud vähemalt 60 päeva jooksul enne sperma kogumist ja sperma kogumise ajal lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse (serotüübid 1–24) vabas liikmesriigis või selle tsoonis; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

neid on peetud vähemalt 60 päeva jooksul enne sperma kogumist ja sperma kogumise ajal lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse (serotüübid 1–24) vabas liikmesriigis või selle tsoonis;

| b) | neid on peetud vähemalt 60 päeva jooksul enne sperma kogumist ja sperma kogumise ajal taudivabal hooajal sellise liikmesriigi või selle tsooni hooajati taudivabas tsoonis,






  i) | millel on olemas lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse (serotüüp 1–24) heakskiidetud likvideerimisprogramm või |
| --- | --- | --- |

b)

neid on peetud vähemalt 60 päeva jooksul enne sperma kogumist ja sperma kogumise ajal taudivabal hooajal sellise liikmesriigi või selle tsooni hooajati taudivabas tsoonis,

i)

millel on olemas lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse (serotüüp 1–24) heakskiidetud likvideerimisprogramm või

| ii) | mille spermasaadetise päritolukoha pädev asutus on saanud sihtliikmesriigi pädevalt asutuselt eelneva kirjaliku nõusoleku selle hooajati taudivaba tsooni kehtestamise tingimustega ja spermasaadetise vastuvõtmiseks; |
| --- | --- |

ii)

mille spermasaadetise päritolukoha pädev asutus on saanud sihtliikmesriigi pädevalt asutuselt eelneva kirjaliku nõusoleku selle hooajati taudivaba tsooni kehtestamise tingimustega ja spermasaadetise vastuvõtmiseks;

| c) | neid on peetud siirutajate eest kaitstud ettevõttes vähemalt 60 päeva jooksul enne sperma kogumist ja sperma kogumise ajal; |
| --- | --- |

c)

neid on peetud siirutajate eest kaitstud ettevõttes vähemalt 60 päeva jooksul enne sperma kogumist ja sperma kogumise ajal;

| d) | neile on tehtud 28–60 päeva pärast sperma iga kogumist lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse (serotüüp 1–24) antikehade tuvastamiseks seroloogiline uuring, mille tulemused on olnud negatiivsed; |
| --- | --- |

d)

neile on tehtud 28–60 päeva pärast sperma iga kogumist lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse (serotüüp 1–24) antikehade tuvastamiseks seroloogiline uuring, mille tulemused on olnud negatiivsed;

| e) | neile on tehtud tauditekitaja tuvastamise uuring lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse tuvastamiseks (serotüüp 1–24), mille tulemused on olnud negatiivsed ja mis on tehtud vereproovidega, mis on võetud sperma kogumise alguses ja viimasel kogumisel ning sperma kogumise jooksul järgmiste vahedega:






  i) | viirusisolatsiooni uuringu puhul vähemalt iga seitsme päeva tagant
  või |
| --- | --- | --- |

e)

neile on tehtud tauditekitaja tuvastamise uuring lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse tuvastamiseks (serotüüp 1–24), mille tulemused on olnud negatiivsed ja mis on tehtud vereproovidega, mis on võetud sperma kogumise alguses ja viimasel kogumisel ning sperma kogumise jooksul järgmiste vahedega:

i)

viirusisolatsiooni uuringu puhul vähemalt iga seitsme päeva tagant

või

| ii) | PCRi puhul vähemalt iga 28 päeva tagant. |
| --- | --- |

ii)

PCRi puhul vähemalt iga 28 päeva tagant.

| 2. | Lambad ja kitsed ning Camelidae ja Cervidae sugukonna loomad, kes on in vivo saadud embrüote doonorid, ning veised, lambad ja kitsed ning Camelidae ja Cervidae sugukonna loomad, kes on embrüote in vitro tootmiseks kasutatavate ootsüütide doonorid, peavad vastama vähemalt ühele järgmisele tingimusele:






  a) | neid on peetud vähemalt 60 päeva jooksul enne ootsüütide või embrüote kogumist ja selle ajal liikmesriigis või selle tsoonis, mis on olnud lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse (serotüüp 1–24) vaba; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

neid on peetud vähemalt 60 päeva jooksul enne ootsüütide või embrüote kogumist ja selle ajal liikmesriigis või selle tsoonis, mis on olnud lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse (serotüüp 1–24) vaba;

| b) | neid on peetud vähemalt 60 päeva jooksul enne ootsüütide või embrüote kogumist ja selle ajal taudivabal hooajal sellise liikmesriigi või selle tsooni hooajati taudivabas tsoonis,






  i) | millel on olemas lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse (serotüüp 1–24) heakskiidetud likvideerimisprogramm või |
| --- | --- | --- |

b)

neid on peetud vähemalt 60 päeva jooksul enne ootsüütide või embrüote kogumist ja selle ajal taudivabal hooajal sellise liikmesriigi või selle tsooni hooajati taudivabas tsoonis,

i)

millel on olemas lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse (serotüüp 1–24) heakskiidetud likvideerimisprogramm või

| ii) | mille ootsüüdi- või embrüosaadetise päritolukoha pädev asutus on saanud sihtliikmesriigi pädevalt asutuselt eelneva kirjaliku nõusoleku selle hooajati taudivaba tsooni kehtestamise tingimustega ja ootsüüdi- või embrüosaadetise vastuvõtmiseks; |
| --- | --- |

ii)

mille ootsüüdi- või embrüosaadetise päritolukoha pädev asutus on saanud sihtliikmesriigi pädevalt asutuselt eelneva kirjaliku nõusoleku selle hooajati taudivaba tsooni kehtestamise tingimustega ja ootsüüdi- või embrüosaadetise vastuvõtmiseks;

| c) | neid on peetud siirutajate eest kaitstud ettevõttes vähemalt 60 päeva jooksul enne ootsüütide või embrüote kogumist ja selle ajal; |
| --- | --- |

c)

neid on peetud siirutajate eest kaitstud ettevõttes vähemalt 60 päeva jooksul enne ootsüütide või embrüote kogumist ja selle ajal;

| d) | neile on tehtud lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse (serotüüp 1–24) antikehade tuvastamiseks seroloogiline uuring, mille tulemused on olnud negatiivsed ja mis on tehtud 28–60 päeva pärast ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva võetud vereprooviga; |
| --- | --- |

d)

neile on tehtud lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse (serotüüp 1–24) antikehade tuvastamiseks seroloogiline uuring, mille tulemused on olnud negatiivsed ja mis on tehtud 28–60 päeva pärast ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva võetud vereprooviga;

| e) | neile on tehtud lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse (serotüüp 1–24) tauditekitaja tuvastamise uuring, mille tulemused on olnud negatiivsed ja mis on tehtud ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeval võetud vereprooviga. |
| --- | --- |

e)

neile on tehtud lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse (serotüüp 1–24) tauditekitaja tuvastamise uuring, mille tulemused on olnud negatiivsed ja mis on tehtud ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeval võetud vereprooviga.

| 3. | Ootsüütide viljastamiseks kasutatav sperma peab olema kogutud loomadelt, kes vastavad punktis 1 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

3.

III peatükk

Epizootilise hemorraagia viiruse nakkusega (serotüübid 1–7) seotud nõuded veistele, lammastele ja kitsedele

| 1. | Spermadoonoriks olevad veised, lambad ja kitsed peavad vastama vähemalt ühele järgmisele tingimusele:






  a) | neid on peetud vähemalt 60 päeva jooksul enne sperma kogumist ja sperma kogumise ajal liikmesriigis või selle tsoonis, kus 150 km raadiuses asjaomasest ettevõttest ei ole vähemalt kahel eelnenud aastal teadaolevalt esinenud epizootilise hemorraagia viiruse nakkust (serotüübid 1–7); |
| --- | --- | --- |

1.

a)

neid on peetud vähemalt 60 päeva jooksul enne sperma kogumist ja sperma kogumise ajal liikmesriigis või selle tsoonis, kus 150 km raadiuses asjaomasest ettevõttest ei ole vähemalt kahel eelnenud aastal teadaolevalt esinenud epizootilise hemorraagia viiruse nakkust (serotüübid 1–7);

| b) | neid on peetud siirutajate eest kaitstud ettevõttes vähemalt 60 päeva jooksul enne sperma kogumist ja sperma kogumise ajal; |
| --- | --- |

b)

neid on peetud siirutajate eest kaitstud ettevõttes vähemalt 60 päeva jooksul enne sperma kogumist ja sperma kogumise ajal;

| c) | neile on tehtud kogumisperioodi jooksul vähemalt iga 60 päeva tagant ja 28–60 päeva pärast sperma viimase kogumise kuupäeva epizootilise hemorraagia viiruse nakkuse (serotüübid 1–7) antikehade tuvastamiseks seroloogiline uuring, mille tulemused on olnud negatiivsed; |
| --- | --- |

c)

neile on tehtud kogumisperioodi jooksul vähemalt iga 60 päeva tagant ja 28–60 päeva pärast sperma viimase kogumise kuupäeva epizootilise hemorraagia viiruse nakkuse (serotüübid 1–7) antikehade tuvastamiseks seroloogiline uuring, mille tulemused on olnud negatiivsed;

| d) | neile on tehtud tauditekitaja tuvastamise uuring epizootilise hemorraagia viiruse nakkuse (serotüübid 1–7) tuvastamiseks, mille tulemused on olnud negatiivsed ja mis on tehtud vereproovidega, mis on võetud sperma kogumise alguses ja viimasel kogumisel ning sperma kogumise ajal järgmiste vahedega:






  i) | viirusisolatsiooniuuringu puhul vähemalt iga seitsme päeva tagant
  või |
| --- | --- | --- |

d)

neile on tehtud tauditekitaja tuvastamise uuring epizootilise hemorraagia viiruse nakkuse (serotüübid 1–7) tuvastamiseks, mille tulemused on olnud negatiivsed ja mis on tehtud vereproovidega, mis on võetud sperma kogumise alguses ja viimasel kogumisel ning sperma kogumise ajal järgmiste vahedega:

i)

viirusisolatsiooniuuringu puhul vähemalt iga seitsme päeva tagant

või

| ii) | PCRi puhul vähemalt iga 28 päeva tagant. |
| --- | --- |

ii)

PCRi puhul vähemalt iga 28 päeva tagant.

| 2. | Lambad ja kitsed, kes on in vivo saadud embrüote doonorid, ning veised, lambad ja kitsed, kes on embrüote in vitro tootmiseks kasutatavate ootsüütide doonorid, peavad vastama vähemalt ühele järgmisele tingimusele:






  a) | neid on peetud vähemalt 60 päeva jooksul enne ootsüütide või embrüote kogumist ja selle ajal liikmesriigis või selle tsoonis, kus 150 km raadiuses asjaomasest ettevõttest ei ole vähemalt kahel eelnenud aastal teadaolevalt esinenud epizootilise hemorraagia viiruse nakkust (serotüübid 1–7); |
| --- | --- | --- |

2.

a)

neid on peetud vähemalt 60 päeva jooksul enne ootsüütide või embrüote kogumist ja selle ajal liikmesriigis või selle tsoonis, kus 150 km raadiuses asjaomasest ettevõttest ei ole vähemalt kahel eelnenud aastal teadaolevalt esinenud epizootilise hemorraagia viiruse nakkust (serotüübid 1–7);

| b) | neid on peetud siirutajate eest kaitstud ettevõttes vähemalt 60 päeva jooksul enne ootsüütide või embrüote kogumist ja selle ajal; |
| --- | --- |

b)

neid on peetud siirutajate eest kaitstud ettevõttes vähemalt 60 päeva jooksul enne ootsüütide või embrüote kogumist ja selle ajal;

| c) | neile on tehtud epizootilise hemorraagia viiruse nakkuse (serotüübid 1–7) antikehade tuvastamiseks seroloogiline uuring, mille tulemused on olnud negatiivsed ja mis on tehtud 28–60 päeva pärast ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva võetud vereprooviga; |
| --- | --- |

c)

neile on tehtud epizootilise hemorraagia viiruse nakkuse (serotüübid 1–7) antikehade tuvastamiseks seroloogiline uuring, mille tulemused on olnud negatiivsed ja mis on tehtud 28–60 päeva pärast ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva võetud vereprooviga;

| d) | neile on tehtud epizootilise hemorraagia viiruse nakkuse (serotüübid 1–7) tauditekitaja tuvastamise uuring, mille tulemused on olnud negatiivsed ja mis on tehtud ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeval võetud vereprooviga. |
| --- | --- |

d)

neile on tehtud epizootilise hemorraagia viiruse nakkuse (serotüübid 1–7) tauditekitaja tuvastamise uuring, mille tulemused on olnud negatiivsed ja mis on tehtud ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeval võetud vereprooviga.

| 3. | Ootsüütide viljastamiseks kasutatav sperma peab olema kogutud loomadelt, kes vastavad punktis 1 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

3.

IV peatükk

Nõuded ettevõtte tunnistamiseks Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e ja Brucella suis’i nakkuse vabaks sigade puhul

Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e ja Brucella suis’i nakkuse vabaks ettevõtteks kvalifitseerumiseks peab seakasvatusettevõte vastama järgmistele nõuetele:

| a) | Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e ja Brucella suis’i nakkus peab olema liikmesriigis sigade puhul teatamiskohustuslik loomataud; |
| --- | --- |

a)

Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e ja Brucella suis’i nakkus peab olema liikmesriigis sigade puhul teatamiskohustuslik loomataud;

| b) | ettevõttes ei ole Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkuse esinemine vähemalt kolmel eelnenud aastal kinnitust leidnud; |
| --- | --- |

b)

ettevõttes ei ole Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkuse esinemine vähemalt kolmel eelnenud aastal kinnitust leidnud;

| c) | loomadele, kellel ilmnevad Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkuse kliinilised tunnused, nagu abort või orhiit, tehakse vajalikud diagnostilised uuringud, mille tulemused peavad olema negatiivsed; |
| --- | --- |

c)

loomadele, kellel ilmnevad Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkuse kliinilised tunnused, nagu abort või orhiit, tehakse vajalikud diagnostilised uuringud, mille tulemused peavad olema negatiivsed;

| d) | ettevõttele kuuluvaid sigu ei ole vähemalt kolmel eelnenud aastal vaktsineeritud Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkuse vastu; |
| --- | --- |

d)

ettevõttele kuuluvaid sigu ei ole vähemalt kolmel eelnenud aastal vaktsineeritud Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkuse vastu;

| e) | ettevõttesse toodud sead:






  i) | on pärit ettevõtetest, mis on olnud vähemalt kolmel eelnenud aastal Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e ja Brucella suis’i nakkuse vabad, või neile on tehtud 30 päeva jooksul enne lähetamise kuupäeva võetud prooviga asjaomane uuring ja saadud negatiivne tulemus
  ning |
| --- | --- | --- |

e)

ettevõttesse toodud sead:

i)

on pärit ettevõtetest, mis on olnud vähemalt kolmel eelnenud aastal Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e ja Brucella suis’i nakkuse vabad, või neile on tehtud 30 päeva jooksul enne lähetamise kuupäeva võetud prooviga asjaomane uuring ja saadud negatiivne tulemus

ning

| ii) | neid ei ole vähemalt kolmel eelnenud aastal vaktsineeritud Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkuse vastu; |
| --- | --- |

ii)

neid ei ole vähemalt kolmel eelnenud aastal vaktsineeritud Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkuse vastu;

| f) | vähemalt kolmel eelnenud aastal ei ole sama ettevõtte muudes epidemioloogilistes üksustes esinenud Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e ja Brucella suis’i nakkust või on rakendatud meetmeid, et vältida Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e ja Brucella suis’i nakkuse levikut neist muudest epidemioloogilistest üksustest. |
| --- | --- |

f)

vähemalt kolmel eelnenud aastal ei ole sama ettevõtte muudes epidemioloogilistes üksustes esinenud Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e ja Brucella suis’i nakkust või on rakendatud meetmeid, et vältida Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e ja Brucella suis’i nakkuse levikut neist muudest epidemioloogilistest üksustest.

---

(1)  Rahvusvahelise embrüosiirdamise ühingu käsiraamat „A procedural guide and general information for the use of embryo transfer technology emphasising sanitary procedures“, avaldanud rahvusvaheline embrüosiirdamise ühing, 1 111 North Dunlap Avenue, Savoy, Illinois 61 874 USA (http://www.iets.org/).

---

III LISA

ARTIKLIS 26 OSUTATUD VEISTE, SIGADE, LAMMASTE, KITSEDE JA HOBUSLASTE PALJUNDUSMATERJALI KOGUMISE, TOOTMISE, TÖÖTLEMISE JA SÄILITAMISE LOOMATERVISENÕUDED

1. OSA

VEISTE, SIGADE, LAMMASTE, KITSEDE JA HOBUSLASTE VÄRSKE, JAHUTATUD VÕI KÜLMUTATUD SPERMA KOGUMISE, TÖÖTLEMISE JA SÄILITAMISE NING SELLE SPERMA VEDAMISE LOOMATERVISENÕUDED

| 1. | Kõik sperma kogumisel, töötlemisel, säilitamisel või külmutamisel kasutatavad vahendid, välja arvatud uued ühekordseks kasutamiseks mõeldud vahendid, puhastatakse ja kas desinfitseeritakse või steriliseeritakse enne kasutamist. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Külmutatud sperma:






  a) | pannakse säilitusanumatesse:






  i) | mis on enne kasutamist puhastatud ja kas desinfitseeritud või steriliseeritud või on uued ühekordseks kasutamiseks mõeldud anumad; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

pannakse säilitusanumatesse:

i)

mis on enne kasutamist puhastatud ja kas desinfitseeritud või steriliseeritud või on uued ühekordseks kasutamiseks mõeldud anumad;

| ii) | kus kasutatakse külmutusainet, mida ei tohi olla varem kasutatud muude loomset päritolu bioloogiliste toodete puhul; |
| --- | --- |

ii)

kus kasutatakse külmutusainet, mida ei tohi olla varem kasutatud muude loomset päritolu bioloogiliste toodete puhul;

| b) | säilitatakse enne lähetamist või kasutamist heakskiidetud tingimustes vähemalt 30 päeva pärast kogumise kuupäeva. |
| --- | --- |

b)

säilitatakse enne lähetamist või kasutamist heakskiidetud tingimustes vähemalt 30 päeva pärast kogumise kuupäeva.

| 3. | Vajaduse korral võib spermale lisada või võivad spermalahjendid sisaldada antibiootikume või antibiootikumisegusid, mille baktereid hävitav toime sperma igas milliliitris on vähemalt samaväärne kui järgmistel antibiootikumidel või nende segudel:






  a) | veiste ja sigade sperma korral linkomütsiin-spektinomütsiini (150/300 μg), penitsilliini (500 IU) ja streptomütsiini (500 μg) segu või |
| --- | --- | --- |

3.

a)

veiste ja sigade sperma korral linkomütsiin-spektinomütsiini (150/300 μg), penitsilliini (500 IU) ja streptomütsiini (500 μg) segu või

| b) | lammaste ja kitsede sperma korral gentamütsiin (250 μg) või penitsilliini (500 IU) ja streptomütsiini (500 μg) segu või |
| --- | --- |

b)

lammaste ja kitsede sperma korral gentamütsiin (250 μg) või penitsilliini (500 IU) ja streptomütsiini (500 μg) segu või

| c) | gentamütsiini (250 μg), tülosiini (50 μg), linkomütsiin-spektinomütsiini (150/300 μg), penitsilliini (500 IU) ja streptomütsiini (500 μg) segu või |
| --- | --- |

c)

gentamütsiini (250 μg), tülosiini (50 μg), linkomütsiin-spektinomütsiini (150/300 μg), penitsilliini (500 IU) ja streptomütsiini (500 μg) segu või

| d) | amikatsiini (75 μg) ja divekatsiini (25 μg) segu. |
| --- | --- |

d)

amikatsiini (75 μg) ja divekatsiini (25 μg) segu.

| 4. | Veiste spermale lisatakse punkti 3 alapunktides a, c ja d osutatud antibiootikume või selliseid antibiootikume või antibiootikumisegusid sisaldavaid spermalahjendeid, mis peavad toimima eelkõige kampülobakterite, leptospiirade ja mükoplasmade vastu. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sigade spermale lisatakse punkti 3 alapunktides a, c ja d osutatud antibiootikume või antibiootikumisegusid või selliseid antibiootikume või antibiootikumisegusid sisaldavaid spermalahjendeid, mis peavad toimima eelkõige leptospiirade vastu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kui spermale lisatakse antibiootikumi või antibiootikumisegu:






  a) | märgitakse saadetisega kaasas olevale loomatervisesertifikaadile lisatud antibiootikumi(de) nimi ja kontsentratsioon või antibiootikume sisaldava spermalahjendi kaubanimi; |
| --- | --- | --- |

6.

a)

märgitakse saadetisega kaasas olevale loomatervisesertifikaadile lisatud antibiootikumi(de) nimi ja kontsentratsioon või antibiootikume sisaldava spermalahjendi kaubanimi;

| b) | lisatakse see (need) sperma lõpplahusele või lahjendile; |
| --- | --- |

b)

lisatakse see (need) sperma lõpplahusele või lahjendile;

| c) | külmutatud sperma korral tuleb see (need) lisada enne sperma külmutamist. |
| --- | --- |

c)

külmutatud sperma korral tuleb see (need) lisada enne sperma külmutamist.

| 7. | Külmutatud või jahutatud sperma puhul tuleb lahjendatud spermat hoida vahetult pärast antibiootikumide lisamist






  a) | vähemalt 45 minutit vähemalt 5 °C juures, välja arvatud sigade sperma, mida võib hoida vähemalt 15 °C juures, või |
| --- | --- | --- |

7.

a)

vähemalt 45 minutit vähemalt 5 °C juures, välja arvatud sigade sperma, mida võib hoida vähemalt 15 °C juures, või

| b) | dokumenteeritult samaväärse baktereid hävitava toimega aja- ja temperatuurirežiimil. |
| --- | --- |

b)

dokumenteeritult samaväärse baktereid hävitava toimega aja- ja temperatuurirežiimil.

2. OSA

IN VIVO SAADUD VEISTE, SIGADE, LAMMASTE, KITSEDE JA HOBUSLASTE EMBRÜOTE KOGUMISE JA TÖÖTLEMISE LOOMATERVISENÕUDED

In vivo saadud embrüoid kogutakse, töödeldakse ja säilitatakse järgmiste nõuete kohaselt.

| 1. | Embrüokogumisrühm kogub ja töötleb embrüoid nii, et need ei puutuks kokku ühegi muu embrüosaadetisega, mis ei vasta käesoleva määruse nõuetele. |
| --- | --- |

1.

Embrüokogumisrühm kogub ja töötleb embrüoid nii, et need ei puutuks kokku ühegi muu embrüosaadetisega, mis ei vasta käesoleva määruse nõuetele.

| 2. | Embrüoid kogutakse ruumis, mis on muudest selle keskuse või ettevõtte ruumidest eraldatud ning on heas seisukorras ja ehitatud materjalidest, mis võimaldavad seda kerge vaevaga korralikult puhastada ja desinfitseerida. |
| --- | --- |

2.

Embrüoid kogutakse ruumis, mis on muudest selle keskuse või ettevõtte ruumidest eraldatud ning on heas seisukorras ja ehitatud materjalidest, mis võimaldavad seda kerge vaevaga korralikult puhastada ja desinfitseerida.

| 3. | Embrüoid töödeldakse (uuritakse, pestakse, käideldakse ja pakendatakse kõrtesse või muudesse pakenditesse) püsilaboris või teisaldatavas laboris. |
| --- | --- |

3.

Embrüoid töödeldakse (uuritakse, pestakse, käideldakse ja pakendatakse kõrtesse või muudesse pakenditesse) püsilaboris või teisaldatavas laboris.

| 4. | Kõik töövahendid, mida kasutatakse embrüote kogumiseks, käitlemiseks, pesemiseks, külmutamiseks ja säilitamiseks, puhastatakse ja kas desinfitseeritakse või steriliseeritakse enne kasutamist vastavalt IETSi käsiraamatule või kasutatakse uusi ühekordseks kasutamiseks mõeldud töövahendeid. |
| --- | --- |

4.

Kõik töövahendid, mida kasutatakse embrüote kogumiseks, käitlemiseks, pesemiseks, külmutamiseks ja säilitamiseks, puhastatakse ja kas desinfitseeritakse või steriliseeritakse enne kasutamist vastavalt IETSi käsiraamatule või kasutatakse uusi ühekordseks kasutamiseks mõeldud töövahendeid.

| 5. | Embrüote kogumiseks, töötlemiseks, pesemiseks või säilitamiseks ettenähtud söötmetes ja lahustes kasutatavad loomset päritolu bioloogilised tooted ei sisalda patogeene. Embrüote kogumiseks, külmutamiseks ja säilitamiseks kasutatavad söötmed ja lahused steriliseeritakse heakskiidetud meetodeid kasutades vastavalt IETSi käsiraamatule ning neid käideldakse nii, et nende steriilsus säilib. |
| --- | --- |

5.

Embrüote kogumiseks, töötlemiseks, pesemiseks või säilitamiseks ettenähtud söötmetes ja lahustes kasutatavad loomset päritolu bioloogilised tooted ei sisalda patogeene. Embrüote kogumiseks, külmutamiseks ja säilitamiseks kasutatavad söötmed ja lahused steriliseeritakse heakskiidetud meetodeid kasutades vastavalt IETSi käsiraamatule ning neid käideldakse nii, et nende steriilsus säilib.

| 6. | Kui kogumiseks, töötlemiseks, pesemiseks ja säilitamiseks ettenähtud söötmetele lisatakse IETSI käsiraamatu kohaselt antibiootikume või antibiootikumisegu, märgitakse saadetisega kaasas olevale loomatervisesertifikaadile söötmele lisatud antibiootikumide nimi ja kontsentratsioon. |
| --- | --- |

6.

Kui kogumiseks, töötlemiseks, pesemiseks ja säilitamiseks ettenähtud söötmetele lisatakse IETSI käsiraamatu kohaselt antibiootikume või antibiootikumisegu, märgitakse saadetisega kaasas olevale loomatervisesertifikaadile söötmele lisatud antibiootikumide nimi ja kontsentratsioon.

| 7. | Embrüote säilitamiseks kasutatavaid külmutusained ei ole varem kasutatud muude loomset päritolu bioloogiliste toodete puhul. |
| --- | --- |

7.

Embrüote säilitamiseks kasutatavaid külmutusained ei ole varem kasutatud muude loomset päritolu bioloogiliste toodete puhul.

| 8. | Embrüod pestakse IETSi käsiraamatu kohaselt ja nende läbipaistev vööde või hobuslaste embrüote puhul embrüonaalne kapsel on enne ja vahetult pärast pesemist terve. Iga embrüot pestakse vähemalt kümme korda spetsiaalses embrüote jaoks ettenähtud vedelikus, mida iga kord vahetatakse. Iga pesuvedelik peab olema eelmise pesuvedeliku 100kordne lahjendus ning igal korral tuleb embrüo siirdamiseks kasutada steriilset mikropipetti.
  Standardset pesemismeetodit muudetakse, et lisada ensüümi trüpsiiniga pesemine vastavalt IETSi käsiraamatule, kui on nõutud teatavate patogeenide inaktiveerimine või kõrvaldamine. |
| --- | --- |

8.

Embrüod pestakse IETSi käsiraamatu kohaselt ja nende läbipaistev vööde või hobuslaste embrüote puhul embrüonaalne kapsel on enne ja vahetult pärast pesemist terve. Iga embrüot pestakse vähemalt kümme korda spetsiaalses embrüote jaoks ettenähtud vedelikus, mida iga kord vahetatakse. Iga pesuvedelik peab olema eelmise pesuvedeliku 100kordne lahjendus ning igal korral tuleb embrüo siirdamiseks kasutada steriilset mikropipetti.

Standardset pesemismeetodit muudetakse, et lisada ensüümi trüpsiiniga pesemine vastavalt IETSi käsiraamatule, kui on nõutud teatavate patogeenide inaktiveerimine või kõrvaldamine.

| 9. | Eri doonorloomadelt saadud embrüoid ei pesta koos. |
| --- | --- |

9.

Eri doonorloomadelt saadud embrüoid ei pesta koos.

| 10. | Iga embrüo läbipaistva vöötme või hobuslaste embrüote puhul embrüonaalse kapsli kogu pinda tuleb kontrollida vähemalt 50kordse suurenduse all ning see peab olema terve ja lisaainetest puhas. |
| --- | --- |

10.

Iga embrüo läbipaistva vöötme või hobuslaste embrüote puhul embrüonaalse kapsli kogu pinda tuleb kontrollida vähemalt 50kordse suurenduse all ning see peab olema terve ja lisaainetest puhas.

| 11. | Embrüod, mis on edukalt läbinud punktis 10 ettenähtud kontrolli, pannakse puhastatud ja kas desinfitseeritud või steriliseeritud kõrde või muusse pakendisse (kui see ei ole uus ja ühekordseks kasutamiseks mõeldud), mis märgistatakse artikli 10 lõigete 1 ja 5 kohaselt ja pitseeritakse viivitamata. |
| --- | --- |

11.

Embrüod, mis on edukalt läbinud punktis 10 ettenähtud kontrolli, pannakse puhastatud ja kas desinfitseeritud või steriliseeritud kõrde või muusse pakendisse (kui see ei ole uus ja ühekordseks kasutamiseks mõeldud), mis märgistatakse artikli 10 lõigete 1 ja 5 kohaselt ja pitseeritakse viivitamata.

| 12. | Iga embrüo külmutatakse vajaduse korral võimalikult kiiresti ja säilitatakse I lisa 2. osa punkti 2 alapunktis b osutatud säilitusruumides ja selle eest vastutab rühma veterinaararst. |
| --- | --- |

12.

Iga embrüo külmutatakse vajaduse korral võimalikult kiiresti ja säilitatakse I lisa 2. osa punkti 2 alapunktis b osutatud säilitusruumides ja selle eest vastutab rühma veterinaararst.

| 13. | Kui doonorloomade tervisliku seisundi kontrolliks ei ole ette nähtud muud menetlust või kui see on vajalik rühma veterinaararsti poolt embrüokogumisrühma tegevusele kehtestatud loomatervise- ja bioturvanõuete järgimise kontrollimiseks, sh I lisa 2. osa punkti 1 alapunktis b osutatud kvaliteedikontrollikava raames, esitab embrüokogumisrühm kooskõlas IETSi käsiraamatuga ametlikule või pädeva asutuse volitatud laborile korrapäraselt, rühma veterinaararsti määratava intervalliga bakteriaalse ja viirusliku saastatuse kontrolliks oma tegevusest tulenevate mitteelujõuliste embrüote või ootsüütide, loputusvedelike või pesuvedelike proovid. |
| --- | --- |

13.

Kui doonorloomade tervisliku seisundi kontrolliks ei ole ette nähtud muud menetlust või kui see on vajalik rühma veterinaararsti poolt embrüokogumisrühma tegevusele kehtestatud loomatervise- ja bioturvanõuete järgimise kontrollimiseks, sh I lisa 2. osa punkti 1 alapunktis b osutatud kvaliteedikontrollikava raames, esitab embrüokogumisrühm kooskõlas IETSi käsiraamatuga ametlikule või pädeva asutuse volitatud laborile korrapäraselt, rühma veterinaararsti määratava intervalliga bakteriaalse ja viirusliku saastatuse kontrolliks oma tegevusest tulenevate mitteelujõuliste embrüote või ootsüütide, loputusvedelike või pesuvedelike proovid.

3. OSA

VEISTE, SIGADE, LAMMASTE, KITSEDE JA HOBUSLASTE EMBRÜOTE IN VITRO TOOTMISEKS KASUTATAVATE OOTSÜÜTIDE, MUNASARJADE JA MUUDE KUDEDE KOGUMISE JA TÖÖTLEMISE LOOMATERVISENÕUDED

Peale 2. osas sätestatud nõuete kohaldatakse in vitro viljastamisel ja in vitro keskkonnas kasutamiseks mõeldud ootsüütide, munasarjade ja muude kudede kogumise, töötlemise ja veo suhtes järgmisi lisanõudeid.

| 1. | Tapamajas üksikutelt doonorloomadelt või doonorloomade partiilt kogutavad munasarjad ja muud koed kogutakse tapamajas, mis on heaks kiidetud määruse (EL) 2017/625 artikli 148 kohaselt.
  Need võimalikud doonorloomad peavad olema läbinud tapamajas tapaeelse ja tapajärgse kontrolli, mille teinud veterinaararst peab olema kinnitanud, et neil ei esine veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste puhul asjassepuutuvate A-, B-, C- ja D-kategooria taudide sümptomeid ja tunnuseid.
  Tapamaja peab asuma alal, kus ei ole 10 kilomeetri raadiuses suu- ja sõrataudi teadaolevalt esinenud vähemalt 30 päeval enne munasarjade ja muude kudede kogumise kuupäeva. |
| --- | --- |

1.

Tapamajas üksikutelt doonorloomadelt või doonorloomade partiilt kogutavad munasarjad ja muud koed kogutakse tapamajas, mis on heaks kiidetud määruse (EL) 2017/625 artikli 148 kohaselt.

Need võimalikud doonorloomad peavad olema läbinud tapamajas tapaeelse ja tapajärgse kontrolli, mille teinud veterinaararst peab olema kinnitanud, et neil ei esine veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste puhul asjassepuutuvate A-, B-, C- ja D-kategooria taudide sümptomeid ja tunnuseid.

Tapamaja peab asuma alal, kus ei ole 10 kilomeetri raadiuses suu- ja sõrataudi teadaolevalt esinenud vähemalt 30 päeval enne munasarjade ja muude kudede kogumise kuupäeva.

| 2. | Munasarju ei tooda embrüotootmisrühma laborisse töötlemiseks enne, kui doonorloomade tapajärgne kontroll on andnud rahuldava tulemuse.
  Kui ühel doonorloomal või doonorloomade partiil või mõnel selles tapamajas sellel päeval tapetud loomal avastatakse punktis 1 osutatud taud, siis kõik nendelt doonorloomadelt pärit munasarjad ja muud koed tuvastatakse ja kõrvaldatakse. |
| --- | --- |

2.

Munasarju ei tooda embrüotootmisrühma laborisse töötlemiseks enne, kui doonorloomade tapajärgne kontroll on andnud rahuldava tulemuse.

Kui ühel doonorloomal või doonorloomade partiil või mõnel selles tapamajas sellel päeval tapetud loomal avastatakse punktis 1 osutatud taud, siis kõik nendelt doonorloomadelt pärit munasarjad ja muud koed tuvastatakse ja kõrvaldatakse.

| 3. | Munasarjade ja muude kudede eraldamiseks ja veoks kasutatavad vahendid, välja arvatud uued ühekordseks kasutamiseks mõeldud vahendid, puhastatakse ja kas desinfitseeritakse või steriliseeritakse enne kasutamist ning neid kasutatakse ainult kõnealusel otstarbel. |
| --- | --- |

3.

Munasarjade ja muude kudede eraldamiseks ja veoks kasutatavad vahendid, välja arvatud uued ühekordseks kasutamiseks mõeldud vahendid, puhastatakse ja kas desinfitseeritakse või steriliseeritakse enne kasutamist ning neid kasutatakse ainult kõnealusel otstarbel.

Eri doonorloomade ja eri doonorloomapartiide ootsüütide ja embrüote käitlemiseks kasutatakse eraldi vahendeid.

4. OSA

IN VITRO TOODETUD VEISTE, SIGADE, LAMMASTE, KITSEDE JA HOBUSLASTE EMBRÜOTE TÖÖTLEMISE LOOMATERVISENÕUDED

Peale 2. osas sätestatud nõuete kohaldatakse in vitro toodetud embrüote töötlemise suhtes järgmisi lisanõudeid.

| 1. | Pärast in vitro keskkonnas viibimist, kuid enne külmutamist, säilitamist ja vedu tuleb embrüod pesta ning teha 2. osa punktides 7, 10 ja 11 osutatud protseduurid. |
| --- | --- |

1.

Pärast in vitro keskkonnas viibimist, kuid enne külmutamist, säilitamist ja vedu tuleb embrüod pesta ning teha 2. osa punktides 7, 10 ja 11 osutatud protseduurid.

| 2. | 3. osa punktis 1 osutatud eri doonorloomade või eri doonorloomapartiide embrüoid ei pesta koos. |
| --- | --- |

2.

3. osa punktis 1 osutatud eri doonorloomade või eri doonorloomapartiide embrüoid ei pesta koos.

| 3. | Eri doonorloomade või eri doonorloomapartiide embrüoid ei panda samasse kõrde või muusse pakendisse. |
| --- | --- |

3.

Eri doonorloomade või eri doonorloomapartiide embrüoid ei panda samasse kõrde või muusse pakendisse.

5. OSA

VEISTE, SIGADE, LAMMASTE, KITSEDE JA HOBUSLASTE MIKROMANIPULEERITUD EMBRÜOTE TÖÖTLEMISE LOOMATERVISENÕUDED

Kõiki embrüoid ja munarakke tuleb enne mikromanipulatsiooni, mis võib kahjustada läbipaistva vöötme või hobuslaste embrüote puhul embrüonaalse kapsli terviklikkust, koguda ja töödelda 2., 3. ja 4. osas sätestatud loomatervisenõuete kohaselt.

Peale selle kohaldatakse järgmisi nõudeid.

| 1. | Kui embrüo mikromanipulatsiooniga kaasneb embrüo läbipaistva vöötme või hobuslaste embrüote puhul embrüonaalse kapsli läbistamine, tehakse seda I lisa 3. osa punkti 2 alapunktis a osutatud laboris ja selle eest vastutab rühma veterinaararst. |
| --- | --- |

1.

Kui embrüo mikromanipulatsiooniga kaasneb embrüo läbipaistva vöötme või hobuslaste embrüote puhul embrüonaalse kapsli läbistamine, tehakse seda I lisa 3. osa punkti 2 alapunktis a osutatud laboris ja selle eest vastutab rühma veterinaararst.

| 2. | Iga embrüotootmisrühm peab oma tegevuse kohta artikli 8 lõike 1 punkti b kohaselt arvestust.

  In vitro viljastamise teel toodetud embrüote puhul võib embrüote identifitseerimine toimuda doonorloomapartiide kaupa, kuid identifitseerimisandmetesse tuleb märkida andmed munasarjade ja ootsüütide kogumise kuupäeva ja koha kohta. See võimaldab tuvastada ka doonorloomade päritoluettevõtte. |
| --- | --- |

2.

Iga embrüotootmisrühm peab oma tegevuse kohta artikli 8 lõike 1 punkti b kohaselt arvestust.

In vitro viljastamise teel toodetud embrüote puhul võib embrüote identifitseerimine toimuda doonorloomapartiide kaupa, kuid identifitseerimisandmetesse tuleb märkida andmed munasarjade ja ootsüütide kogumise kuupäeva ja koha kohta. See võimaldab tuvastada ka doonorloomade päritoluettevõtte.

| 3. | Mikromanipulatsioon, millega kaasneb embrüo läbipaistva vöötme või hobuslaste embrüote puhul embrüonaalse kapsli läbistamine, tehakse selleks heakskiidetud rajatistes pärast viimast pesu ja kontrolli.
  Mikromanipuleerida võib ainult embrüoid, mille läbipaistev vööde või hobuslaste embrüote puhul embrüonaalne kapsel on terve. |
| --- | --- |

3.

Mikromanipulatsioon, millega kaasneb embrüo läbipaistva vöötme või hobuslaste embrüote puhul embrüonaalse kapsli läbistamine, tehakse selleks heakskiidetud rajatistes pärast viimast pesu ja kontrolli.

Mikromanipuleerida võib ainult embrüoid, mille läbipaistev vööde või hobuslaste embrüote puhul embrüonaalne kapsel on terve.

6. OSA

IN VIVO SAADUD JA IN VITRO TOODETUD EMBRÜOTE NING VEISTE, SIGADE, LAMMASTE, KITSEDE JA HOBUSLASTE OOTSÜÜTIDE SÄILITAMISE LOOMATERVISENÕUDED

| 1. | Iga embrüokogumisrühm ja embrüotootmisrühm tagab, et embrüoid ja ootsüüte säilitatakse sobiva temperatuuriga säilitusruumides, millele on osutatud I lisa 2. osa punkti 2 alapunktis b. |
| --- | --- |

1.

| 2. | I lisa 2. osa punkti 2 alapunktis b osutatud säilitusruumidesse võib viia üksnes embrüokogumisrühma kogutud embrüoid või embrüotootmisrühma kogutud ootsüüte ja toodetud embrüoid, mida on veetud tingimustes, mis tagavad, et ei tekiks embrüote ja ootsüütide ristsaastumise ohtu, sest need ei ole kokku puutunud embrüote ja ootsüütidega, mis ei vasta käesoleva määruse nõuetele.

  In vivo saadud embrüoid, in vitro toodetud embrüoid ja ootsüüte säilitatakse igale loomse paljundusmaterjali liigile määratud eraldi säilitusanumates ning säilitatava eri liiki või eri loomaliikide loomse paljundusmaterjali käitlemine peab toimuma eri töötajate poolt või eri ajal. |
| --- | --- |

2.

In vivo saadud embrüoid, in vitro toodetud embrüoid ja ootsüüte säilitatakse igale loomse paljundusmaterjali liigile määratud eraldi säilitusanumates ning säilitatava eri liiki või eri loomaliikide loomse paljundusmaterjali käitlemine peab toimuma eri töötajate poolt või eri ajal.

| 3. | Rühma veterinaararst võib otsustada, et embrüokogumisrühm või embrüotootmisrühm võib töödelda embrüoid, mida ei ole kogunud embrüokogumisrühm, või ootsüüte, mida ei ole kogunud, ja embrüoid, mida ei ole tootnud embrüotootmisrühm, tingimusel et:






  a) | sellised ootsüüdid ja embrüod on kogutud loomadelt, kes vastavad tingimustele, mis on sätestatud:






  i) | veiste puhul II lisa 1. osa II peatüki punktis 1 ning vajaduse korral II lisa 5. osa I, II ja III peatükis; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

a)

sellised ootsüüdid ja embrüod on kogutud loomadelt, kes vastavad tingimustele, mis on sätestatud:

i)

veiste puhul II lisa 1. osa II peatüki punktis 1 ning vajaduse korral II lisa 5. osa I, II ja III peatükis;

| ii) | sigade puhul II lisa 2. osa II peatüki punktides 1, 2 ja 3 ning vajaduse korral II lisa 5. osa I ja IV peatükis; |
| --- | --- |

ii)

sigade puhul II lisa 2. osa II peatüki punktides 1, 2 ja 3 ning vajaduse korral II lisa 5. osa I ja IV peatükis;

| iii) | lammaste ja kitsede puhul II lisa 3. osa II peatüki punktis 1 ja vajaduse korral II lisa 5. osa I–III peatükis; |
| --- | --- |

iii)

lammaste ja kitsede puhul II lisa 3. osa II peatüki punktis 1 ja vajaduse korral II lisa 5. osa I–III peatükis;

| iv) | hobuslaste puhul II lisa 4. osa II peatüki punktides 1 ja 2; |
| --- | --- |

iv)

hobuslaste puhul II lisa 4. osa II peatüki punktides 1 ja 2;

| b) | ootsüüte ja embrüoid töödeldakse eraldi vahenditega või eraldi ajal neist ootsüütidest ja embrüotest, mis on mõeldud teise liikmesriiki viimiseks; viimasel juhul tuleb vahendid pärast kasutamist puhastada ja steriliseerida; |
| --- | --- |

b)

ootsüüte ja embrüoid töödeldakse eraldi vahenditega või eraldi ajal neist ootsüütidest ja embrüotest, mis on mõeldud teise liikmesriiki viimiseks; viimasel juhul tuleb vahendid pärast kasutamist puhastada ja steriliseerida;

| c) | selliseid ootsüüte ja embrüoid ei viida teise liikmesriiki ja need ei puutu kunagi kokku ja neid ei säilitata koos teise liikmesriiki viimiseks mõeldud ootsüütide ja embrüotega; |
| --- | --- |

c)

selliseid ootsüüte ja embrüoid ei viida teise liikmesriiki ja need ei puutu kunagi kokku ja neid ei säilitata koos teise liikmesriiki viimiseks mõeldud ootsüütide ja embrüotega;

| d) | sellised ootsüüdid ja embrüod peavad olema identifitseeritavad märgistuse järgi, mis erineb I lisa 1. osa punkti 1 alapunkti a alapunktis v osutatud märgistusest. |
| --- | --- |

d)

sellised ootsüüdid ja embrüod peavad olema identifitseeritavad märgistuse järgi, mis erineb I lisa 1. osa punkti 1 alapunkti a alapunktis v osutatud märgistusest.

| 4. | Külmutatud embrüoid ja ootsüüte säilitatakse enne teise liikmesriiki lähetamist I lisa 2. osa punkti 2 alapunktis b osutatud säilitusruumides vähemalt 30 päeva jooksul pärast nende kogumist või tootmist. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Samasse kõrde või muude pakendisse pannakse üksnes 3. osa punktis 1 osutatud ühe doonorlooma või ühe doonorloomapartii embrüod või ootsüüdid. |
| --- | --- |

5.

---

IV LISA

TEAVE, MIDA PEAB SISALDAMA LIIKMESRIIKIDE VAHEL LIIKUVA LOOMSE PALJUNDUSMATERJALI LOOMATERVISESERTIFIKAAT, MILLELE ON OSUTATUD ARTIKLITES 31 JA 40

| 1. | Artiklis 31 osutatud loomatervisesertifikaat veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali liikmesriikidevaheliseks liikumiseks sisaldab vähemalt järgmist teavet:






  a) | kaubasaatja ja kaubasaaja nimi ja aadress; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

kaubasaatja ja kaubasaaja nimi ja aadress;

| b) | lähetava ettevõtte nimi ja aadress ning






  i) | ettevõtte kordumatu heakskiidunumber, kui lähetav ettevõte on heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõte või artiklis 14 osutatud kinnine ettevõte,
  või |
| --- | --- | --- |

b)

lähetava ettevõtte nimi ja aadress ning

i)

ettevõtte kordumatu heakskiidunumber, kui lähetav ettevõte on heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõte või artiklis 14 osutatud kinnine ettevõte,

või

| ii) | ettevõtte kordumatu registreerimisnumber, kui lähetav ettevõte on artiklis 13 osutatud ettevõte, kus peetakse lambaid ja kitsi; |
| --- | --- |

ii)

ettevõtte kordumatu registreerimisnumber, kui lähetav ettevõte on artiklis 13 osutatud ettevõte, kus peetakse lambaid ja kitsi;

| c) | sihtettevõtte nimi ja aadress ning






  i) | ettevõtte kordumatu heakskiidunumber, kui sihtettevõte on heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõte või kinnine ettevõte,
  või |
| --- | --- | --- |

c)

sihtettevõtte nimi ja aadress ning

i)

ettevõtte kordumatu heakskiidunumber, kui sihtettevõte on heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõte või kinnine ettevõte,

või

| ii) | ettevõtte kordumatu registreerimisnumber, kui sihtettevõte on registreeritud loomse paljundusmaterjali ettevõte või mistahes muu registreeritud ettevõte; |
| --- | --- |

ii)

ettevõtte kordumatu registreerimisnumber, kui sihtettevõte on registreeritud loomse paljundusmaterjali ettevõte või mistahes muu registreeritud ettevõte;

| d) | loomse paljundusmaterjali liik ja doonorloomade liik; |
| --- | --- |

d)

loomse paljundusmaterjali liik ja doonorloomade liik;

| e) | lähetatavate kõrte või muude pakendite arv; |
| --- | --- |

e)

lähetatavate kõrte või muude pakendite arv;

| f) | loomset paljundusmaterjali identifitseerida võimaldav teave:






  i) | vastavalt määruse (EL) 2019/2035 III osa I, II, III või IV jaotises sätestatud nõuetele nende doonorloomade liik, tõug ja identifitseerimisandmed, kellelt loomne paljundusmaterjal koguti; |
| --- | --- | --- |

f)

loomset paljundusmaterjali identifitseerida võimaldav teave:

i)

vastavalt määruse (EL) 2019/2035 III osa I, II, III või IV jaotises sätestatud nõuetele nende doonorloomade liik, tõug ja identifitseerimisandmed, kellelt loomne paljundusmaterjal koguti;

| ii) | kõrtele või muudele pakenditele artiklis 10 sätestatud nõuete kohaselt kantud märgistus; |
| --- | --- |

ii)

kõrtele või muudele pakenditele artiklis 10 sätestatud nõuete kohaselt kantud märgistus;

| iii) | nende kogumise või tootmise koht ja kuupäev; |
| --- | --- |

iii)

nende kogumise või tootmise koht ja kuupäev;

| g) | veoanumale paigaldatud plommil olev number; |
| --- | --- |

g)

veoanumale paigaldatud plommil olev number;

| h) | teave loomade tervisliku seisundi, täiendavate tagatiste ja vajaduse korral uuringutulemuste kohta seoses järgmisega:






  i) | liikmesriik või selle tsoon; |
| --- | --- | --- |

h)

teave loomade tervisliku seisundi, täiendavate tagatiste ja vajaduse korral uuringutulemuste kohta seoses järgmisega:

i)

liikmesriik või selle tsoon;

| ii) | doonorloomade päritoluettevõte; |
| --- | --- |

ii)

doonorloomade päritoluettevõte;

| iii) | loomse paljundusmaterjali ettevõte või artiklis 14 sätestatud juhul kinnine ettevõte, kus toimus loomse paljundusmaterjali kogumine või tootmine, töötlemine ja säilitamine; |
| --- | --- |

iii)

loomse paljundusmaterjali ettevõte või artiklis 14 sätestatud juhul kinnine ettevõte, kus toimus loomse paljundusmaterjali kogumine või tootmine, töötlemine ja säilitamine;

| iv) | doonorloomad, kellelt loomne paljundusmaterjal koguti; |
| --- | --- |

iv)

doonorloomad, kellelt loomne paljundusmaterjal koguti;

| v) | lähetatav loomne paljundusmaterjal; |
| --- | --- |

v)

lähetatav loomne paljundusmaterjal;

| i) | loomatervisesertifikaadi väljaandmise kuupäev ja koht, veterinaarjärelevalve ametniku nimi, ametinimetus ja allkiri ning saadetise päritolukoha pädeva asutuse pitser. |
| --- | --- |

i)

loomatervisesertifikaadi väljaandmise kuupäev ja koht, veterinaarjärelevalve ametniku nimi, ametinimetus ja allkiri ning saadetise päritolukoha pädeva asutuse pitser.

| 2. | Artiklis 40 osutatud ühest liikmesriigist teise viidava koerte ja kasside ning kinnistes ettevõtetes peetavate muude maismaaloomade kui veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste ning Camelidae ja Cervidae sugukonna loomade paljundusmaterjali loomatervisesertifikaat sisaldab vähemalt järgmist teavet:






  a) | kaubasaatja ja kaubasaaja nimi ja aadress; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

kaubasaatja ja kaubasaaja nimi ja aadress;

| b) | lähetava ettevõtte nimi ja aadress ning






  i) | kordumatu registreerimisnumber, kui lähetavale ettevõttele on selline registreerimisnumber määratud,
  või |
| --- | --- | --- |

b)

lähetava ettevõtte nimi ja aadress ning

i)

kordumatu registreerimisnumber, kui lähetavale ettevõttele on selline registreerimisnumber määratud,

või

| ii) | kinnise ettevõtte kordumatu heakskiidunumber, kui lähetav ettevõte on kinnine ettevõte; |
| --- | --- |

ii)

kinnise ettevõtte kordumatu heakskiidunumber, kui lähetav ettevõte on kinnine ettevõte;

| c) | sihtettevõtte nimi ja aadress ning kui sihtettevõte on kinnine ettevõte, siis selle kinnise ettevõtte kordumatu heakskiidunumber; |
| --- | --- |

c)

sihtettevõtte nimi ja aadress ning kui sihtettevõte on kinnine ettevõte, siis selle kinnise ettevõtte kordumatu heakskiidunumber;

| d) | loomse paljundusmaterjali liik ja doonorloomade liik; |
| --- | --- |

d)

loomse paljundusmaterjali liik ja doonorloomade liik;

| e) | lähetatavate kõrte või muude pakendite arv; |
| --- | --- |

e)

lähetatavate kõrte või muude pakendite arv;

| f) | loomset paljundusmaterjali identifitseerida võimaldav teave:






  i) | nende doonorloomade liik (vajaduse korral alamliik) ning identifitseerimisandmed, kellelt loomne paljundusmaterjal koguti;






  — | koerte ja kasside puhul vastavalt määruse (EL) nr 576/2013 artikli 17 lõikele 1 või määruse (EL) 2019/2035 artiklile 70,
  või |
| --- | --- | --- | --- |

f)

loomset paljundusmaterjali identifitseerida võimaldav teave:

i)

nende doonorloomade liik (vajaduse korral alamliik) ning identifitseerimisandmed, kellelt loomne paljundusmaterjal koguti;

—

koerte ja kasside puhul vastavalt määruse (EL) nr 576/2013 artikli 17 lõikele 1 või määruse (EL) 2019/2035 artiklile 70,

või

| — | kinnises ettevõttes peetavate muude maismaaloomade kui veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste puhul selle kinnise ettevõtte eeskirjade kohaselt
  või |
| --- | --- |

—

kinnises ettevõttes peetavate muude maismaaloomade kui veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste puhul selle kinnise ettevõtte eeskirjade kohaselt

või

| — | Camelidae ja Cervidae sugukonna loomade puhul vastavalt määruse (EL) 2019/2035 artikli 73 lõikele 1 või 2 või artiklile 74; |
| --- | --- |

—

Camelidae ja Cervidae sugukonna loomade puhul vastavalt määruse (EL) 2019/2035 artikli 73 lõikele 1 või 2 või artiklile 74;

| ii) | kõrtele või muudele pakenditele artikli 11 kohaselt kantud märgistus; |
| --- | --- |

ii)

kõrtele või muudele pakenditele artikli 11 kohaselt kantud märgistus;

| iii) | nende kogumise või tootmise koht ja kuupäev; |
| --- | --- |

iii)

nende kogumise või tootmise koht ja kuupäev;

| g) | veoanumale paigaldatud plommil olev number; |
| --- | --- |

g)

veoanumale paigaldatud plommil olev number;

| h) | teave loomade tervisliku seisundi, täiendavate tagatiste ja vajaduse korral uuringutulemuste kohta seoses järgmisega:






  i) | liikmesriik või selle tsoon; |
| --- | --- | --- |

h)

teave loomade tervisliku seisundi, täiendavate tagatiste ja vajaduse korral uuringutulemuste kohta seoses järgmisega:

i)

liikmesriik või selle tsoon;

| ii) | doonorloomade päritoluettevõte; |
| --- | --- |

ii)

doonorloomade päritoluettevõte;

| iii) | doonorloomad, kellelt loomne paljundusmaterjal koguti; |
| --- | --- |

iii)

doonorloomad, kellelt loomne paljundusmaterjal koguti;

| iv) | lähetatav loomne paljundusmaterjal; |
| --- | --- |

iv)

lähetatav loomne paljundusmaterjal;

| i) | loomatervisesertifikaadi väljaandmise kuupäev ja koht, veterinaarjärelevalve ametniku nimi, ametinimetus ja allkiri ning saadetise päritolukoha pädeva asutuse pitser. |
| --- | --- |

i)

loomatervisesertifikaadi väljaandmise kuupäev ja koht, veterinaarjärelevalve ametniku nimi, ametinimetus ja allkiri ning saadetise päritolukoha pädeva asutuse pitser.

---

| 3.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 174/64 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 174/64

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/687,

17. detsember 2019,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud taudide ennetamise ja tõrje eeskirjadega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus), (1) eelkõige selle artikli 47 lõiget 1, artikli 53 lõiget 2, artikli 54 lõiget 3, artikli 55 lõiget 2, artikli 58 lõiget 2, artikli 63 esimest lõiku, artikli 64 lõiget 4, artikli 67 esimest lõiku, artikli 68 lõiget 3, artikli 70 lõiget 3, artikli 72 lõiget 2, artikli 73 lõiget 3, artikli 74 lõiget 4, artikli 76 lõiget 5, artikli 77 lõiget 2 ja artikli 272 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) 2016/429 on kehtestatud loomadele või inimestele edasikanduvate loomataudide ennetamise ja tõrje eeskirjad, sealhulgas tauditeadlikkuse, taudiks valmisoleku ja tauditõrje eeskirjad. Eelkõige on määrusega (EL) 2016/429 kehtestatud taudispetsiifilised eeskirjad selle artiklis 5 osutatud taudide ennetamiseks ja tõrjeks. Määrusega (EL) 2016/429 on ühtlasi ette nähtud, et neid taudispetsiifilisi eeskirju kohaldatakse selliste loomaliikide ja loomaliikide rühmade suhtes, mis kujutavad endast arvestatavat riski konkreetsete komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/1882 (2) loetletud taudide levitajana. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) 2016/429 on kehtestatud loomadele või inimestele edasikanduvate loomataudide ennetamise ja tõrje eeskirjad, sealhulgas tauditeadlikkuse, taudiks valmisoleku ja tauditõrje eeskirjad. Eelkõige on määrusega (EL) 2016/429 kehtestatud taudispetsiifilised eeskirjad selle artiklis 5 osutatud taudide ennetamiseks ja tõrjeks. Määrusega (EL) 2016/429 on ühtlasi ette nähtud, et neid taudispetsiifilisi eeskirju kohaldatakse selliste loomaliikide ja loomaliikide rühmade suhtes, mis kujutavad endast arvestatavat riski konkreetsete komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/1882 (2) loetletud taudide levitajana.

| (2) | On vaja kehtestada eeskirjad, millega täiendatakse määruse (EL) 2016/429 III osa II jaotises teatavate loetellu kantud taudide suhtes sätestatud tauditõrjemeetmeid käsitlevaid eeskirju. Need täiendavad eeskirjad ja määruses (EL) 2016/429 sätestatud eeskirjad on tihedalt seotud ja neid tuleks kohaldada üheskoos. Lihtsuse, läbipaistvuse ja kohaldamise hõlpsuse huvides tuleks täiendavad eeskirjad sätestada pigem ühes õigusaktis kui mitmes eraldi õigusaktis, mis sisaldavad palju ristviiteid ja mille puhul tekib dubleerimise oht. |
| --- | --- |

(2)

On vaja kehtestada eeskirjad, millega täiendatakse määruse (EL) 2016/429 III osa II jaotises teatavate loetellu kantud taudide suhtes sätestatud tauditõrjemeetmeid käsitlevaid eeskirju. Need täiendavad eeskirjad ja määruses (EL) 2016/429 sätestatud eeskirjad on tihedalt seotud ja neid tuleks kohaldada üheskoos. Lihtsuse, läbipaistvuse ja kohaldamise hõlpsuse huvides tuleks täiendavad eeskirjad sätestada pigem ühes õigusaktis kui mitmes eraldi õigusaktis, mis sisaldavad palju ristviiteid ja mille puhul tekib dubleerimise oht.

| (3) | Määruse (EL) 2016/429 II jaotise 1. peatüki artikkel 53, artikli 54 lõige 3, artikli 55 lõige 2, artikli 58 lõige 2 ning artiklid 63, 64, 67, 68 ja 70 käsitlevad nende meetmete mitmesuguseid tehnilisi aspekte, mida tuleb võtta selle määruse artikli 9 lõike 1 punktis a osutatud taudide kahtluse ja kinnituse leidmise korral. Samamoodi käsitletakse määruse (EL) 2016/429 II jaotise 2. peatüki artikli 72 lõikes 2, artikli 73 lõikes 3, artikli 74 lõikes 4, artikli 76 lõikes 5 ja artiklis 77 nende meetmete tehnilisi aspekte, mida tuleb võtta selle määruse artikli 9 lõike 1 punktides b ja c osutatud taudide kahtluse ja kinnituse leidmise korral. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) 2016/429 II jaotise 1. peatüki artikkel 53, artikli 54 lõige 3, artikli 55 lõige 2, artikli 58 lõige 2 ning artiklid 63, 64, 67, 68 ja 70 käsitlevad nende meetmete mitmesuguseid tehnilisi aspekte, mida tuleb võtta selle määruse artikli 9 lõike 1 punktis a osutatud taudide kahtluse ja kinnituse leidmise korral. Samamoodi käsitletakse määruse (EL) 2016/429 II jaotise 2. peatüki artikli 72 lõikes 2, artikli 73 lõikes 3, artikli 74 lõikes 4, artikli 76 lõikes 5 ja artiklis 77 nende meetmete tehnilisi aspekte, mida tuleb võtta selle määruse artikli 9 lõike 1 punktides b ja c osutatud taudide kahtluse ja kinnituse leidmise korral.

| (4) | Eeskirjad, mis tuleb II jaotise artiklite kohaselt sätestada, on omavahel seotud, sest neid kohaldatakse määruses (EL) 2016/429 loetletud eri kategooria taudide tõrjeks võetavate meetmete suhtes. Seepärast tuleks nende eeskirjade tõhusa kohaldamise ja selguse huvides sätestada need ühes delegeeritud õigusaktis, millega nähakse ette loetellu kantud taudide tõrje ulatuslikud tehnilised meetmed ja aidatakse kaasa loomataudide tõrje õigusraamistiku üldisele lihtsustamisele. |
| --- | --- |

(4)

Eeskirjad, mis tuleb II jaotise artiklite kohaselt sätestada, on omavahel seotud, sest neid kohaldatakse määruses (EL) 2016/429 loetletud eri kategooria taudide tõrjeks võetavate meetmete suhtes. Seepärast tuleks nende eeskirjade tõhusa kohaldamise ja selguse huvides sätestada need ühes delegeeritud õigusaktis, millega nähakse ette loetellu kantud taudide tõrje ulatuslikud tehnilised meetmed ja aidatakse kaasa loomataudide tõrje õigusraamistiku üldisele lihtsustamisele.

| (5) | Varasemad tauditõrjemeetmed olid sätestatud mitmes direktiivis, millest igaüks sisaldas ühe või mõne loomataudiga seotud eeskirju. Mõni neist eeskirjadest on määrusega (EL) 2016/429 asendatud, samal ajal kui teised on vaja lihtsustamiseks ja võimalike vastuolude kõrvaldamiseks asendada käesoleva delegeeritud määrusega. See tagab selged, ühtlustatud ja üksikasjalikud eeskirjad loomataudide tõrjeks kogu liidus. See võimaldab ka pädevatel asutustel ja ettevõtjatel kohaldada asjakohaseid sätteid ning suurendab eeskirjade läbipaistvust ja tagab seega parema reageerimise loomataudiriskidele. |
| --- | --- |

(5)

Varasemad tauditõrjemeetmed olid sätestatud mitmes direktiivis, millest igaüks sisaldas ühe või mõne loomataudiga seotud eeskirju. Mõni neist eeskirjadest on määrusega (EL) 2016/429 asendatud, samal ajal kui teised on vaja lihtsustamiseks ja võimalike vastuolude kõrvaldamiseks asendada käesoleva delegeeritud määrusega. See tagab selged, ühtlustatud ja üksikasjalikud eeskirjad loomataudide tõrjeks kogu liidus. See võimaldab ka pädevatel asutustel ja ettevõtjatel kohaldada asjakohaseid sätteid ning suurendab eeskirjade läbipaistvust ja tagab seega parema reageerimise loomataudiriskidele.

| (6) | Selleks et likvideerida A-kategooria taudi puhang niipea kui võimalik ning tagada loomade tervise ja heaolu kõrgetasemeline kaitse, on vaja sätestada tauditõrjemeetmed liidu tasandil. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et likvideerida A-kategooria taudi puhang niipea kui võimalik ning tagada loomade tervise ja heaolu kõrgetasemeline kaitse, on vaja sätestada tauditõrjemeetmed liidu tasandil.

| (7) | Käesoleva määruse kohaldamisala peaks seepärast hõlmama tauditõrjemeetmeid maismaa- ja veeloomadel esinevate A-kategooria taudide korral ning teatavaid tauditõrjemeetmeid B- ja C-kategooria taudide korral. B- ja C-kategooria taudide korral tuleks tauditõrjemeetmeid kohaldada koostoimes komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/689 (3) sätestatud järelevalve- ja likvideerimiseeskirjadega. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määruse kohaldamisala peaks seepärast hõlmama tauditõrjemeetmeid maismaa- ja veeloomadel esinevate A-kategooria taudide korral ning teatavaid tauditõrjemeetmeid B- ja C-kategooria taudide korral. B- ja C-kategooria taudide korral tuleks tauditõrjemeetmeid kohaldada koostoimes komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/689 (3) sätestatud järelevalve- ja likvideerimiseeskirjadega.

| (8) | Käesolevas delegeeritud määruses sätestatud tauditõrjemeetmeid tuleks kohaldada loomadele ja loomadelt saadud toodetele, sealhulgas loomsetele saadustele, loomsele paljundusmaterjalile, loomsetele kõrvalsaadustele ja loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodetele. Nende loomsete kõrvalsaaduste kohta kehtivad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1069/2009 (4) sätestatud rahvatervise ja loomatervise eeskirjad. Selles määruses sätestatud loomsete kõrvalsaaduste ja loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete ohutu kogumise, kõrvaldamise ja töötlemise eeskirju kohaldatakse A-kategooria taudi puhkemise korral. See määrus ei sisalda siiski tauditõrjemeetmeid ja sellistel juhtudel kohaldatavaid piiranguid. Seepärast tuleks need eeskirjad sätestada käesolevas delegeeritud määruses. |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas delegeeritud määruses sätestatud tauditõrjemeetmeid tuleks kohaldada loomadele ja loomadelt saadud toodetele, sealhulgas loomsetele saadustele, loomsele paljundusmaterjalile, loomsetele kõrvalsaadustele ja loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodetele. Nende loomsete kõrvalsaaduste kohta kehtivad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1069/2009 (4) sätestatud rahvatervise ja loomatervise eeskirjad. Selles määruses sätestatud loomsete kõrvalsaaduste ja loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete ohutu kogumise, kõrvaldamise ja töötlemise eeskirju kohaldatakse A-kategooria taudi puhkemise korral. See määrus ei sisalda siiski tauditõrjemeetmeid ja sellistel juhtudel kohaldatavaid piiranguid. Seepärast tuleks need eeskirjad sätestada käesolevas delegeeritud määruses.

| (9) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2008/68/EÜ (5) on sätestatud ohtlike kaupade ohutu veo eeskirjad. Kui veetakse nakatunud loomseid kõrvalsaadusi või muud nakatunud materjali, mida võib pidada ohtlikeks kaupadeks, peaksid pädevad asutused järgima selles direktiivis sätestatud eeskirju. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2008/68/EÜ (5) on sätestatud ohtlike kaupade ohutu veo eeskirjad. Kui veetakse nakatunud loomseid kõrvalsaadusi või muud nakatunud materjali, mida võib pidada ohtlikeks kaupadeks, peaksid pädevad asutused järgima selles direktiivis sätestatud eeskirju.

| (10) | A-kategooria taudi korral kohaldatavate meetmete puhul on asjakohane järgida ühtset lähenemisviisi. Arvesse tuleks siiski võtta taudide epidemioloogiat, et määrata kindlaks sobiv aeg, mil pädev asutus peab nende taudide kahtluse või kinnituse leidmise korral tõrjemeetmeid kohaldama ja uurimisi korraldama. Seepärast tuleks sätestada seireperioodid iga maismaaloomi tabava A-kategooria taudi viiteperioodidena, lähtudes peiteaegadest ja muudest asjakohastest elementidest, mis võivad mõjutada taudi levikut. |
| --- | --- |

(10)

A-kategooria taudi korral kohaldatavate meetmete puhul on asjakohane järgida ühtset lähenemisviisi. Arvesse tuleks siiski võtta taudide epidemioloogiat, et määrata kindlaks sobiv aeg, mil pädev asutus peab nende taudide kahtluse või kinnituse leidmise korral tõrjemeetmeid kohaldama ja uurimisi korraldama. Seepärast tuleks sätestada seireperioodid iga maismaaloomi tabava A-kategooria taudi viiteperioodidena, lähtudes peiteaegadest ja muudest asjakohastest elementidest, mis võivad mõjutada taudi levikut.

| (11) | Määruse (EL) 2016/429 artikli 54 kohaselt peab pädev asutus korraldama A-kategooria taudi esinemise uurimise eri etappides: i) taudikahtluse korral, ii) kui taudi esinemine leiab kinnitust ning iii) kui on vaja välistada selle levik epidemioloogiliselt seotud ettevõtetesse ja kohtadesse ning naaberettevõtetesse ja -tsoonidesse. See uurimine hõlmab kliinilist läbivaatust ja laboriuuringute jaoks proovide võtmist. Asjakohane on sätestada proovide võtmise üldeeskirjad, et tagada proovivõtukorra, diagnostikameetodite ja bioturvameetmete kehtivus. |
| --- | --- |

(11)

Määruse (EL) 2016/429 artikli 54 kohaselt peab pädev asutus korraldama A-kategooria taudi esinemise uurimise eri etappides: i) taudikahtluse korral, ii) kui taudi esinemine leiab kinnitust ning iii) kui on vaja välistada selle levik epidemioloogiliselt seotud ettevõtetesse ja kohtadesse ning naaberettevõtetesse ja -tsoonidesse. See uurimine hõlmab kliinilist läbivaatust ja laboriuuringute jaoks proovide võtmist. Asjakohane on sätestada proovide võtmise üldeeskirjad, et tagada proovivõtukorra, diagnostikameetodite ja bioturvameetmete kehtivus.

| (12) | Määruse (EL) 2016/429 artikli 43 kohaselt peab pädev asutus koostama situatsiooniplaanid ja neid ajakohastama ning koostama vajaduse korral üksikasjalikud kasutusjuhendid, milles käsitletakse meetmeid, mida tuleb A-kategooria taudi korral võtta, nagu on sätestatud selle määruse III osas. Käesolevas delegeeritud määruses sätestatud meetmed täiendavad määruse (EL) 2016/429 III osas sätestatud meetmeid ja seepärast on vaja, et neid rakendataks määrusega (EL) 2016/429 ette nähtud situatsiooniplaanide kohaselt. |
| --- | --- |

(12)

Määruse (EL) 2016/429 artikli 43 kohaselt peab pädev asutus koostama situatsiooniplaanid ja neid ajakohastama ning koostama vajaduse korral üksikasjalikud kasutusjuhendid, milles käsitletakse meetmeid, mida tuleb A-kategooria taudi korral võtta, nagu on sätestatud selle määruse III osas. Käesolevas delegeeritud määruses sätestatud meetmed täiendavad määruse (EL) 2016/429 III osas sätestatud meetmeid ja seepärast on vaja, et neid rakendataks määrusega (EL) 2016/429 ette nähtud situatsiooniplaanide kohaselt.

| (13) | Määruse (EL) 2016/429 artiklites 53 ja 55 on sätestatud ettevõtjate ja pädevate asutuste kohustused A-kategooria taudi kahtluse korral. Eesmärk on tõkestada taudi levikut nende vastutusel olevatelt tabandunud loomadelt ja nende vastutusel olevatest ettevõtetest tabandumata loomadele või inimestele juba enne, kui taud kinnitust leiab. Määruses (EL) 2016/429 sätestatud tauditõrje- ja bioturvameetmeid tuleks tabandunud ettevõttes selles varases etapis kohaldada loomade ja toodete veole sellest ettevõtetest ja selle ümbrusest välja ja sinna sisse. Need meetmed on vaja ka üksikasjalikult kindlaks määrata, et tagada nende tõhusus ja proportsionaalsus. |
| --- | --- |

(13)

Määruse (EL) 2016/429 artiklites 53 ja 55 on sätestatud ettevõtjate ja pädevate asutuste kohustused A-kategooria taudi kahtluse korral. Eesmärk on tõkestada taudi levikut nende vastutusel olevatelt tabandunud loomadelt ja nende vastutusel olevatest ettevõtetest tabandumata loomadele või inimestele juba enne, kui taud kinnitust leiab. Määruses (EL) 2016/429 sätestatud tauditõrje- ja bioturvameetmeid tuleks tabandunud ettevõttes selles varases etapis kohaldada loomade ja toodete veole sellest ettevõtetest ja selle ümbrusest välja ja sinna sisse. Need meetmed on vaja ka üksikasjalikult kindlaks määrata, et tagada nende tõhusus ja proportsionaalsus.

| (14) | Määruse (EL) 2016/429 artikli 54 kohaselt peab pädev asutus korraldama A-kategooria taudi kahtluse korral ametliku uurimise, et taudi esinemine kinnitada või välistada. Selliste ametlike uurimiste standardse töökorra kehtestamiseks kõikides liikmesriikides on vaja üksikasjalikult kindlaks määrata uurimise korraldamist õigustavad asjaolud, veterinaarjärelevalve ametnike minimaalsed uurimisülesanded ja nende ülesannete täitmise viis. |
| --- | --- |

(14)

Määruse (EL) 2016/429 artikli 54 kohaselt peab pädev asutus korraldama A-kategooria taudi kahtluse korral ametliku uurimise, et taudi esinemine kinnitada või välistada. Selliste ametlike uurimiste standardse töökorra kehtestamiseks kõikides liikmesriikides on vaja üksikasjalikult kindlaks määrata uurimise korraldamist õigustavad asjaolud, veterinaarjärelevalve ametnike minimaalsed uurimisülesanded ja nende ülesannete täitmise viis.

| (15) | Määruse (EL) 2016/429 kohaselt ei tule A-kategooria taudi esinemise kahtluse või kinnituse leidmise korral tauditõrjemeetmeid kohaldada mitte üksnes loomi pidavates ettevõtetes, vaid ka toidu- ja söödakäitlemisettevõtetes, loomseid kõrvalsaadusi käitlevates ettevõtetes või muudes kohtades, mis võivad endast kujutada taudide levitamise riski. Tuleb täpsustada, milliseid tõrjemeetmeid nendel juhtudel kohaldatakse, eriti piiripunktide ja veovahendite korral. |
| --- | --- |

(15)

Määruse (EL) 2016/429 kohaselt ei tule A-kategooria taudi esinemise kahtluse või kinnituse leidmise korral tauditõrjemeetmeid kohaldada mitte üksnes loomi pidavates ettevõtetes, vaid ka toidu- ja söödakäitlemisettevõtetes, loomseid kõrvalsaadusi käitlevates ettevõtetes või muudes kohtades, mis võivad endast kujutada taudide levitamise riski. Tuleb täpsustada, milliseid tõrjemeetmeid nendel juhtudel kohaldatakse, eriti piiripunktide ja veovahendite korral.

| (16) | Määruse (EL) 2016/429 kohaselt peab pädev asutus alates A-kategooria taudi esinemise kinnitamisest rakendama rangemaid tauditõrjemeetmeid kui kahtluse etapis ja korraldama täiendavaid uurimisi. Seepärast on vaja täpsustada, millal tuleks A-kategooria taudi pidada kinnitust leidnuks. Kinnitamine peaks toimuma vastavalt määruse (EL) 2016/429 kohaselt vastu võetud liidu õigusaktidele, mis käsitlevad taudide järelevalvet, likvideerimisprogramme ja taudivaba staatust. |
| --- | --- |

(16)

Määruse (EL) 2016/429 kohaselt peab pädev asutus alates A-kategooria taudi esinemise kinnitamisest rakendama rangemaid tauditõrjemeetmeid kui kahtluse etapis ja korraldama täiendavaid uurimisi. Seepärast on vaja täpsustada, millal tuleks A-kategooria taudi pidada kinnitust leidnuks. Kinnitamine peaks toimuma vastavalt määruse (EL) 2016/429 kohaselt vastu võetud liidu õigusaktidele, mis käsitlevad taudide järelevalvet, likvideerimisprogramme ja taudivaba staatust.

| (17) | Määruses (EL) 2016/429 on sätestatud põhieeskirjad tauditõrjemeetmete kohta, mida tuleb tabandunud ettevõtetes A-kategooria taudi puhangu korral kohaldada. Samal ajal võimaldab see pädevatele asutustele teatavat paindlikkust selle üle otsustamisel, milliseid neist meetmetest tuleks kohaldada. Selleks et võimaldada pädevatel asutustel võtta kõige proportsionaalsemaid ja tõhusamaid tõrjemeetmeid ning tagada liikmesriikide võetavate meetmete ühtlustatud rakendamine, on asjakohane kehtestada üksikasjalikud otsustuskriteeriumid, mis põhinevad epidemioloogilistel asjaoludel, ettevõtete tüübil ja asukohal, loomade liigil ja kategoorial ning taudist tabandunud piirkonna majanduslikel või sotsiaalsetel tingimustel. |
| --- | --- |

(17)

Määruses (EL) 2016/429 on sätestatud põhieeskirjad tauditõrjemeetmete kohta, mida tuleb tabandunud ettevõtetes A-kategooria taudi puhangu korral kohaldada. Samal ajal võimaldab see pädevatele asutustele teatavat paindlikkust selle üle otsustamisel, milliseid neist meetmetest tuleks kohaldada. Selleks et võimaldada pädevatel asutustel võtta kõige proportsionaalsemaid ja tõhusamaid tõrjemeetmeid ning tagada liikmesriikide võetavate meetmete ühtlustatud rakendamine, on asjakohane kehtestada üksikasjalikud otsustuskriteeriumid, mis põhinevad epidemioloogilistel asjaoludel, ettevõtete tüübil ja asukohal, loomade liigil ja kategoorial ning taudist tabandunud piirkonna majanduslikel või sotsiaalsetel tingimustel.

| (18) | Pädeval asutusel peaks olema võimalus teha põhjendatud juhtudel ja vajaduse korral täiendavate tagatiste olemasolul erandeid teatavatest tauditõrjemeetmetest, eriti nõudest tappa tabandunud ettevõtte loomad, võttes arvesse epidemioloogilisi tegureid ja pärast täpset riskihindamist. Selliseid erandeid saaks teha kinnistele ettevõtetele, teaduslikel eesmärkidel või kaitstud või ohustatud liikide säilitamisega seotud eesmärkidel peetavatele loomadele ja ametlikult registreeritud haruldastele tõugudele või põhjendatult suure geneetilise, kultuurilise või haridusliku väärtusega loomadele. Sellistel juhtudel võiksid üldiste meetmete kohaldamisel olla soovimatud ja ebaproportsionaalsed tagajärjed. |
| --- | --- |

(18)

Pädeval asutusel peaks olema võimalus teha põhjendatud juhtudel ja vajaduse korral täiendavate tagatiste olemasolul erandeid teatavatest tauditõrjemeetmetest, eriti nõudest tappa tabandunud ettevõtte loomad, võttes arvesse epidemioloogilisi tegureid ja pärast täpset riskihindamist. Selliseid erandeid saaks teha kinnistele ettevõtetele, teaduslikel eesmärkidel või kaitstud või ohustatud liikide säilitamisega seotud eesmärkidel peetavatele loomadele ja ametlikult registreeritud haruldastele tõugudele või põhjendatult suure geneetilise, kultuurilise või haridusliku väärtusega loomadele. Sellistel juhtudel võiksid üldiste meetmete kohaldamisel olla soovimatud ja ebaproportsionaalsed tagajärjed.

| (19) | Tauditõrjemeetmete kohandamiseks iga konkreetse olukorraga peaks pädeval asutusel olema võimalus kohaldada tauditõrjemeetmeid, mida ei ole määruses (EL) 2016/429 või käesolevas delegeeritud määruses konkreetselt ette nähtud, võttes arvesse epidemioloogilisi tegureid ja olles teinud riskihindamise. |
| --- | --- |

(19)

Tauditõrjemeetmete kohandamiseks iga konkreetse olukorraga peaks pädeval asutusel olema võimalus kohaldada tauditõrjemeetmeid, mida ei ole määruses (EL) 2016/429 või käesolevas delegeeritud määruses konkreetselt ette nähtud, võttes arvesse epidemioloogilisi tegureid ja olles teinud riskihindamise.

| (20) | Tabandunud ettevõtte puhastamine ja desinfitseerimine on üks põhiline määrusega (EL) 2016/429 ette nähtud tauditõrjemeede kinnitust leidnud A-kategooria taudi leviku riski minimeerimiseks. Esialgne puhastamine ja desinfitseerimine on kõige tõhusamad meetmed tauditekitajate hulga vähendamiseks tabandunud ettevõttes pärast tabandunud loomade äraviimist. Pädev asutus peaks seepärast olema kohustatud kontrollima kohese esialgse puhastamise ja desinfitseerimise ning vajaduse korral putuka- ja närilisetõrje tegemist. On asjakohane puhastus- ja desinfitseerimismenetlus üksikasjalikult kindlaks määrata, täpsustades, millal seda tuleb alustada ja millised on kasutatavate biotsiidide valimise kriteeriumid. |
| --- | --- |

(20)

Tabandunud ettevõtte puhastamine ja desinfitseerimine on üks põhiline määrusega (EL) 2016/429 ette nähtud tauditõrjemeede kinnitust leidnud A-kategooria taudi leviku riski minimeerimiseks. Esialgne puhastamine ja desinfitseerimine on kõige tõhusamad meetmed tauditekitajate hulga vähendamiseks tabandunud ettevõttes pärast tabandunud loomade äraviimist. Pädev asutus peaks seepärast olema kohustatud kontrollima kohese esialgse puhastamise ja desinfitseerimise ning vajaduse korral putuka- ja närilisetõrje tegemist. On asjakohane puhastus- ja desinfitseerimismenetlus üksikasjalikult kindlaks määrata, täpsustades, millal seda tuleb alustada ja millised on kasutatavate biotsiidide valimise kriteeriumid.

| (21) | Määruse (EL) 2016/429 artikli 62 kohaselt peab pädev asutus laiendama tabandunud ettevõtetes kohaldatavaid tauditõrjemeetmeid muudele ettevõtetele ja epidemioloogilistele üksustele nende sees, toidu- ja söödakäitlemisettevõtetele, loomseid kõrvalsaadusi käitlevatele ettevõtetele ja muudele asjakohastele kohtadele, sealhulgas veovahenditele, kui epidemioloogilised tõendid annavad alust kahtlustada A-kategooria taudi levikut neisse, neist välja või nende kaudu. On vaja kindlaks määrata jälgitavusuuring, mida pädev asutus peab määrusega (EL) 2016/429 ette nähtud epidemioloogilise uuringu raames tegema, et need epidemioloogilised seosed nõuetekohaselt tuvastada. |
| --- | --- |

(21)

Määruse (EL) 2016/429 artikli 62 kohaselt peab pädev asutus laiendama tabandunud ettevõtetes kohaldatavaid tauditõrjemeetmeid muudele ettevõtetele ja epidemioloogilistele üksustele nende sees, toidu- ja söödakäitlemisettevõtetele, loomseid kõrvalsaadusi käitlevatele ettevõtetele ja muudele asjakohastele kohtadele, sealhulgas veovahenditele, kui epidemioloogilised tõendid annavad alust kahtlustada A-kategooria taudi levikut neisse, neist välja või nende kaudu. On vaja kindlaks määrata jälgitavusuuring, mida pädev asutus peab määrusega (EL) 2016/429 ette nähtud epidemioloogilise uuringu raames tegema, et need epidemioloogilised seosed nõuetekohaselt tuvastada.

| (22) | On asjakohane ka üksikasjalikult kindlaks määrata tõrjemeetmed, mida tuvastatud seotud ettevõtetes ja kohtades kohaldada. Selleks et olla tõhusad, peavad need meetmed olema paindlikud ja proportsionaalsed, panemata ettevõtjatele või pädevatele asutustele põhjendamatuid kohustusi. Pädevatel asutustel peaks seepärast olema lubatud teha pärast riskihindamist üldistest sätetest erandlikel asjaoludel erandeid. |
| --- | --- |

(22)

On asjakohane ka üksikasjalikult kindlaks määrata tõrjemeetmed, mida tuvastatud seotud ettevõtetes ja kohtades kohaldada. Selleks et olla tõhusad, peavad need meetmed olema paindlikud ja proportsionaalsed, panemata ettevõtjatele või pädevatele asutustele põhjendamatuid kohustusi. Pädevatel asutustel peaks seepärast olema lubatud teha pärast riskihindamist üldistest sätetest erandlikel asjaoludel erandeid.

| (23) | Määruse (EL) 2016/429 artikli 64 kohaselt peavad pädevad asutused juhul, kui A-kategooria taudi puhang on kinnitust leidnud, kehtestama tabandunud ettevõtte ümber piirangutsooni, et tõkestada taudi edasist levikut. Piirangutsoon võib hõlmata kaitsetsooni ja järelevalvetsooni. On asjakohane ette näha täiendavad eeskirjad selle kohta, kuidas piirangutsooni kehtestada ja seda vajaduse korral muuta, sealhulgas üksikasjad kaitsetsooni, järelevalvetsooni ja olenevalt taudi epidemioloogiast täiendavate piirangutsoonide kehtestamise võimaluse kohta. On asjakohane ette näha ka konkreetsed erandid juhtudeks, kui piirangutsoonide kehtestamine ei aitaks tõrjuda taudi levikut või paneks ettevõtjatele ja pädevatele asutustele põhjendamatud kohustused. |
| --- | --- |

(23)

Määruse (EL) 2016/429 artikli 64 kohaselt peavad pädevad asutused juhul, kui A-kategooria taudi puhang on kinnitust leidnud, kehtestama tabandunud ettevõtte ümber piirangutsooni, et tõkestada taudi edasist levikut. Piirangutsoon võib hõlmata kaitsetsooni ja järelevalvetsooni. On asjakohane ette näha täiendavad eeskirjad selle kohta, kuidas piirangutsooni kehtestada ja seda vajaduse korral muuta, sealhulgas üksikasjad kaitsetsooni, järelevalvetsooni ja olenevalt taudi epidemioloogiast täiendavate piirangutsoonide kehtestamise võimaluse kohta. On asjakohane ette näha ka konkreetsed erandid juhtudeks, kui piirangutsoonide kehtestamine ei aitaks tõrjuda taudi levikut või paneks ettevõtjatele ja pädevatele asutustele põhjendamatud kohustused.

| (24) | Määruse (EL) 2016/429 artiklis 65 on loetletud meetmed, mida pädev asutus võib piirangutsoonis võtta, et tõkestada taudi levikut. Selleks et võimaldada pädevatel asutustel võtta kõige proportsionaalsemaid ja tõhusamaid tõrjemeetmeid ning tagada meetmete ühtlustatud rakendamine kõikides liikmesriikides, on asjakohane kehtestada üksikasjalikud otsustuskriteeriumid, mis põhinevad epidemioloogilistel asjaoludel, tootmisettevõtete tüübil ja asukohal, loomade liigil ja kategoorial ning taudist tabandunud piirkonna majanduslikel või sotsiaalsetel tingimustel. |
| --- | --- |

(24)

Määruse (EL) 2016/429 artiklis 65 on loetletud meetmed, mida pädev asutus võib piirangutsoonis võtta, et tõkestada taudi levikut. Selleks et võimaldada pädevatel asutustel võtta kõige proportsionaalsemaid ja tõhusamaid tõrjemeetmeid ning tagada meetmete ühtlustatud rakendamine kõikides liikmesriikides, on asjakohane kehtestada üksikasjalikud otsustuskriteeriumid, mis põhinevad epidemioloogilistel asjaoludel, tootmisettevõtete tüübil ja asukohal, loomade liigil ja kategoorial ning taudist tabandunud piirkonna majanduslikel või sotsiaalsetel tingimustel.

| (25) | Tuleb täpsustada loomade ja toodete veo keelud kaitse- ja järelevalvetsoonis, neist välja või nende kaudu ning muude selliste tegevuste keelud, mis võivad põhjustada A-kategooria taudi leviku riski. Need keelud peaksid olema proportsionaalsed iga tegevuse ja kaubaga seotud taudilevimisriskiga. Seetõttu on nende kehtestamisel vaja arvesse võtta epidemioloogilist taudiprofiili. See on eriti oluline toodetega seotud keeldude puhul, kuna on teatavaid tooteid, mis tuleks keelust vabastada, eelkõige tooted, mida peetakse teatavate taudide leviku riski seisukohast ohututeks kaupadeks. |
| --- | --- |

(25)

Tuleb täpsustada loomade ja toodete veo keelud kaitse- ja järelevalvetsoonis, neist välja või nende kaudu ning muude selliste tegevuste keelud, mis võivad põhjustada A-kategooria taudi leviku riski. Need keelud peaksid olema proportsionaalsed iga tegevuse ja kaubaga seotud taudilevimisriskiga. Seetõttu on nende kehtestamisel vaja arvesse võtta epidemioloogilist taudiprofiili. See on eriti oluline toodetega seotud keeldude puhul, kuna on teatavaid tooteid, mis tuleks keelust vabastada, eelkõige tooted, mida peetakse teatavate taudide leviku riski seisukohast ohututeks kaupadeks.

| (26) | Piirangutsooni tegevuskeelde peaks olema nii vähe kui võimalik. Seetõttu peaks pädeval asutusel olema võimalus teha keeldudest erandeid, kui võetakse teatavaid riskimaandamismeetmeid ja on täidetud teatavad menetlustingimused. Selliseid erandeid võib teha eelkõige siis, kui pädev asutus saab kontrollida bioturvameetmete tugevdamist ja kui on täidetud asjaomaste loomade, neilt saadud toodete või muude saastunud olla võivate ainete ja materjalidega seotud üld- ja eritingimused. |
| --- | --- |

(26)

Piirangutsooni tegevuskeelde peaks olema nii vähe kui võimalik. Seetõttu peaks pädeval asutusel olema võimalus teha keeldudest erandeid, kui võetakse teatavaid riskimaandamismeetmeid ja on täidetud teatavad menetlustingimused. Selliseid erandeid võib teha eelkõige siis, kui pädev asutus saab kontrollida bioturvameetmete tugevdamist ja kui on täidetud asjaomaste loomade, neilt saadud toodete või muude saastunud olla võivate ainete ja materjalidega seotud üld- ja eritingimused.

| (27) | Kabiloomade vedu peaks olema piiratud tapamajja veoga. Kodulindude vedu peaks olema piiratud tapamajja veoga ning nooremate loomade, nagu ööpäevaste tibude ja noorlindudega. Loomsete saaduste vedu peaks olema lubatud, kui need on toodetud enne taudi puhul kindlaks määratud suure riskiga perioodi. Suure riskiga perioodil või pärast seda toodetud loomsete saaduste ja kõrvalsaaduste vedu peaks olema lubatud, kui saadused on läbinud eritöötlused, mis tauditekitaja inaktiveerivad. Need töötlused peaksid olema kooskõlas kehtivate liidu õigusaktide, rahvusvaheliste standardite ja uute teaduslike tõenditega. |
| --- | --- |

(27)

Kabiloomade vedu peaks olema piiratud tapamajja veoga. Kodulindude vedu peaks olema piiratud tapamajja veoga ning nooremate loomade, nagu ööpäevaste tibude ja noorlindudega. Loomsete saaduste vedu peaks olema lubatud, kui need on toodetud enne taudi puhul kindlaks määratud suure riskiga perioodi. Suure riskiga perioodil või pärast seda toodetud loomsete saaduste ja kõrvalsaaduste vedu peaks olema lubatud, kui saadused on läbinud eritöötlused, mis tauditekitaja inaktiveerivad. Need töötlused peaksid olema kooskõlas kehtivate liidu õigusaktide, rahvusvaheliste standardite ja uute teaduslike tõenditega.

| (28) | Pädev asutus peaks saama ettevõtetesse kontrollkäike teha ja loomi kontrollida. Taudi edasise leviku tõkestamiseks tuleks kehtestada ja täita nõuded, enne kui kaitsetsooni suhtes kohaldatavad meetmed saab tühistada. Tauditõrje tagamiseks tuleks pärast nende meetmete tühistamist varem kaitsetsooniga hõlmatud alal täiendava aja jooksul rakendada järelevalvetsoonis kohaldatavaid meetmeid. |
| --- | --- |

(28)

Pädev asutus peaks saama ettevõtetesse kontrollkäike teha ja loomi kontrollida. Taudi edasise leviku tõkestamiseks tuleks kehtestada ja täita nõuded, enne kui kaitsetsooni suhtes kohaldatavad meetmed saab tühistada. Tauditõrje tagamiseks tuleks pärast nende meetmete tühistamist varem kaitsetsooniga hõlmatud alal täiendava aja jooksul rakendada järelevalvetsoonis kohaldatavaid meetmeid.

| (29) | Järelevalvetsoonis kohaldatavaid tõrjemeetmeid käsitlevad sätted peaksid hõlmama üld- ja erieeskirju loomade, neilt saadud toodete või muude ainete ja materjalide kohta, mis võivad olla saastunud. Need peaksid sisaldama ka erandeid, et tõrjemeetmeid oleks võimalik kohaldada proportsionaalselt. Tõrjemeetmete mõjusus ja nende proportsionaalseks kohaldamiseks mõeldud erandid peaksid kajastama järelevalvetsooniga kaasnevat väiksemat taudi leviku riski, kuid tagama tõrjemeetmete piisavuse taudi edasise leviku riski vältimiseks. |
| --- | --- |

(29)

Järelevalvetsoonis kohaldatavaid tõrjemeetmeid käsitlevad sätted peaksid hõlmama üld- ja erieeskirju loomade, neilt saadud toodete või muude ainete ja materjalide kohta, mis võivad olla saastunud. Need peaksid sisaldama ka erandeid, et tõrjemeetmeid oleks võimalik kohaldada proportsionaalselt. Tõrjemeetmete mõjusus ja nende proportsionaalseks kohaldamiseks mõeldud erandid peaksid kajastama järelevalvetsooniga kaasnevat väiksemat taudi leviku riski, kuid tagama tõrjemeetmete piisavuse taudi edasise leviku riski vältimiseks.

| (30) | Pädev asutus peaks: i) andma loa tabandunud ettevõtete taasasustamiseks loomadega, ii) tagama, et ettevõttes on tehtud lõplik puhastamine ja desinfitseerimise, ning kui see on asjakohane, iii) kontrollima siirutajaid, tagamaks et taudid ei puhke uuesti. Pädev asutus peaks saama vajaliku paindlikkusega otsustada, millised on kõige asjakohasemad taasasustamismeetmed, võttes arvesse epidemioloogilisi asjaolusid ja konkreetseid riskimaandamistingimusi. |
| --- | --- |

(30)

Pädev asutus peaks: i) andma loa tabandunud ettevõtete taasasustamiseks loomadega, ii) tagama, et ettevõttes on tehtud lõplik puhastamine ja desinfitseerimise, ning kui see on asjakohane, iii) kontrollima siirutajaid, tagamaks et taudid ei puhke uuesti. Pädev asutus peaks saama vajaliku paindlikkusega otsustada, millised on kõige asjakohasemad taasasustamismeetmed, võttes arvesse epidemioloogilisi asjaolusid ja konkreetseid riskimaandamistingimusi.

| (31) | A-kategooria taudid võivad tabada ka loetellu kantud liikidesse kuuluvaid metsloomi. Tõrjemeetmed on nende metsloomade puhul olulised taudide leviku tõkestamisel ja taudide likvideerimisel. Peetavatel loomadel esinevate taudide puhul peaks pädev asutus määrusega (EL) 2016/429 ette nähtud situatsiooniplaanide osana kaaluma metsloomade taudide tõrje meetmeid. Tõrjemeetmeid tuleks kohaldada nakatunud tsoonis metsloomi tabava taudi kahtluse ja sellele kinnituse leidmise korral. Meetmeid, millega piiratakse loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade vedu nakatunud tsoonist, tuleks kohaldada paindlikult, lähtudes epidemioloogilisest olukorrast. Selle eesmärk on tagada usaldusväärsed tõrjemeetmed, vältides samal ajal ettevõtjate ja pädevate asutuste tarbetut koormamist. |
| --- | --- |

(31)

A-kategooria taudid võivad tabada ka loetellu kantud liikidesse kuuluvaid metsloomi. Tõrjemeetmed on nende metsloomade puhul olulised taudide leviku tõkestamisel ja taudide likvideerimisel. Peetavatel loomadel esinevate taudide puhul peaks pädev asutus määrusega (EL) 2016/429 ette nähtud situatsiooniplaanide osana kaaluma metsloomade taudide tõrje meetmeid. Tõrjemeetmeid tuleks kohaldada nakatunud tsoonis metsloomi tabava taudi kahtluse ja sellele kinnituse leidmise korral. Meetmeid, millega piiratakse loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade vedu nakatunud tsoonist, tuleks kohaldada paindlikult, lähtudes epidemioloogilisest olukorrast. Selle eesmärk on tagada usaldusväärsed tõrjemeetmed, vältides samal ajal ettevõtjate ja pädevate asutuste tarbetut koormamist.

| (32) | A-kategooria taudide leviku tõkestamisele aitab kaasa metsloomade korjuste kokkukogumine ja ohutu kõrvaldamine. On asjakohane täiendada määrust (EL) 2016/429 eeskirjadega, mis tagavad nende loomsete kõrvalsaaduste ohutu kogumise ja kõrvaldamise, mis on saadud looduslikelt maismaa- ja veeloomadelt, kes on haigestunud mõnda A-kategooria taudi või kelle suhtes on neile taudidele reageerimiseks kehtestatud piiravad meetmed kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1069/2009. |
| --- | --- |

(32)

A-kategooria taudide leviku tõkestamisele aitab kaasa metsloomade korjuste kokkukogumine ja ohutu kõrvaldamine. On asjakohane täiendada määrust (EL) 2016/429 eeskirjadega, mis tagavad nende loomsete kõrvalsaaduste ohutu kogumise ja kõrvaldamise, mis on saadud looduslikelt maismaa- ja veeloomadelt, kes on haigestunud mõnda A-kategooria taudi või kelle suhtes on neile taudidele reageerimiseks kehtestatud piiravad meetmed kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1069/2009.

| (33) | Määruse (EL) 2016/429 artikli 43 kohaselt peab pädev asutus looma situatsiooniplaanide osana operatiivse eksperdirühma. Nimetatud plaanid on ette nähtud kõrgetasemelise tauditeadlikkuse ja taudiks valmisoleku tagamiseks ning A-kategooria taudi puhangu korral kiiresti reageerimiseks. Operatiivse eksperdirühma peamine ülesanne maismaaloomade taudipuhangu korral on aidata pädeval asutusel hinnata asjakohaseid taudi tõrje või likvideerimise meetmeid. Looduslike maismaaloomade taudide operatiivsesse eksperdirühma peaksid kuuluma eri valdkondade spetsialistid ja asjakohaste riigiasutuste, nagu keskkonna- ja metsandusasutuste, ning asjaomaste sidusrühmade, kohalike omavalitsuste, politsei või muude organisatsioonide esindajad, kes saavad anda pädevale asutusele nõu võimalike meetmete ja nende rakendamise kohta A-kategooria taudi tõrjeks või likvideerimiseks. |
| --- | --- |

(33)

Määruse (EL) 2016/429 artikli 43 kohaselt peab pädev asutus looma situatsiooniplaanide osana operatiivse eksperdirühma. Nimetatud plaanid on ette nähtud kõrgetasemelise tauditeadlikkuse ja taudiks valmisoleku tagamiseks ning A-kategooria taudi puhangu korral kiiresti reageerimiseks. Operatiivse eksperdirühma peamine ülesanne maismaaloomade taudipuhangu korral on aidata pädeval asutusel hinnata asjakohaseid taudi tõrje või likvideerimise meetmeid. Looduslike maismaaloomade taudide operatiivsesse eksperdirühma peaksid kuuluma eri valdkondade spetsialistid ja asjakohaste riigiasutuste, nagu keskkonna- ja metsandusasutuste, ning asjaomaste sidusrühmade, kohalike omavalitsuste, politsei või muude organisatsioonide esindajad, kes saavad anda pädevale asutusele nõu võimalike meetmete ja nende rakendamise kohta A-kategooria taudi tõrjeks või likvideerimiseks.

| (34) | Nõukogu direktiiv 2006/88/EÜ (6) sisaldab sätteid vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete loomatervishoiunõuete ning teatavate veeloomadel esinevate taudide ennetamise ja tõrje kohta. Käesoleva delegeeritud määruse sätted peaksid põhinema varasemate liidu õigusaktide sätetel, mis on toiminud hästi ning mis on läbi vaadatud ja viidud võimalikult suurel määral vastavusse varem saadud teadmiste ja kogemustega ning ajakohastatud vastavalt uutele tõenditele ja rahvusvaheliste standarditele. |
| --- | --- |

(34)

Nõukogu direktiiv 2006/88/EÜ (6) sisaldab sätteid vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete loomatervishoiunõuete ning teatavate veeloomadel esinevate taudide ennetamise ja tõrje kohta. Käesoleva delegeeritud määruse sätted peaksid põhinema varasemate liidu õigusaktide sätetel, mis on toiminud hästi ning mis on läbi vaadatud ja viidud võimalikult suurel määral vastavusse varem saadud teadmiste ja kogemustega ning ajakohastatud vastavalt uutele tõenditele ja rahvusvaheliste standarditele.

| (35) | Määruse (EL) 2016/429 artiklis 61 on sätestatud, et kui A-kategooria taud on kinnitust leidnud, kohaldatakse ettevõtetes ja muudes kohtades tauditõrjemeetmeid. Üks neist meetmetest on nende loomade surmamine, kes võivad olla saastunud või aidata kaasa taudi levikule. Sellise ennetava surmamise võimalus tuleks käesolevas delegeeritud määruses üksikasjalikult kindlaks määrata tauditõrjemeetmena, mille eesmärk on vähendada A-kategooria taudi nakkussurvet ja hõlbustada selle tõrjet. |
| --- | --- |

(35)

Määruse (EL) 2016/429 artiklis 61 on sätestatud, et kui A-kategooria taud on kinnitust leidnud, kohaldatakse ettevõtetes ja muudes kohtades tauditõrjemeetmeid. Üks neist meetmetest on nende loomade surmamine, kes võivad olla saastunud või aidata kaasa taudi levikule. Sellise ennetava surmamise võimalus tuleks käesolevas delegeeritud määruses üksikasjalikult kindlaks määrata tauditõrjemeetmena, mille eesmärk on vähendada A-kategooria taudi nakkussurvet ja hõlbustada selle tõrjet.

| (36) | Määruse (EL) 2016/429 artikkel 62 sisaldab kriteeriume tabandunud ettevõttes kohaldatavate tauditõrjemeetmete laiendamiseks epidemioloogiliselt seotud ettevõtetele ja kohtadele. Hüdrodünaamiliste ja topograafiliste tingimuste, sealhulgas valgalade, vooluveekogude tõkete või veevoolutingimuste andmete analüüs võimaldab prognoosida A-kategooria taudi võimalikku passiivset levikut teistesse ettevõtetesse või kohtadesse ning see prognoos võib aidata minimeerida A-kategooria taudi mõju. Sellise analüüsi tulemus võimaldab rakendada teadlikumaid tauditõrjemeetmeid, mis peaksid vältima või minimeerima A-kategooria taudi levikut suure riskiga alalt taudivabale alale. |
| --- | --- |

(36)

Määruse (EL) 2016/429 artikkel 62 sisaldab kriteeriume tabandunud ettevõttes kohaldatavate tauditõrjemeetmete laiendamiseks epidemioloogiliselt seotud ettevõtetele ja kohtadele. Hüdrodünaamiliste ja topograafiliste tingimuste, sealhulgas valgalade, vooluveekogude tõkete või veevoolutingimuste andmete analüüs võimaldab prognoosida A-kategooria taudi võimalikku passiivset levikut teistesse ettevõtetesse või kohtadesse ning see prognoos võib aidata minimeerida A-kategooria taudi mõju. Sellise analüüsi tulemus võimaldab rakendada teadlikumaid tauditõrjemeetmeid, mis peaksid vältima või minimeerima A-kategooria taudi levikut suure riskiga alalt taudivabale alale.

| (37) | Pädev asutus peaks saama teha A-kategooria taudi kinnituse leidmise korral kohaldatavastest piirangutest erandeid, et lubada kasutada vesiviljelusloomi inimtoiduks, tingimusel et neil ei ole tauditunnuseid ja et neid töödeldakse viisil, mis vähendab riski taudi nakkusohtliku materjaliga levitada. Erandi eesmärk peaks olema vähendada majanduslikku kahju, minimeerides samal ajal taudi leviku riski. |
| --- | --- |

(37)

Pädev asutus peaks saama teha A-kategooria taudi kinnituse leidmise korral kohaldatavastest piirangutest erandeid, et lubada kasutada vesiviljelusloomi inimtoiduks, tingimusel et neil ei ole tauditunnuseid ja et neid töödeldakse viisil, mis vähendab riski taudi nakkusohtliku materjaliga levitada. Erandi eesmärk peaks olema vähendada majanduslikku kahju, minimeerides samal ajal taudi leviku riski.

| (38) | Määruse (EL) 2016/429 artiklis 37 on ette nähtud loetellu kantud taudi suhtes taudivaba staatuse tunnustamine bioturvarühmikus. Bioturvarühmikud hõlmavad eri ettevõtteid, millel on ühised tõhusad bioturvasüsteemid, mis võimaldavad neil ettevõtetel omada eristatavat loomatervisestaatust. Seega tuleks A-kategooria taudi kahtluse või selle esinemise kinnitamise korral bioturvarühmiku vesiviljelusettevõttes laiendada tauditõrjemeetmeid selle bioturvarühmiku teistele ettevõtetele, et tauditõrje oleks tõhusam. |
| --- | --- |

(38)

Määruse (EL) 2016/429 artiklis 37 on ette nähtud loetellu kantud taudi suhtes taudivaba staatuse tunnustamine bioturvarühmikus. Bioturvarühmikud hõlmavad eri ettevõtteid, millel on ühised tõhusad bioturvasüsteemid, mis võimaldavad neil ettevõtetel omada eristatavat loomatervisestaatust. Seega tuleks A-kategooria taudi kahtluse või selle esinemise kinnitamise korral bioturvarühmiku vesiviljelusettevõttes laiendada tauditõrjemeetmeid selle bioturvarühmiku teistele ettevõtetele, et tauditõrje oleks tõhusam.

| (39) | Kasutamata hoidmine on veeloomade puhul tauditõrjemeede, mida sisaldasid juba varasemad liidu õigusaktid vesiviljelusloomade taudide ennetamise ja tõrje kohta, ning selle kohaldamist tuleks jätkata. Kasutamata hoidmise peamine eesmärk on vältida või minimeerida ettevõtete A-kategooria taudiga uuesti nakatumise riski pärast puhastamise ja desinfitseerimise lõppu ning enne uue veeloomade populatsiooni sissetoomist. Samaaegne kasutamata hoidmine mitme nakatunud ettevõttega piirkondades tugevdab tauditõrjemeetmeid ja suurendab edukuse määra. Eri A-kategooria taudidele tuleks kehtestada erinevad kasutamata hoidmise perioodid, et kasutamata hoidmise aega minimeerida ja tagada samal ajal selle tauditõrjemeetme tõhusus. |
| --- | --- |

(39)

Kasutamata hoidmine on veeloomade puhul tauditõrjemeede, mida sisaldasid juba varasemad liidu õigusaktid vesiviljelusloomade taudide ennetamise ja tõrje kohta, ning selle kohaldamist tuleks jätkata. Kasutamata hoidmise peamine eesmärk on vältida või minimeerida ettevõtete A-kategooria taudiga uuesti nakatumise riski pärast puhastamise ja desinfitseerimise lõppu ning enne uue veeloomade populatsiooni sissetoomist. Samaaegne kasutamata hoidmine mitme nakatunud ettevõttega piirkondades tugevdab tauditõrjemeetmeid ja suurendab edukuse määra. Eri A-kategooria taudidele tuleks kehtestada erinevad kasutamata hoidmise perioodid, et kasutamata hoidmise aega minimeerida ja tagada samal ajal selle tauditõrjemeetme tõhusus.

| (40) | Kui vesiviljelusettevõtet on tabanud A-kategooria taud, mis ei ohusta inimeste tervist, tuleks pärast riskimaandamismeetmete võtmist lubada sellest ettevõttest tooteid turule viia. Kalade puhul peaksid need meetmed hõlmama tapmist ja siseelundite eemaldamist. Koorikloomad tuleks enne lähetamist töödelda eluvõimetuteks toodeteks. Tooteid tuleks kasutada otse inimtoiduks või neid tuleks määruse (EL) 2016/429 artikli 179 kohaselt heakskiidetud ettevõttes täiendavalt töödelda. Need meetmed on tõhusad taudi edasise leviku tõrjumisel ja vältimisel, võimaldades samal ajal kasutada kõnealuseid tooteid inimtoiduks, mitte neid raisata. |
| --- | --- |

(40)

Kui vesiviljelusettevõtet on tabanud A-kategooria taud, mis ei ohusta inimeste tervist, tuleks pärast riskimaandamismeetmete võtmist lubada sellest ettevõttest tooteid turule viia. Kalade puhul peaksid need meetmed hõlmama tapmist ja siseelundite eemaldamist. Koorikloomad tuleks enne lähetamist töödelda eluvõimetuteks toodeteks. Tooteid tuleks kasutada otse inimtoiduks või neid tuleks määruse (EL) 2016/429 artikli 179 kohaselt heakskiidetud ettevõttes täiendavalt töödelda. Need meetmed on tõhusad taudi edasise leviku tõrjumisel ja vältimisel, võimaldades samal ajal kasutada kõnealuseid tooteid inimtoiduks, mitte neid raisata.

| (41) | Määruse (EL) 2016/429 artiklis 64 on sätestatud, et A-kategooria taudi puhangu korral veeloomadel tuleb tõhusa tauditõrjemeetmena kehtestada piirangutsoonid. Piirangutsoonid võivad hõlmata kaitsetsooni nende ettevõtete ümber, mille puhul on suurenenud risk tabanduda A-kategooria taudiga. Tõhusa tauditõrje tagamiseks ja taudi edasise leviku tõkestamiseks tuleks keelata vesiviljelusloomade sissetoomine kaitsetsoonis asuvates ettevõtetes kasvatamiseks. Uuesti nakatumise vältimiseks tuleks kaitsetsoon säilitada seni, kuni nakatunud vesiviljelusettevõtted on loomadest tühjendatud, puhastatud ja desinfitseeritud ning kasutamata hoidmise periood on lõppenud. |
| --- | --- |

(41)

Määruse (EL) 2016/429 artiklis 64 on sätestatud, et A-kategooria taudi puhangu korral veeloomadel tuleb tõhusa tauditõrjemeetmena kehtestada piirangutsoonid. Piirangutsoonid võivad hõlmata kaitsetsooni nende ettevõtete ümber, mille puhul on suurenenud risk tabanduda A-kategooria taudiga. Tõhusa tauditõrje tagamiseks ja taudi edasise leviku tõkestamiseks tuleks keelata vesiviljelusloomade sissetoomine kaitsetsoonis asuvates ettevõtetes kasvatamiseks. Uuesti nakatumise vältimiseks tuleks kaitsetsoon säilitada seni, kuni nakatunud vesiviljelusettevõtted on loomadest tühjendatud, puhastatud ja desinfitseeritud ning kasutamata hoidmise periood on lõppenud.

| (42) | Veeloomade taudi tõttu kehtestatud kaitsetsoonis kohaldatavad tõrjemeetmed tuleks tühistada ainult juhul, kui on täidetud mitu tingimust. Need tingimused peaksid hõlmama tabandunud ettevõtete tühjendamist, puhastamist, desinfitseerimist ja kasutamata hoidmist. Peale selle peavad kõikides kaitsetsoonis asuvates ettevõtetes tehtavate korrapäraste kontrollkäikude tulemused olema rahuldavad. Kui kõik need tingimused on täidetud, peaks kaitsetsoon muutuma järelevalvetsooniks. See järelevalvetsoon tuleks säilitada seni, kuni asjakohase A-kategooria taudi järelevalveperiood on möödunud ja taudi esinemist ei ole alust kahtlustada. |
| --- | --- |

(42)

Veeloomade taudi tõttu kehtestatud kaitsetsoonis kohaldatavad tõrjemeetmed tuleks tühistada ainult juhul, kui on täidetud mitu tingimust. Need tingimused peaksid hõlmama tabandunud ettevõtete tühjendamist, puhastamist, desinfitseerimist ja kasutamata hoidmist. Peale selle peavad kõikides kaitsetsoonis asuvates ettevõtetes tehtavate korrapäraste kontrollkäikude tulemused olema rahuldavad. Kui kõik need tingimused on täidetud, peaks kaitsetsoon muutuma järelevalvetsooniks. See järelevalvetsoon tuleks säilitada seni, kuni asjakohase A-kategooria taudi järelevalveperiood on möödunud ja taudi esinemist ei ole alust kahtlustada.

| (43) | Määruse (EL) 2016/429 artikli 43 kohaselt peab pädev asutus looma kõrgetasemelise tauditeadlikkuse ja taudiks valmisoleku tagamiseks ning A-kategooria taudi puhangu korral kiiresti reageerimiseks ette nähtud situatsiooniplaanide osana operatiivse eksperdirühma. Operatiivse eksperdirühma peamine ülesanne veeloomade taudipuhangu korral on aidata pädeval asutusel hinnata asjakohaseid taudi tõrje või likvideerimise meetmeid. Looduslike veeloomade taudide operatiivsesse eksperdirühma peaksid kuuluma eri valdkondade spetsialistid ja asjakohaste riigiasutuste, nagu keskkonna- ja kalandusasutuste, ning asjaomaste sidusrühmade, kohalike omavalitsuste, politsei või muude organisatsioonide esindajad, kes saavad anda pädevale asutusele nõu võimalike meetmete kohta A-kategooria taudi tõrjeks või likvideerimiseks. |
| --- | --- |

(43)

Määruse (EL) 2016/429 artikli 43 kohaselt peab pädev asutus looma kõrgetasemelise tauditeadlikkuse ja taudiks valmisoleku tagamiseks ning A-kategooria taudi puhangu korral kiiresti reageerimiseks ette nähtud situatsiooniplaanide osana operatiivse eksperdirühma. Operatiivse eksperdirühma peamine ülesanne veeloomade taudipuhangu korral on aidata pädeval asutusel hinnata asjakohaseid taudi tõrje või likvideerimise meetmeid. Looduslike veeloomade taudide operatiivsesse eksperdirühma peaksid kuuluma eri valdkondade spetsialistid ja asjakohaste riigiasutuste, nagu keskkonna- ja kalandusasutuste, ning asjaomaste sidusrühmade, kohalike omavalitsuste, politsei või muude organisatsioonide esindajad, kes saavad anda pädevale asutusele nõu võimalike meetmete kohta A-kategooria taudi tõrjeks või likvideerimiseks.

| (44) | Määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikliga 6 on ette nähtud üldiste tervisepiirangute rakendamine raske nakkushaiguse korral. A-kategooria taudi esinemise korral vesiviljelusloomadel võib pädev asutus kehtestada teatavatest ettevõtetest pärit loomsete kõrvalsaaduste suhtes rangemad eeskirjad. Need eeskirjad on ette nähtud olukordadeks, kui rahvatervisepiirangud ei pruugi riski loomade tervisele hõlmata. Eelkõige on vaja, et sellistest ettevõtetest pärit loomsed kõrvalsaadused töödeldaks või määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 13 kohaselt 2. kategooria materjalina kõrvaldataks. |
| --- | --- |

(44)

Määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikliga 6 on ette nähtud üldiste tervisepiirangute rakendamine raske nakkushaiguse korral. A-kategooria taudi esinemise korral vesiviljelusloomadel võib pädev asutus kehtestada teatavatest ettevõtetest pärit loomsete kõrvalsaaduste suhtes rangemad eeskirjad. Need eeskirjad on ette nähtud olukordadeks, kui rahvatervisepiirangud ei pruugi riski loomade tervisele hõlmata. Eelkõige on vaja, et sellistest ettevõtetest pärit loomsed kõrvalsaadused töödeldaks või määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 13 kohaselt 2. kategooria materjalina kõrvaldataks.

| (45) | Määruse (EL) 2016/429 artikliga 270 tunnistati kehtetuks nõukogu direktiivid 92/66/EMÜ, (7) 2001/89/EÜ, (8) 2002/60/EÜ, (9) 2003/85/EÜ (10) ja 2005/94/EÜ, (11) mis sisaldasid loomataudide tõrje eeskirju. Määruse (EL) 2016/429 artiklis 272 on sätestatud, et kehtetuks tunnistatud direktiivide kohaldamist jätkatakse kolm aastat pärast selle määruse kohaldamise alguskuupäeva või varasema kuupäevani, mille komisjon määrab kindlaks delegeeritud õigusaktis. Selleks et tagada kõikide liikide ja taudide puhul ühtlustatud ja lihtsustatud lähenemisviis, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates määruse (EL) 2016/429 kohaldamise alguskuupäevast ja kehtetuks tunnistatud direktiivide kohaldamine peaks lõppema samal kuupäeval, |
| --- | --- |

(45)

Määruse (EL) 2016/429 artikliga 270 tunnistati kehtetuks nõukogu direktiivid 92/66/EMÜ, (7) 2001/89/EÜ, (8) 2002/60/EÜ, (9) 2003/85/EÜ (10) ja 2005/94/EÜ, (11) mis sisaldasid loomataudide tõrje eeskirju. Määruse (EL) 2016/429 artiklis 272 on sätestatud, et kehtetuks tunnistatud direktiivide kohaldamist jätkatakse kolm aastat pärast selle määruse kohaldamise alguskuupäeva või varasema kuupäevani, mille komisjon määrab kindlaks delegeeritud õigusaktis. Selleks et tagada kõikide liikide ja taudide puhul ühtlustatud ja lihtsustatud lähenemisviis, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates määruse (EL) 2016/429 kohaldamise alguskuupäevast ja kehtetuks tunnistatud direktiivide kohaldamine peaks lõppema samal kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I OSA

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

Käesolev määrus täiendab loetellu kantud taudide suhtes kohaldatavaid tauditeadlikkuse, taudiks valmisoleku ja tauditõrje eeskirju, millele on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 1 punktides a, b ja c.

Need eeskirjad hõlmavad järgmist.

| a) | II osa hõlmab peetavaid ja looduslikke maismaaloomi, eelkõige järgmist:






  i) | I peatükis sätestatakse tauditõrjemeetmeid täiendavad eeskirjad peetavatel loomadel esineva A-kategooria taudi kahtluse ja selle esinemise ametliku kinnitamise korral, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artiklites 53, 54, 55, 58 ja 63; |
| --- | --- | --- |

a)

II osa hõlmab peetavaid ja looduslikke maismaaloomi, eelkõige järgmist:

i)

I peatükis sätestatakse tauditõrjemeetmeid täiendavad eeskirjad peetavatel loomadel esineva A-kategooria taudi kahtluse ja selle esinemise ametliku kinnitamise korral, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artiklites 53, 54, 55, 58 ja 63;

| ii) | II peatükis sätestatakse täiendavad eeskirjad seoses piirangutsoonide kehtestamisega peetavatel loomadel esineva A-kategooria taudi esinemise ametliku kinnitamise korral, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artiklites 64 ja 67; |
| --- | --- |

ii)

II peatükis sätestatakse täiendavad eeskirjad seoses piirangutsoonide kehtestamisega peetavatel loomadel esineva A-kategooria taudi esinemise ametliku kinnitamise korral, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artiklites 64 ja 67;

| iii) | III peatükis sätestatakse täiendavad eeskirjad seoses piirangutsooni taasasustamisega peetavate loomadega A-kategooria taudi esinemise ametliku kinnitamise korral, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artiklites 63 ja 68; |
| --- | --- |

iii)

III peatükis sätestatakse täiendavad eeskirjad seoses piirangutsooni taasasustamisega peetavate loomadega A-kategooria taudi esinemise ametliku kinnitamise korral, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artiklites 63 ja 68;

| iv) | IV peatükis sätestatakse tauditõrjemeetmeid täiendavad eeskirjad metsloomadel esineva A-kategooria taudi kahtluse ja selle esinemise ametliku kinnitamise korral, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artiklis 70; |
| --- | --- |

iv)

IV peatükis sätestatakse tauditõrjemeetmeid täiendavad eeskirjad metsloomadel esineva A-kategooria taudi kahtluse ja selle esinemise ametliku kinnitamise korral, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artiklis 70;

| v) | V peatükis sätestatakse tauditõrjemeetmeid täiendavad eeskirjad maismaaloomadel esineva B- ja C-kategooria taudi kahtluse ja selle esinemise ametliku kinnitamise korral, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artiklites 74 ja 77. |
| --- | --- |

v)

V peatükis sätestatakse tauditõrjemeetmeid täiendavad eeskirjad maismaaloomadel esineva B- ja C-kategooria taudi kahtluse ja selle esinemise ametliku kinnitamise korral, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artiklites 74 ja 77.

| b) | III osa hõlmab peetavaid ja looduslikke veeloomi, eelkõige järgmist:






  i) | I peatükis sätestatakse tauditõrjemeetmeid täiendavad eeskirjad veeloomadel esineva A-kategooria taudi kahtluse ja selle esinemise ametliku kinnitamise korral, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artiklites 53, 54, 55, 58 ja 63; |
| --- | --- | --- |

b)

III osa hõlmab peetavaid ja looduslikke veeloomi, eelkõige järgmist:

i)

I peatükis sätestatakse tauditõrjemeetmeid täiendavad eeskirjad veeloomadel esineva A-kategooria taudi kahtluse ja selle esinemise ametliku kinnitamise korral, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artiklites 53, 54, 55, 58 ja 63;

| ii) | II peatükis sätestatakse täiendavad eeskirjad seoses piirangutsoonide kehtestamisega veeloomadel esineva A-kategooria taudi esinemise ametliku kinnitamise korral, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artiklites 64 ja 67; |
| --- | --- |

ii)

II peatükis sätestatakse täiendavad eeskirjad seoses piirangutsoonide kehtestamisega veeloomadel esineva A-kategooria taudi esinemise ametliku kinnitamise korral, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artiklites 64 ja 67;

| iii) | III peatükis sätestatakse tauditõrjemeetmeid täiendavad eeskirjad veeloomadel esineva A-kategooria taudi kahtluse ja selle esinemise ametliku kinnitamise korral, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artiklis 70; |
| --- | --- |

iii)

III peatükis sätestatakse tauditõrjemeetmeid täiendavad eeskirjad veeloomadel esineva A-kategooria taudi kahtluse ja selle esinemise ametliku kinnitamise korral, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artiklis 70;

| iv) | IV peatükis sätestatakse tauditõrjemeetmeid täiendavad eeskirjad veeloomadel esineva B- ja C-kategooria taudi kahtluse ja selle esinemise ametliku kinnitamise korral, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artiklites 74 ja 77. |
| --- | --- |

iv)

IV peatükis sätestatakse tauditõrjemeetmeid täiendavad eeskirjad veeloomadel esineva B- ja C-kategooria taudi kahtluse ja selle esinemise ametliku kinnitamise korral, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artiklites 74 ja 77.

| c) | IV osas on lõppsätted. |
| --- | --- |

c)

IV osas on lõppsätted.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse määruses (EL) 2018/1882 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 (12) I lisas sätestatud mõistete määratlusi, välja arvatud juhul, kui need määratlused hõlmavad käesoleva artikli teises lõigus määratletud mõisteid.

12

Lisaks kasutatakse ka järgmisi mõisteid:

| 1) | „veovahend“ – maantee- või raudteesõiduk, laev või õhusõiduk; |
| --- | --- |

1)

„veovahend“ – maantee- või raudteesõiduk, laev või õhusõiduk;

| 2) | „ööpäevased tibud“ – vähem kui 72 tunni vanused kodulinnud; |
| --- | --- |

2)

„ööpäevased tibud“ – vähem kui 72 tunni vanused kodulinnud;

| 3) | „sperma“ – looma või loomade muutmata, töödeldud või lahjendatud ejakulaat; |
| --- | --- |

3)

„sperma“ – looma või loomade muutmata, töödeldud või lahjendatud ejakulaat;

| 4) | „ootsüüdid“ – ootidogeneesi haploidsed staadiumid, sealhulgas sekundaarsed ootsüüdid ja munarakud; |
| --- | --- |

4)

„ootsüüdid“ – ootidogeneesi haploidsed staadiumid, sealhulgas sekundaarsed ootsüüdid ja munarakud;

| 5) | „embrüo“ – looma varajane arenemisjärk, mil seda on võimalik siirdada vastuvõtvasse emaslooma; |
| --- | --- |

5)

„embrüo“ – looma varajane arenemisjärk, mil seda on võimalik siirdada vastuvõtvasse emaslooma;

| 6) | „värske liha“ – liha, hakkliha ja lihavalmistised, sealhulgas vaakumpakendatud või kontrollitud rõhu all pakendatud, mis ei ole läbinud muud töötlust peale jahutamise, külmutamise või kiirkülmutamise; |
| --- | --- |

6)

„värske liha“ – liha, hakkliha ja lihavalmistised, sealhulgas vaakumpakendatud või kontrollitud rõhu all pakendatud, mis ei ole läbinud muud töötlust peale jahutamise, külmutamise või kiirkülmutamise;

| 7) | „kabilooma rümp“ – tapetud või surmatud kabilooma kogu keha pärast:






  — | veretustamist, kui tegemist on tapetud loomadega; |
| --- | --- | --- |

7)

„kabilooma rümp“ – tapetud või surmatud kabilooma kogu keha pärast:

—

veretustamist, kui tegemist on tapetud loomadega;

| — | siseelundite eemaldamist; |
| --- | --- |

—

siseelundite eemaldamist;

| — | jäsemete eemaldamist randme ja pöiapära juurest; |
| --- | --- |

—

jäsemete eemaldamist randme ja pöiapära juurest;

| — | saba, udara, pea ja naha eemaldamist, välja arvatud sigade puhul. |
| --- | --- |

—

saba, udara, pea ja naha eemaldamist, välja arvatud sigade puhul.

| 8) | „rups“ – muu värske liha kui punktis 7 määratletud rümbaliha, isegi kui see jääb loomulikult ühendatuks rümbaga; |
| --- | --- |

8)

„rups“ – muu värske liha kui punktis 7 määratletud rümbaliha, isegi kui see jääb loomulikult ühendatuks rümbaga;

| 9) | „lihatooted“ – liha töötlemise saadused, sealhulgas töödeldud maod, põied, sooled, sulatatud rasvad, lihaekstraktid ja veretooted, või selliste töödeldud toodete edasise töötlemise saadused, mille lõikepind näitab, et tootel puuduvad värskele lihale iseloomulikud omadused; |
| --- | --- |

9)

„lihatooted“ – liha töötlemise saadused, sealhulgas töödeldud maod, põied, sooled, sulatatud rasvad, lihaekstraktid ja veretooted, või selliste töödeldud toodete edasise töötlemise saadused, mille lõikepind näitab, et tootel puuduvad värskele lihale iseloomulikud omadused;

| 10) | „kestad“ – põied ja sooled, mida on pärast puhastamist töödeldud koe kaapimise, rasvatustamise ja pesemise teel ning mida on pärast soolamist kuivatatud; |
| --- | --- |

10)

„kestad“ – põied ja sooled, mida on pärast puhastamist töödeldud koe kaapimise, rasvatustamise ja pesemise teel ning mida on pärast soolamist kuivatatud;

| 11) | „ternespiim“ – peetava looma piimanäärmetest kuni viis päeva pärast poegimist erituv vedelik, milles on palju antikehi ja mineraalaineid ning mille eritumine eelneb toorpiima tootmisele; |
| --- | --- |

11)

„ternespiim“ – peetava looma piimanäärmetest kuni viis päeva pärast poegimist erituv vedelik, milles on palju antikehi ja mineraalaineid ning mille eritumine eelneb toorpiima tootmisele;

| 12) | „ternespiimatooted“ – ternespiima töötlemise saadused või selliste töödeldud toodete edasise töötlemise saadused; |
| --- | --- |

12)

„ternespiimatooted“ – ternespiima töötlemise saadused või selliste töödeldud toodete edasise töötlemise saadused;

| 13) | „ohutu kaup“ – kaup, mis võib liikuda ilma konkreetselt teatava loetellu kantud taudi vastu suunatud riskimaandamismeetmete võtmiseta olenemata päritoluliikmesriigi või -tsooni staatusest selle taudi suhtes; |
| --- | --- |

13)

„ohutu kaup“ – kaup, mis võib liikuda ilma konkreetselt teatava loetellu kantud taudi vastu suunatud riskimaandamismeetmete võtmiseta olenemata päritoluliikmesriigi või -tsooni staatusest selle taudi suhtes;

| 14) | „tarneahel“ – integreeritud tootmisahel, millel on loetellu kantud taudide suhtes ühine tervisestaatus ning mis koosneb koostöövõrgust, kuhu kuuluvad pädeva asutuse poolt artikli 45 tähenduses heaks kiidetud spetsialiseerunud ettevõtted, mille vahel loomi tootmistsükli lõpetamiseks veetakse; |
| --- | --- |

14)

„tarneahel“ – integreeritud tootmisahel, millel on loetellu kantud taudide suhtes ühine tervisestaatus ning mis koosneb koostöövõrgust, kuhu kuuluvad pädeva asutuse poolt artikli 45 tähenduses heaks kiidetud spetsialiseerunud ettevõtted, mille vahel loomi tootmistsükli lõpetamiseks veetakse;

| 15) | „nakatunud tsoon“ – tsoon, milles võib kohaldada peetavate ja metsloomade või toodete veo piiranguid ning muid tauditõrje- ja bioturvameetmeid, et tõkestada A-kategooria taudi levikut taudi esinemise ametliku kinnitamise korral metsloomadel. |
| --- | --- |

15)

„nakatunud tsoon“ – tsoon, milles võib kohaldada peetavate ja metsloomade või toodete veo piiranguid ning muid tauditõrje- ja bioturvameetmeid, et tõkestada A-kategooria taudi levikut taudi esinemise ametliku kinnitamise korral metsloomadel.

Artikkel 3

Kliinilised läbivaatused, proovivõtukord ja diagnostikameetodid

1.   Kui käesoleva määruse kohaselt on A-kategooria taudi esinemise kinnitamiseks või välistamiseks nõutud loomade kliinilist läbivaatust, tagab pädev asutus, et:

| a) | loomade valimi moodustamine kliiniliseks läbivaatuseks toimub kooskõlas järgmisega:






  i) | maismaaloomade puhul I lisa punktiga A.1 ning |
| --- | --- | --- |

a)

loomade valimi moodustamine kliiniliseks läbivaatuseks toimub kooskõlas järgmisega:

i)

maismaaloomade puhul I lisa punktiga A.1 ning

| ii) | veeloomade puhul XII lisa punktiga 1; |
| --- | --- |

ii)

veeloomade puhul XII lisa punktiga 1;

| b) | kliiniline läbivaatus hõlmab:






  i) | ettevõtte loomatervisestaatuse esialgset üldist hindamist, mis hõlmab kõiki ettevõttes peetavaid loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi, ning |
| --- | --- | --- |

b)

kliiniline läbivaatus hõlmab:

i)

ettevõtte loomatervisestaatuse esialgset üldist hindamist, mis hõlmab kõiki ettevõttes peetavaid loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi, ning

| ii) | punktis a osutatud valimisse võetud loomade individuaalset läbivaatamist. |
| --- | --- |

ii)

punktis a osutatud valimisse võetud loomade individuaalset läbivaatamist.

2.   Kui käesoleva määruse kohaselt on A-kategooria taudi esinemise kinnitamiseks või välistamiseks nõutud laboriuuringuid, tagab pädev asutus et:

| a) | loomadelt proovide võtmine laboriuuringu jaoks toimub kooskõlas järgmisega:






  i) | maismaaloomade puhul I lisa punktiga A.2 ning |
| --- | --- | --- |

a)

loomadelt proovide võtmine laboriuuringu jaoks toimub kooskõlas järgmisega:

i)

maismaaloomade puhul I lisa punktiga A.2 ning

| ii) | veeloomade puhul XII lisa punkti 1 alapunktidega b, c, d ja e; |
| --- | --- |

ii)

veeloomade puhul XII lisa punkti 1 alapunktidega b, c, d ja e;

| b) | laboriuuringute diagnostikameetodid vastavad nõuetele, mis on sätestatud:






  i) | maismaaloomade puhul I lisa punktis B ning |
| --- | --- | --- |

b)

laboriuuringute diagnostikameetodid vastavad nõuetele, mis on sätestatud:

i)

maismaaloomade puhul I lisa punktis B ning

| ii) | veeloomade puhul XII lisa punktiga 2; |
| --- | --- |

ii)

veeloomade puhul XII lisa punktiga 2;

| c) | proovid saadetakse:






  i) | viivitamata ametlikku laborisse, mis on määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/625 (13) artikli 37 kohaselt; |
| --- | --- | --- |

c)

proovid saadetakse:

i)

viivitamata ametlikku laborisse, mis on määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/625 (13) artikli 37 kohaselt;

| ii) | maismaaloomade puhul I lisa punkti C ja veeloomade puhul XII lisa punkti 1 alapunkti f kohaselt ning |
| --- | --- |

ii)

maismaaloomade puhul I lisa punkti C ja veeloomade puhul XII lisa punkti 1 alapunkti f kohaselt ning

| iii) | järgides pädeva asutuse ja labori muid juhtnööre bioturva- ja bioohutustingimuste kohta, et tõkestada A-kategooria taudi tekitajate levikut; |
| --- | --- |

iii)

järgides pädeva asutuse ja labori muid juhtnööre bioturva- ja bioohutustingimuste kohta, et tõkestada A-kategooria taudi tekitajate levikut;

| d) | peetavate loomade korral:






  i) | koostatakse kõikide ettevõttes peetavate loomade ning nende liikide ja kategooriate loend; kodulindude ja vesiviljelusloomade puhul võib loomade arv olla ligikaudne, ning |
| --- | --- | --- |

d)

peetavate loomade korral:

i)

koostatakse kõikide ettevõttes peetavate loomade ning nende liikide ja kategooriate loend; kodulindude ja vesiviljelusloomade puhul võib loomade arv olla ligikaudne, ning

| ii) | registreeritakse iga sellise loetellu kantud liikidesse kuuluva looma identifitseerimismärk, kellelt proov võeti, või kodulindude ja vesiviljelusloomade korral partii number. |
| --- | --- |

ii)

registreeritakse iga sellise loetellu kantud liikidesse kuuluva looma identifitseerimismärk, kellelt proov võeti, või kodulindude ja vesiviljelusloomade korral partii number.

Artikkel 4

Situatsiooniplaanid

Pädev asutus rakendab käesolevas määruses sätestatud meetmeid määruse (EL) 2016/429 artiklis 43 osutatud situatsiooniplaani kohaselt.

II OSA

MAISMAALOOMAD

I PEATÜKK

Tauditõrjemeetmed peetavatel maismaaloomadel esinevate A-kategooria taudide korral

1. jagu

Esialgsed tauditõrjemeetmed peetavatel loomadel esineva A-kategooria taudi kahtluse korral

Artikkel 5

Ettevõtjate kohustused ettevõttes peetavatel loomadel esineva A-kategooria taudi kahtluse korral

Peetavatel loomadel esineva A-kategooria taudi kahtluse korral võtavad ettevõtjad järgmised tauditõrjemeetmed, et tõkestada A-kategooria taudi levikut nende vastutusel olevatelt tabandunud loomadelt ja nende vastutusalasse kuuluvatest ettevõtetest teistele, tabandumata loomadele või inimestele, kuni pädev asutus välistab A-kategooria taudi esinemise:

| a) | isoleerivad kõik A-kategooria taudi kahtlusega loomad; |
| --- | --- |

a)

isoleerivad kõik A-kategooria taudi kahtlusega loomad;

| b) | hoiavad tehniliste ja praktiliste võimaluste piires sõnniku, sealhulgas allapanu ja kasutatud allapanu, ning iga toote, materjali või aine, mis on tõenäoliselt A-kategooria taudiga saastunud ja võib seda tõenäoliselt levitada, isoleeritult ning putukate ja näriliste, loetellu kandmata liikidesse kuuluvate peetavate loomade ja metsloomade eest kaitstult; |
| --- | --- |

b)

hoiavad tehniliste ja praktiliste võimaluste piires sõnniku, sealhulgas allapanu ja kasutatud allapanu, ning iga toote, materjali või aine, mis on tõenäoliselt A-kategooria taudiga saastunud ja võib seda tõenäoliselt levitada, isoleeritult ning putukate ja näriliste, loetellu kandmata liikidesse kuuluvate peetavate loomade ja metsloomade eest kaitstult;

| c) | rakendavad asjakohaseid täiendavaid bioturvameetmeid, et vältida A-kategooria taudi leviku riski; |
| --- | --- |

c)

rakendavad asjakohaseid täiendavaid bioturvameetmeid, et vältida A-kategooria taudi leviku riski;

| d) | peatavad loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade kõik veod ettevõttest välja või ettevõttesse; |
| --- | --- |

d)

peatavad loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade kõik veod ettevõttest välja või ettevõttesse;

| e) | hoiavad ära loetellu kandmata liikidesse kuuluvate loomade, toodete, materjalide, ainete, isikute ja veovahendite mitteolulise liikumise ettevõttest välja või ettevõttesse; |
| --- | --- |

e)

hoiavad ära loetellu kandmata liikidesse kuuluvate loomade, toodete, materjalide, ainete, isikute ja veovahendite mitteolulise liikumise ettevõttest välja või ettevõttesse;

| f) | tagavad ettevõtte tootmis-, tervise- ja jälgitavusandmete ajakohastamise; |
| --- | --- |

f)

tagavad ettevõtte tootmis-, tervise- ja jälgitavusandmete ajakohastamise;

| g) | esitavad pädevale asutusele tema nõudmisel asjakohase teabe A-kategooria taudi kohta ning |
| --- | --- |

g)

esitavad pädevale asutusele tema nõudmisel asjakohase teabe A-kategooria taudi kohta ning

| h) | järgivad pädeva asutuse juhtnööre A-kategooria taudi tõrje kohta vastavalt määrusele (EL) 2016/429 ja käesolevale määrusele. |
| --- | --- |

h)

järgivad pädeva asutuse juhtnööre A-kategooria taudi tõrje kohta vastavalt määrusele (EL) 2016/429 ja käesolevale määrusele.

Artikkel 6

Pädeva asutuse poolne uurimine ettevõttes peetavatel loomadel esineva A-kategooria taudi kahtluse korral

1.   Delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 9 lõigete 1, 3 ja 4 kohase ettevõttes peetavatel loomadel esineva A-kategooria taudi kahtluse korral korraldab pädev asutus viivitamata uurimise, et kahtlustatava loetellu kantud taudi esinemine kinnitada või välistada.

2.   Lõikes 1 osutatud uurimise käigus tagab pädev asutus, et veterinaarjärelevalve ametnikud teevad vähemalt järgmist:

| a) | ettevõttes olevate loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade kliinilised läbivaatused ning |
| --- | --- |

a)

ettevõttes olevate loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade kliinilised läbivaatused ning

| b) | proovide võtmine laboriuuringute jaoks. |
| --- | --- |

b)

proovide võtmine laboriuuringute jaoks.

Artikkel 7

Esialgsed piiravad ja bioturvameetmed ettevõttes peetavatel loomadel esineva A-kategooria taudi kahtluse korral

1.   A-kategooria taudi kahtluse korral ettevõttes võtab pädev asutus ettevõtte ametliku järelevalve alla ja kehtestab viivitamata järgmised esialgsed piiravad ja bioturvameetmed, et tõkestada A-kategooria taudi levikut tabandunud loomadelt ja ettevõttest teistele, tabandumata loomadele või inimestele:

| a) | loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade ettevõttesse ja ettevõttest välja liikumise keeld; |
| --- | --- |

a)

loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade ettevõttesse ja ettevõttest välja liikumise keeld;

| b) | loetellu kandmata liikidesse kuuluvate peetavate loomade ettevõttesse ja ettevõttest välja liikumise keeld; |
| --- | --- |

b)

loetellu kandmata liikidesse kuuluvate peetavate loomade ettevõttesse ja ettevõttest välja liikumise keeld;

| c) | iga tõenäoliselt A-kategooria taudiga saastunud või seda tõenäoliselt levitava toote, materjali või aine ettevõttest välja liikumise keeld; |
| --- | --- |

c)

iga tõenäoliselt A-kategooria taudiga saastunud või seda tõenäoliselt levitava toote, materjali või aine ettevõttest välja liikumise keeld;

| d) | loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade isoleerimine ja kaitse metsloomade, loetellu kandmata liikidesse kuuluvate loomade ning vajaduse korral putukate ja näriliste eest; |
| --- | --- |

d)

loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade isoleerimine ja kaitse metsloomade, loetellu kandmata liikidesse kuuluvate loomade ning vajaduse korral putukate ja näriliste eest;

| e) | loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade surmamise keeld, kui pädev asutus ei ole selleks luba andnud, ning |
| --- | --- |

e)

loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade surmamise keeld, kui pädev asutus ei ole selleks luba andnud, ning

| f) | toodete, materjalide, ainete, isikute ja veovahendite ettevõtetesse mitteolulise liikumise keeld. |
| --- | --- |

f)

toodete, materjalide, ainete, isikute ja veovahendite ettevõtetesse mitteolulise liikumise keeld.

2.   Erandina lõike 1 punktidest a, b ja c võib pädev asutus lubada loomade ja toodete liikumist A-kategooria taudi kahtlusega ettevõttest välja, kui riskihindamine on tehtud ja tingimusel et:

| a) | loomade ja toodete liikumine vastab kõikidele taudi leviku vältimiseks vajalikele tingimustele ja bioturvameetmetele; |
| --- | --- |

a)

loomade ja toodete liikumine vastab kõikidele taudi leviku vältimiseks vajalikele tingimustele ja bioturvameetmetele;

| b) | sihtettevõttes ei ole teisi loetellu kantud liikidesse kuuluvaid peetavaid loomi ning |
| --- | --- |

b)

sihtettevõttes ei ole teisi loetellu kantud liikidesse kuuluvaid peetavaid loomi ning

| c) | sihtettevõte ei ole tapamaja. |
| --- | --- |

c)

sihtettevõte ei ole tapamaja.

3.   Lõikes 2 sätestatud erandite tegemise korral võib pädev asutus kehtestada sihtettevõttes lõikes 1 ette nähtud tauditõrjemeetmed.

4.   Kui epidemioloogiline olukord seda nõuab, võib pädev asutus anda artikli 12 lõigete 1 ja 2 kohaselt korralduse surmata ennetavalt A-kategooria taudi kahtlusega ettevõttes peetavad loetellu kantud liikidesse kuuluvad loomad.

5.   Kõik loomsed kõrvalsaadused, mis on saadud surnud loomadelt, kes on surnud või surmatud ettevõttes, kus kahtlustatakse A-kategooria taudi, töödeldakse või kõrvaldatakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt, et tagada kahtlustatava taudi tekitaja inaktiveerimine ja tõkestada taudi levikut tabandumata loomadele või inimestele.

Artikkel 8

Loend ja andmete analüüs ettevõttes peetavatel loomadel esineva A-kategooria taudi kahtluse korral

1.   A-kategooria taudi kahtluse korral annab pädev asutus korralduse ja kontrollib, et A-kategooria taudi kahtlusega ettevõtete käitajad koostavad viivitamata ja hoiavad ajakohasena loendi, mis sisaldab järgmist:

| a) | ettevõttes peetavate loomade liigid, kategooriad ja arv; kodulindude puhul võib loomade arv olla ligikaudne; |
| --- | --- |

a)

ettevõttes peetavate loomade liigid, kategooriad ja arv; kodulindude puhul võib loomade arv olla ligikaudne;

| b) | individuaalne identifitseerimisnumber kõigi sellistesse liikidesse kuuluvate loomade korral, kelle puhul on komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 (14) kohaselt individuaalne identifitseerimine kohustuslik. |
| --- | --- |

b)

individuaalne identifitseerimisnumber kõigi sellistesse liikidesse kuuluvate loomade korral, kelle puhul on komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 (14) kohaselt individuaalne identifitseerimine kohustuslik.

| c) | nende loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade liigid, kategooriad ja arv, kes on ettevõttes sündinud, surnud, olnud A-kategooria taudi tunnustega või tõenäoliselt sellesse nakatunud või sellega saastunud; |
| --- | --- |

c)

nende loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade liigid, kategooriad ja arv, kes on ettevõttes sündinud, surnud, olnud A-kategooria taudi tunnustega või tõenäoliselt sellesse nakatunud või sellega saastunud;

| d) | iga ettevõttes leiduv toode, materjal või aine, mis on tõenäoliselt asjakohase A-kategooria taudiga saastunud või võib seda levitada, ning |
| --- | --- |

d)

iga ettevõttes leiduv toode, materjal või aine, mis on tõenäoliselt asjakohase A-kategooria taudiga saastunud või võib seda levitada, ning

| e) | kui see on asjakohane, siis kõik kohad, mis tõenäoliselt võimaldavad asjakohase A-kategooria taudi siirutajate ellujäämist ettevõttes. |
| --- | --- |

e)

kui see on asjakohane, siis kõik kohad, mis tõenäoliselt võimaldavad asjakohase A-kategooria taudi siirutajate ellujäämist ettevõttes.

2.   Kui ettevõte koosneb mitmest epidemioloogilisest üksusest, esitatakse lõikes 1 loetletud teave iga epidemioloogilise üksuse kohta.

3.   Määruse (EL) 2016/429 artiklis 57 osutatud epidemioloogilise uuringu raames analüüsib pädev asutus vähemalt järgmisi A-kategooria taudi kahtlusega ettevõtte andmeid:

| a) | lõikes 1 osutatud loend; |
| --- | --- |

a)

lõikes 1 osutatud loend;

| b) | loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade päritolu andmed ning ettevõttesse saabumise ja sealt lahkumise kuupäev; |
| --- | --- |

b)

loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade päritolu andmed ning ettevõttesse saabumise ja sealt lahkumise kuupäev;

| c) | muude asjakohaste vedude sihtkoha andmed ning ettevõttesse saabumise ja sealt lahkumise kuupäev; |
| --- | --- |

c)

muude asjakohaste vedude sihtkoha andmed ning ettevõttesse saabumise ja sealt lahkumise kuupäev;

| d) | tootmisandmed ning |
| --- | --- |

d)

tootmisandmed ning

| e) | ettevõttesse tehtud kontrollkäikude andmed, kui need on kättesaadavad. |
| --- | --- |

e)

ettevõttesse tehtud kontrollkäikude andmed, kui need on kättesaadavad.

4.   Lõikes 3 osutatud andmete analüüs hõlmab vähemalt järelevalveperioodi, mis on II lisas asjaomase taudi suhtes kindlaks määratud ja mida arvutatakse tagasiulatuvalt alates kahtlusest teatamise kuupäevast.

Artikkel 9

Ajutised piirangutsoonid ettevõttes peetavatel loomadel esineva A-kategooria taudi kahtluse korral

1.   Ettevõttes peetavatel loomadel esineva A-kategooria taudi kahtluse korral võib pädev asutus kehtestada ajutise piirangutsooni, võttes arvesse järgmisi asjaolusid:

| a) | ettevõtte asukoht loetellu kantud liikidesse kuuluvate A-kategooria taudi kahtlusega peetavate loomade suure tihedusega piirkonnas; |
| --- | --- |

a)

ettevõtte asukoht loetellu kantud liikidesse kuuluvate A-kategooria taudi kahtlusega peetavate loomade suure tihedusega piirkonnas;

| b) | loetellu kantud liikidesse kuuluvate A-kategooria taudi kahtlusega peetavate loomadega kokku puutuvate loomade või isikute liikumine; |
| --- | --- |

b)

loetellu kantud liikidesse kuuluvate A-kategooria taudi kahtlusega peetavate loomadega kokku puutuvate loomade või isikute liikumine;

| c) | A-kategooria taudi esinemise kohta artikli 11 kohase kinnituse saamise viibimine; |
| --- | --- |

c)

A-kategooria taudi esinemise kohta artikli 11 kohase kinnituse saamise viibimine;

| d) | ebapiisav teave kahtlustatava A-kategooria taudi võimaliku päritolu ja sissetoomisteede kohta ning |
| --- | --- |

d)

ebapiisav teave kahtlustatava A-kategooria taudi võimaliku päritolu ja sissetoomisteede kohta ning

| e) | taudiprofiil, eelkõige taudi edasikandumise teed ja kiirus ning taudi püsimajäämine loomapopulatsioonis. |
| --- | --- |

e)

taudiprofiil, eelkõige taudi edasikandumise teed ja kiirus ning taudi püsimajäämine loomapopulatsioonis.

2.   Pädev asutus kohaldab ajutises piirangutsoonis asuvates ettevõtetes vähemalt artiklis 7 sätestatud meetmeid.

3.   Pädev asutus võib säilitada ajutise piirangutsooni seni, kuni A-kategooria taudi esinemine ettevõttes, kus seda kahtlustati, on välistatud või kuni see on leidnud kinnitust ja kehtestatakse piirangutsoon vastavalt artiklile 21.

4.   Kui epidemioloogiline olukord seda nõuab, võib pädev asutus anda korralduse, et piirangutsoonides asuvad loetellu kantud liikidesse kuuluvad loomad artikli 12 lõigete 1 ja 2 kohaselt ennetavalt surmataks või tapetaks.

Artikkel 10

Meetmed, mida tuleb kohaldada A-kategooria taudi kahtluse korral toidu- ja söödakäitlemisettevõtetes, piiripunktides, loomseid kõrvalsaadusi käitlevates ettevõtetes või muudes asjakohastes kohtades, sealhulgas veovahendites

1.   Delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 9 lõigete 1, 3 ja 4 kohase A-kategooria taudi kahtluse korral toidu- ja söödakäitlemisettevõtetes, piiripunktides, loomseid kõrvalsaadusi käitlevates ettevõtetes või muudes asjakohastes kohtades, sealhulgas veovahendites, kohaldab pädev asutus:

| a) | artiklite 5–9 asjakohaseid sätteid ning |
| --- | --- |

a)

artiklite 5–9 asjakohaseid sätteid ning

| b) | vajaduse korral täiendavaid meetmeid, mida on kohandatud konkreetse olukorraga, et tõkestada A-kategooria taudi levikut tabandumata loomadele või inimestele. |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral täiendavaid meetmeid, mida on kohandatud konkreetse olukorraga, et tõkestada A-kategooria taudi levikut tabandumata loomadele või inimestele.

2.   Pädev asutus kohaldab artiklite 5–9 sätteid ka lõikes 1 osutatud ettevõtetes ja kohtades olevate loomade või toodete päritoluettevõtetes, mis on nakkuskahtlusega.

2. jagu

Tauditõrjemeetmed peetavatel loomadel A-kategooria taudi esinemise ametlikul kinnitamisel

Artikkel 11

A-kategooria taudi esinemise ametlik kinnitamine peetavatel maismaaloomadel

Pädev asutus kinnitab A-kategooria taudi puhangu peetavatel maismaaloomadel ametlikult, kui juhtum leiab kinnitust delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 9 lõigete 2, 3 ja 4 kohaselt.

Artikkel 12

Tauditõrjemeetmed ettevõttes peetavatel loomadel esineva A-kategooria taudi puhangu ametlikul kinnitamisel

1.   Kui A-kategooria taudi puhang ettevõttes on saanud artikli 11 kohase ametliku kinnituse, annab pädev asutus korralduse kohaldada peale artiklis 7 sätestatud meetmete veterinaarjärelevalve ametnike järelevalve all viivitamata järgmisi tauditõrjemeetmeid:

| a) | kõik tabandunud ettevõttes peetavad loetellu kantud liikidesse kuuluvad loomad surmatakse niipea kui võimalik ettevõttes kohapeal sellisel viisil, et surmamise ajal ja järel välditakse asjakohase A-kategooria taudi tekitaja levimise riski; |
| --- | --- |

a)

kõik tabandunud ettevõttes peetavad loetellu kantud liikidesse kuuluvad loomad surmatakse niipea kui võimalik ettevõttes kohapeal sellisel viisil, et surmamise ajal ja järel välditakse asjakohase A-kategooria taudi tekitaja levimise riski;

| b) | võetakse kõik asjakohased ja vajalikud bioturvameetmed, et vältida A-kategooria taudi võimalikku levimist tabandumata peetavatele või metsloomadele või inimestele; |
| --- | --- |

b)

võetakse kõik asjakohased ja vajalikud bioturvameetmed, et vältida A-kategooria taudi võimalikku levimist tabandumata peetavatele või metsloomadele või inimestele;

| c) | surnud või käesoleva lõike punkti a kohaselt surmatud loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade korjused või nende osad kõrvaldatakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt; |
| --- | --- |

c)

surnud või käesoleva lõike punkti a kohaselt surmatud loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade korjused või nende osad kõrvaldatakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt;

| d) | kõik ettevõttes olevad potentsiaalselt saastunud tooted, materjalid ja ained isoleeritakse, kuni:






  i) | need kõrvaldatakse või töödeldakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt, kui tegemist on loomsete kõrvalsaadustega (sh need, mis on saadud surmamise tulemusel, ning loomsed saadused ja loomne paljundusmaterjal); |
| --- | --- | --- |

d)

kõik ettevõttes olevad potentsiaalselt saastunud tooted, materjalid ja ained isoleeritakse, kuni:

i)

need kõrvaldatakse või töödeldakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt, kui tegemist on loomsete kõrvalsaadustega (sh need, mis on saadud surmamise tulemusel, ning loomsed saadused ja loomne paljundusmaterjal);

| ii) | lõpetatakse artikli 15 kohaste puhastus- ja desinfitseerimismeetmete rakendamine, kui tegemist on puhastamiseks ja desinfitseerimiseks sobilike muude materjalide ja ainetega; |
| --- | --- |

ii)

lõpetatakse artikli 15 kohaste puhastus- ja desinfitseerimismeetmete rakendamine, kui tegemist on puhastamiseks ja desinfitseerimiseks sobilike muude materjalide ja ainetega;

| iii) | kõrvaldamine lõpetatakse veterinaarjärelevalve ametnike järelevalve all, kui tegemist on sööda ning muude puhastamiseks ja desinfitseerimiseks sobimatute materjalidega. |
| --- | --- |

iii)

kõrvaldamine lõpetatakse veterinaarjärelevalve ametnike järelevalve all, kui tegemist on sööda ning muude puhastamiseks ja desinfitseerimiseks sobimatute materjalidega.

2.   Pädev asutus annab korralduse ja teeb järelevalvet, et:

| a) | lõike 1 punktis c ja lõike 1 punkti d alapunktis i osutatud loomsete kõrvalsaaduste vedu tabandunud ettevõttest vastab määrusele (EÜ) nr 1069/2009; |
| --- | --- |

a)

lõike 1 punktis c ja lõike 1 punkti d alapunktis i osutatud loomsete kõrvalsaaduste vedu tabandunud ettevõttest vastab määrusele (EÜ) nr 1069/2009;

| b) | lõike 1 punkti d alapunktis iii osutatud materjalide või ainete vedu tabandunud ettevõttest vastab tema juhtnööridele bioturva- ja bioohutustingimuste kohta, et tõkestada A-kategooria taudi tekitaja levikut. |
| --- | --- |

b)

lõike 1 punkti d alapunktis iii osutatud materjalide või ainete vedu tabandunud ettevõttest vastab tema juhtnööridele bioturva- ja bioohutustingimuste kohta, et tõkestada A-kategooria taudi tekitaja levikut.

3.   Pädev asutus võtab loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt peetavatelt loomadelt enne nende surmamist või surma või selle ajal laboriuuringute jaoks proovid määruse (EL) 2016/429 artiklis 57 osutatud epidemioloogilise uuringu eesmärgil.

4.   Erandina lõike 1 punktist a võib pädev asutus pärast riskihindamist ja võttes arvesse muude riskimaandamismeetmete kohaldamise võimalust otsustada:

| a) | anda korralduse surmata loetellu kantud liikidesse kuuluvad peetavad loomad lähimas sobivas kohas sellisel viisil, et surmamise ja veo ajal välditakse A-kategooria taudi levimise riski, või |
| --- | --- |

a)

anda korralduse surmata loetellu kantud liikidesse kuuluvad peetavad loomad lähimas sobivas kohas sellisel viisil, et surmamise ja veo ajal välditakse A-kategooria taudi levimise riski, või

| b) | lükata loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade surmamine edasi, tingimusel et nende loomade suhtes kohaldatakse erakorralist vaktsineerimist, nagu on ette nähtud määruse (EL) 2016/429 artiklis 69. |
| --- | --- |

b)

lükata loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade surmamine edasi, tingimusel et nende loomade suhtes kohaldatakse erakorralist vaktsineerimist, nagu on ette nähtud määruse (EL) 2016/429 artiklis 69.

Artikkel 13

Konkreetsed erandid artikli 12 lõike 1 punktist a

1.   A-kategooria taudi puhangu korral ettevõttes, kus loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi peetakse kahes või enamas epidemioloogilises üksuses, võib pädev asutus teha pärast riskihindamist ja vajaduse korral laboriuuringute soodsaid tulemusi artikli 12 lõike 1 punktist a erandi epidemioloogilistele üksustele, kus haiguse esinemine ei ole kinnitust leidnud, tingimusel et:

| a) | määruse (EL) 2016/429 artiklis 57 osutatud epidemioloogilise uuringu käigus ei ole ilmnenud epidemioloogilist seost nende epidemioloogiliste üksuste vahel, kus A-kategooria taud on kinnitust leidnud, ja nende epidemioloogiliste üksuste vahel, kus taud ei ole kinnitust leidnud, et kahtlustada A-kategooria taudi levikut nende vahel, ning |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) 2016/429 artiklis 57 osutatud epidemioloogilise uuringu käigus ei ole ilmnenud epidemioloogilist seost nende epidemioloogiliste üksuste vahel, kus A-kategooria taud on kinnitust leidnud, ja nende epidemioloogiliste üksuste vahel, kus taud ei ole kinnitust leidnud, et kahtlustada A-kategooria taudi levikut nende vahel, ning

| b) | pädev asutus on kindlaks teinud, et vähemalt järelevalveperioodil, mis on II lisas asjaomase taudi suhtes sätestatud, enne A-kategooria taudi kinnitamist, hoiti epidemioloogilisi üksusi, milles taud ei ole kinnitust leidnud, täiesti eraldi ja nendega tegelesid teised töötajad. |
| --- | --- |

b)

pädev asutus on kindlaks teinud, et vähemalt järelevalveperioodil, mis on II lisas asjaomase taudi suhtes sätestatud, enne A-kategooria taudi kinnitamist, hoiti epidemioloogilisi üksusi, milles taud ei ole kinnitust leidnud, täiesti eraldi ja nendega tegelesid teised töötajad.

2.   Pädev asutus võib teha järgmistele loomade kategooriatele artikli 12 lõike 1 punktist a erandi, kui lõike 3 tingimused on täidetud:

| a) | kinnises ettevõttes peetavad loomad; |
| --- | --- |

a)

kinnises ettevõttes peetavad loomad;

| b) | teaduslikel eesmärkidel või kaitstud või ohustatud liikide säilitamisega seotud eesmärkidel peetavad loomad; |
| --- | --- |

b)

teaduslikel eesmärkidel või kaitstud või ohustatud liikide säilitamisega seotud eesmärkidel peetavad loomad;

| c) | eelnevalt ametlikult haruldase tõuna registreeritud loomad ning |
| --- | --- |

c)

eelnevalt ametlikult haruldase tõuna registreeritud loomad ning

| d) | nõuetekohaselt põhjendatud suure geneetilise, kultuurilise või haridusliku väärtusega loomad. |
| --- | --- |

d)

nõuetekohaselt põhjendatud suure geneetilise, kultuurilise või haridusliku väärtusega loomad.

3.   Pädev asutus tagab, et lõikes 2 sätestatud erandi tegemisel on täidetud järgmised tingimused:

| a) | pädev asutus on hinnanud sellise erandi tegemise mõju, eelkõige mõju asjaomase liikmesriigi ja naaberriikide loomatervisestaatusele, ja selle hindamise tulemused näitavad, et loomatervisestaatus ei ole ohus; |
| --- | --- |

a)

pädev asutus on hinnanud sellise erandi tegemise mõju, eelkõige mõju asjaomase liikmesriigi ja naaberriikide loomatervisestaatusele, ja selle hindamise tulemused näitavad, et loomatervisestaatus ei ole ohus;

| b) | kohaldatakse asjakohaseid bioturvameetmeid, et vältida A-kategooria taudi leviku riski tabandumata peetavatele loomadele või metsloomadele või inimestele, võttes arvesse:






  i) | taudiprofiili ning |
| --- | --- | --- |

b)

kohaldatakse asjakohaseid bioturvameetmeid, et vältida A-kategooria taudi leviku riski tabandumata peetavatele loomadele või metsloomadele või inimestele, võttes arvesse:

i)

taudiprofiili ning

| ii) | tabandunud loomaliiki; |
| --- | --- |

ii)

tabandunud loomaliiki;

| c) | loomade suhtes kohaldatakse asjakohast isoleerimist ja kliinilist järelevalvet, sealhulgas laboriuuringuid, kuni pädev asutus saab tagada, et loomad ei kujuta endast riski A-kategooria taudi levitajana. |
| --- | --- |

c)

loomade suhtes kohaldatakse asjakohast isoleerimist ja kliinilist järelevalvet, sealhulgas laboriuuringuid, kuni pädev asutus saab tagada, et loomad ei kujuta endast riski A-kategooria taudi levitajana.

4.   Pädev asutus võib teha konkreetse erandi artikli 12 lõike 1 punktist a hobuslastele, keda peetakse ettevõtetes, kus III lisas sätestatud tingimustel on leidnud kinnitust kõnealuses lisas osutatud A-kategooria taudi puhang.

Artikkel 14

Täiendavad tauditõrjemeetmed ettevõttes peetavatel maismaaloomadel esineva A-kategooria taudi puhangu korral

1.   Pädev asutus võib lisaks artiklis 12 sätestatud meetmetele kehtestada loetellu kandmata liikidesse kuuluvate peetavate loomade ja loetellu kantud liikidesse kuuluvate metsloomade suhtes proovivõtutoimingud, tuginedes määruse (EL) 2016/429 artiklis 57 osutatud epidemioloogilise uuringu käigus saadud teabele.

2.   Pädev asutus võib pärast asjaomase A-kategooria taudi edasise leviku riski hindamist ja võttes arvesse muude riskimaandamismeetmete kohaldamise võimalust anda korralduse, et loetellu kandmata liikidesse kuuluvad peetavad loomad ja metsloomad surmataks sellisel viisil, et välditakse A-kategooria taudi levimise riski surmamisel, veol ja kuni surnud loomade tervete korjuste või nende osade kõrvaldamiseni.

Artikkel 15

Esialgne puhastamine ja desinfitseerimine ning putuka- ja närilisetõrje tabandunud ettevõttes

1.   Kohe pärast artiklis 12 ja asjakohastel juhtudel pärast artiklis 14 sätestatud meetmete rakendamise lõpetamist annab pädev asutus korralduse ja valvab selle järele, et tabandunud ettevõttes võetaks ette esialgne puhastamine ja desinfitseerimine ning asjakohastel juhtudel putuka- ja närilisetõrje, et vältida A-kategooria taudi levikut.

2.   Lõikes 1 osutatud esialgne puhastamine, desinfitseerimine ja tõrje tehakse

| a) | IV lisa punktides A ja B kindlaks määratud menetluste kohaselt, kasutades sobivaid biotsiide, et tagada asjakohase A-kategooria taudi tekitaja hävitamine, ning |
| --- | --- |

a)

IV lisa punktides A ja B kindlaks määratud menetluste kohaselt, kasutades sobivaid biotsiide, et tagada asjakohase A-kategooria taudi tekitaja hävitamine, ning

| b) | asjakohaselt dokumenteeritult. |
| --- | --- |

b)

asjakohaselt dokumenteeritult.

3.   Kui pädev asutus teeb ühe artikli 13 lõigetes 2 ja 4 sätestatud eranditest, annab ta korralduse lõikes 1 osutatud esialgseks puhastamiseks, desinfitseerimiseks ja tõrjeks, kohandades lõike 2 punktis a osutatud korda konkreetsele olukorrale, ilma et see kahjustaks A-kategooria taudi leviku tõkestamist tabandunud loomadelt ning tabandunud ettevõtetest ja kohtadest teistele, tabandumata loomadele või inimestele.

4.   Lisaks lõigetes 1 ja 2 osutatud meetmetele annab pädev asutus korralduse ja valvab selle järele, et veovahendid, mida kasutatakse loomade veoks tabandunud ettevõttesse ja sealt välja, puhastatakse ja desinfitseeritakse nõuetekohaselt ning et asjakohastel juhtudel kohaldatakse nende suhtes meetmeid, mis tagavad putuka- ja närilisetõrje.

Artikkel 16

Esialgse puhastamise ja desinfitseerimise ning siirutajate tõrjega seotud erandid ja erieeskirjad

Pädev asutus võib teha artiklis 15 sätestatud puhastamise ja desinfitseerimise ning putuka- ja närilisetõrje nõudest erandi järgmise puhul:

| a) | tabandunud ettevõttega epidemioloogiliselt seotud karjamaad erimenetluste korral, mis tagavad asjaomase A-kategooria taudi tekitaja tõhusa inaktiveerimise, võttes arvesse taudiprofiili, ettevõtte tüüpi ja ilmastikutingimusi, ning |
| --- | --- |

a)

tabandunud ettevõttega epidemioloogiliselt seotud karjamaad erimenetluste korral, mis tagavad asjaomase A-kategooria taudi tekitaja tõhusa inaktiveerimise, võttes arvesse taudiprofiili, ettevõtte tüüpi ja ilmastikutingimusi, ning

| b) | tabandunud ettevõttest pärit sõnnik, sealhulgas allapanu ja kasutatud allapanu, erimenetluste korral, mis tagavad asjakohase A-kategooria taudi tekitaja tõhusa inaktiveerimise teaduslike tõendite kohaselt. |
| --- | --- |

b)

tabandunud ettevõttest pärit sõnnik, sealhulgas allapanu ja kasutatud allapanu, erimenetluste korral, mis tagavad asjakohase A-kategooria taudi tekitaja tõhusa inaktiveerimise teaduslike tõendite kohaselt.

Artikkel 17

Epidemioloogiliselt seotud ettevõtete ja muude asjakohaste kohtade, sealhulgas veovahendite identifitseerimine

1.   Määruse (EL) 2016/429 artiklis 57 osutatud epidemioloogilise uuringu raames ja kõikide epidemioloogiliselt seotud ettevõtete ja muude asjakohaste kohtade, sealhulgas veovahendite identifitseerimiseks teeb pädev asutus kindlaks, kust on pärit kõik A-kategooria taudi puhangu kinnitusega ettevõttes viibivad peetavad loomad ning asjakohast A-kategooria taudi tõenäoliselt levitavad tooted, materjalid, ained, veovahendid ja inimesed, sealhulgas:

| a) | need, mida lähetatakse ettevõttesse ja ettevõttest välja, ning |
| --- | --- |

a)

need, mida lähetatakse ettevõttesse ja ettevõttest välja, ning

| b) | need, mis on ettevõttega kokku puutunud. |
| --- | --- |

b)

need, mis on ettevõttega kokku puutunud.

2.   Lõikes 1 osutatud päritolu kindlakstegemine hõlmab vähemalt järelevalveperioodi, mis on II lisas asjakohase taudi suhtes kindlaks määratud ja mida arvutatakse tagasiulatuvalt alates kahtlusest teatamise kuupäevast.

3.   Pärast riskihindamist võib pädev asutus lõikes 1 osutatud päritolu kindlakstegemisest välja jätta tooted, mida peetakse ohututeks kaupadeks, nagu on ette nähtud VII lisas.

Artikkel 18

Meetmed, mida tuleb kohaldada epidemioloogiliselt seotud ettevõtetes ja muudes asjakohastes kohtades, sealhulgas veovahendites

1.   Kui artikli 17 lõikes 1 ette nähtud päritolu kindlakstegemine näitab, et loetellu kantud liikidesse kuuluvad loomad lähetati selle artikli lõikes 2 osutatud perioodil tabandunud ettevõttest või tabandunud ettevõttesse, siis pädev asutus:

| a) | korraldab uurimisi ning kehtestab veo siht- või päritoluettevõtetes piiravaid ja bioturvameetmeid vastavalt artiklitele 6, 7 ja 8 või |
| --- | --- |

a)

korraldab uurimisi ning kehtestab veo siht- või päritoluettevõtetes piiravaid ja bioturvameetmeid vastavalt artiklitele 6, 7 ja 8 või

| b) | laiendab artiklis 12 ette nähtud meetmeid viivitamata veo päritolu- või sihtettevõttele, kui on epidemioloogilisi tõendeid taudi levimise kohta sellesse ettevõttesse, sellest ettevõttest või selle ettevõtte kaudu. |
| --- | --- |

b)

laiendab artiklis 12 ette nähtud meetmeid viivitamata veo päritolu- või sihtettevõttele, kui on epidemioloogilisi tõendeid taudi levimise kohta sellesse ettevõttesse, sellest ettevõttest või selle ettevõtte kaudu.

2.   Pädev asutus kohaldab lõikes 1 osutatud meetmeid teistes ettevõtetes ja asjakohastes kohtades, sealhulgas veovahendites, mis on tõenäoliselt saastunud kokkupuute tõttu tabandunud ettevõttest pärit loomade, toodete, materjalide, ainete, isikute või veovahenditega, mis on identifitseeritud artiklis 17 osutatud päritolu kindlakstegemise raames või määruse (EL) 2016/429 artiklis 57 osutatud epidemioloogilise uuringuga saadud muu asjakohase teabe põhjal.

Artikkel 19

Meetmed, mida tuleb kohaldada päritolu kindlakstegemise käigus identifitseeritud toodete suhtes

1.   Pädev asutus annab korralduse ja valvab selle järele, et artiklis 17 osutatud päritolu kindlakstegemise käigus saastununa identifitseeritud sperma, ootsüüdid ja embrüod kõrvaldatakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt.

2.   Pädev asutus annab korralduse käidelda, töödelda või kõrvaldada artiklis 17 osutatud päritolu kindlakstegemise käigus identifitseeritud tooted ja teeb selle üle järelevalvet vähemalt kuni:

| a) | esimese toidutöötlemisettevõtteni, kui tegemist on loomsete saadustega; |
| --- | --- |

a)

esimese toidutöötlemisettevõtteni, kui tegemist on loomsete saadustega;

| b) | haudejaamani või ettevõtteni, kuhu munad koorumiseks saadeti, kui tegemist on veel koorumata haudemunadega, ning |
| --- | --- |

b)

haudejaamani või ettevõtteni, kuhu munad koorumiseks saadeti, kui tegemist on veel koorumata haudemunadega, ning

| c) | esimese töötlemisettevõtteni, kui tegemist on loomsete kõrvalsaaduste, välja arvatud sõnnikuga, või |
| --- | --- |

c)

esimese töötlemisettevõtteni, kui tegemist on loomsete kõrvalsaaduste, välja arvatud sõnnikuga, või

| d) | ladustamiskohani, kui tegemist on sõnniku, sealhulgas allapanu ja kasutatud allapanuga. |
| --- | --- |

d)

ladustamiskohani, kui tegemist on sõnniku, sealhulgas allapanu ja kasutatud allapanuga.

3.   Pädev asutus kehtestab tabandunud ettevõttest pärit haudemunadest artikli 17 lõikes 2 osutatud päritolu kindlakstegemise perioodil koorunud kodulindude suhtes ametliku järelevalve, kusjuures see järelevalve kehtestatakse haudemunade kõikides sihtettevõtetes ja seda tehakse 21 päeva jooksul pärast koorumist.

4.   Pädev asutus annab korralduse ja valvab selle järele, et vedu loomseid kõrvalsaadusi käitlevatest ettevõtetest toimuks määruse (EÜ) nr 1069/2009 sätete kohaselt.

5.   Pädev asutus annab korralduse ja valvab selle järele, et materjalid ja ained, mis on tõenäoliselt asjakohase A-kategooria taudiga saastunud või võivad seda tõenäoliselt levitada, vastaksid tema bioturvalisuse ja bioohutuse tingimustega seotud juhtnööridele, et vältida A-kategooria taudi tekitaja levimist.

Artikkel 20

Meetmed, mida tuleb kohaldada A-kategooria taudi puhangu ametliku kinnitamise korral toidu- ja söödakäitlemisettevõtetes, piirpunktides, loomseid kõrvalsaadusi käitlevates ettevõtetes või muudes asjakohastes kohtades, sealhulgas veovahendites

1.   Taudipuhangu artikli 11 kohase ametliku kinnitamise korral toidu- ja söödakäitlemisettevõtetes, piiripunktides, loomseid kõrvalsaadusi käitlevates ettevõtetes või muudes asjakohastes kohtades, sealhulgas veovahendites, kohaldab pädev asutus:

| a) | artiklite 12–19 asjakohaseid sätteid ning |
| --- | --- |

a)

artiklite 12–19 asjakohaseid sätteid ning

| b) | vajaduse korral täiendavaid meetmeid, mida on kohandatud konkreetse olukorraga, et tõkestada A-kategooria taudi levikut tabandunud loomadelt ning tabandunud ettevõtetest ja kohtadest teistele, tabandumata loomadele või inimestele. |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral täiendavaid meetmeid, mida on kohandatud konkreetse olukorraga, et tõkestada A-kategooria taudi levikut tabandunud loomadelt ning tabandunud ettevõtetest ja kohtadest teistele, tabandumata loomadele või inimestele.

2.   Pädev asutus kohaldab artiklite 12–19 sätteid ka tabandunud loomade või lõikes 1 osutatud ettevõtetes ja kohtades leiduvate toodete päritoluettevõtetes.

II PEATÜKK

Piirangutsoonides rakendatavad peetavatel maismaaloomadel esinevate A-kategooria taudide tõrje meetmed

1. jagu

Piirangutsoonis rakendatavad üldised tauditõrjemeetmed

Artikkel 21

Piirangutsooni kehtestamine

1.   A-kategooria taudi puhangu korral ettevõttes, toidu- ja söödakäitlemisettevõttes, loomseid kõrvalsaadusi käitlevas ettevõttes või muus kohas, sealhulgas veovahendis, kehtestab pädev asutus tabandunud ettevõtte või koha ümber viivitamata piirangutsooni, mis koosneb järgmisest:

| a) | kaitsetsoon, mis põhineb puhangukohast lähtuval miinimumraadiusel, mis on asjaomase A-kategooria taudi jaoks kindlaks määratud V lisas; |
| --- | --- |

a)

kaitsetsoon, mis põhineb puhangukohast lähtuval miinimumraadiusel, mis on asjaomase A-kategooria taudi jaoks kindlaks määratud V lisas;

| b) | järelevalvetsoon, mis põhineb puhangukohast lähtuval miinimumraadiusel, mis on asjaomase A-kategooria taudi jaoks kindlaks määratud V lisas, ning |
| --- | --- |

b)

järelevalvetsoon, mis põhineb puhangukohast lähtuval miinimumraadiusel, mis on asjaomase A-kategooria taudi jaoks kindlaks määratud V lisas, ning

| c) | vajaduse korral määruse (EL) 2016/429 artikli 64 lõikes 1 sätestatud kriteeriumide põhjal täiendavad piirangutsoonid kaitse- ja järelevalvetsooni ümber või naabruses, kui pädev asutus kohaldab järelevalvetsooni suhtes samu käesoleva peatüki 3. jaos sätestatud meetmeid. |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral määruse (EL) 2016/429 artikli 64 lõikes 1 sätestatud kriteeriumide põhjal täiendavad piirangutsoonid kaitse- ja järelevalvetsooni ümber või naabruses, kui pädev asutus kohaldab järelevalvetsooni suhtes samu käesoleva peatüki 3. jaos sätestatud meetmeid.

2.   Pädev asutus kohandab algse piirangutsooni piire, sealhulgas kaitse-, järelevalve- ja täiendavate piirangutsoonide piire, kui kaks või enam piirangutsooni kattuvad A-kategooria taudi täiendavate puhangute tõttu.

3.   Erandina lõikest 1 ja pärast riskihindamist, milles võetakse arvesse taudiprofiili, võib pädev asutus jätta piirangutsooni kehtestamata, kui A-kategooria taudi puhang tekib järgmistes kohtades:

| a) | artikli 13 lõikes 2 osutatud loomi pidavad ettevõtted; |
| --- | --- |

a)

artikli 13 lõikes 2 osutatud loomi pidavad ettevõtted;

| b) | haudejaamad; |
| --- | --- |

b)

haudejaamad;

| c) | toidu- ja söödakäitlemisettevõtted, piiripunktid, loomseid kõrvalsaadusi käitlevad ettevõtted; |
| --- | --- |

c)

toidu- ja söödakäitlemisettevõtted, piiripunktid, loomseid kõrvalsaadusi käitlevad ettevõtted;

| d) | veovahendid; |
| --- | --- |

d)

veovahendid;

| e) | kohad, kus toimub loomade kogumine, ajutine näitus või veterinaarabi osutamine, ning |
| --- | --- |

e)

kohad, kus toimub loomade kogumine, ajutine näitus või veterinaarabi osutamine, ning

| f) | muud kohtad, mis ei ole ettevõtted. |
| --- | --- |

f)

muud kohtad, mis ei ole ettevõtted.

Artikkel 22

Piirangutsoonis kohaldatavad meetmed

1.   Pädev asutus koostab viivitamata ja hoiab ajakohasena piirangutsoonis asuvate loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi pidavate ettevõtete loendi, mis sisaldab iga ettevõtte loomade liike, kategooriaid ja arvu; kodulindude puhul võib loomade arv olla ligikaudne.

2.   Pädev asutus võib taudi leviku tõkestamiseks ja epidemioloogilise teabe või muude tõendite põhjal rakendada piirangutsoonis asuvates ettevõtetes leiduvate loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade ennetavat surmamist vastavalt artikli 12 lõigetele 1 ja 2 või nende tapmist.

3.   Pädev asutus annab korralduse ja valvab selle järele, et loetellu kantud liikidesse kuuluvate surnud mets- ja peetavate loomade tervete korjuste või nende osade kõik liikumised piirangutsoonist välja toimuksid määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaseks töötlemiseks või kõrvaldamiseks selleks otstarbeks heaks kiidetud ettevõttes:

| a) | liikmesriigi territooriumil või |
| --- | --- |

a)

liikmesriigi territooriumil või

| b) | teises liikmesriigis vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 48 lõigetele 1 ja 3, kui surnud loomade terveid korjuseid või nende osi ei ole võimalik heakskiidetud ettevõttes töödelda või kõrvaldada selle liikmesriigi territooriumil, kus puhang tekkis. |
| --- | --- |

b)

teises liikmesriigis vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 48 lõigetele 1 ja 3, kui surnud loomade terveid korjuseid või nende osi ei ole võimalik heakskiidetud ettevõttes töödelda või kõrvaldada selle liikmesriigi territooriumil, kus puhang tekkis.

4.   Pädev asutus kehtestab loomade ja toodete veole läbi piirangutsooni eritingimused, et oleks tagatud selle toimumine:

| a) | piirangutsoonis peatumata või maha laadimata; |
| --- | --- |

a)

piirangutsoonis peatumata või maha laadimata;

| b) | eelistades suuri maanteid või põhiraudteid ning |
| --- | --- |

b)

eelistades suuri maanteid või põhiraudteid ning

| c) | vältides loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi pidavate ettevõtete lähedust. |
| --- | --- |

c)

vältides loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi pidavate ettevõtete lähedust.

5.   Piirangutsoonist pärit ja sealt välja viidavate loomsete kõrvalsaadustega peab kaasas olema veterinaarjärelevalve ametniku väljastatud loomatervise sertifikaat, mis kinnitab, et neid on lubatud piirangutsoonist välja viia tingimustel, mille pädev asutus kehtestab käesoleva peatüki kohaselt.

6.   Pädev asutus võib otsustada, et lõikes 5 osutatud sertifikaati ei väljastata asjaomase liikmesriigi siseseks loomsete kõrvalsaaduste liikumiseks, kui kõnealune asutus leiab, et kasutusel olev alternatiivne süsteem tagab, et selliste saaduste saadetised on jälgitavad ja saadused vastavad sellise liikumise puhul kohaldatavatele loomatervisenõuetele.

7.   Loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi pidavates piirangutsooni ettevõtetes muul eesmärgil kui asjakohase A-kategooria taudi esinemise kinnitamiseks või välistamiseks proovide võtmiseks peab olema pädeva asutuse luba.

Artikkel 23

Erandid piirangutsoonis kohaldatavatest meetmetest

Pädev asutus võib pärast riskihindamist teha käesoleva peatüki piirangutsoonides kohaldatavaid meetmeid käsitlevatest sätetest vajalikus ulatuses erandeid:

| a) | artikli 21 lõike 1 punktis c osutatud täiendavates piirangutsoonides; |
| --- | --- |

a)

artikli 21 lõike 1 punktis c osutatud täiendavates piirangutsoonides;

| b) | kui pädev asutus otsustab kehtestada piirangutsooni juhul, kui A-kategooria taudi puhang tekib artikli 21 lõikes 3 osutatud ettevõtetes ja kohtades; |
| --- | --- |

b)

kui pädev asutus otsustab kehtestada piirangutsooni juhul, kui A-kategooria taudi puhang tekib artikli 21 lõikes 3 osutatud ettevõtetes ja kohtades;

| c) | kui puhang tekib ettevõttes, kus on kuni 50 tehistingimustes peetavat lindu, või |
| --- | --- |

c)

kui puhang tekib ettevõttes, kus on kuni 50 tehistingimustes peetavat lindu, või

| d) | artikli 21 lõikes 3 osutatud ettevõtetes ja kohtades, mis asuvad piirangutsoonis. |
| --- | --- |

d)

artikli 21 lõikes 3 osutatud ettevõtetes ja kohtades, mis asuvad piirangutsoonis.

Artikkel 24

Nõuded loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade ja neist saadud toodete veovahenditele

1.   Pädev asutus tagab, et veovahendid, mida kasutatakse loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade ja neist saadud toodete veoks piirangutsoonis, piirangutsoonist välja ja piirangutsooni kaudu, on:

| a) | konstrueeritud ja hooldatud nii, et välditakse loomade, toodete või loomatervist ohustavate esemete lekkimist või väljapääsu; |
| --- | --- |

a)

konstrueeritud ja hooldatud nii, et välditakse loomade, toodete või loomatervist ohustavate esemete lekkimist või väljapääsu;

| b) | puhastatud ja desinfitseeritud kohe pärast iga loomade, toodete või loomatervist ohustavate esemete vedu ning vajaduse korral hiljem uuesti desinfitseeritud ja igal juhul enne loomade või toodete uut laadimist kuivatatud või kuivada lastud ning |
| --- | --- |

b)

puhastatud ja desinfitseeritud kohe pärast iga loomade, toodete või loomatervist ohustavate esemete vedu ning vajaduse korral hiljem uuesti desinfitseeritud ja igal juhul enne loomade või toodete uut laadimist kuivatatud või kuivada lastud ning

| c) | kui see on asjakohane, on nende suhtes enne vedu kohaldatud putuka- ja närilisetõrjemeetmeid. |
| --- | --- |

c)

kui see on asjakohane, on nende suhtes enne vedu kohaldatud putuka- ja närilisetõrjemeetmeid.

2.   Lõikes 1 osutatud veovahendite puhastamine ja desinfitseerimine toimub:

| a) | pädeva asutuse juhtnööride või kehtestatud menetluste kohaselt, kasutades sobivaid biotsiide, et tagada asjakohase A-kategooria taudi tekitaja hävitamine, ning |
| --- | --- |

a)

pädeva asutuse juhtnööride või kehtestatud menetluste kohaselt, kasutades sobivaid biotsiide, et tagada asjakohase A-kategooria taudi tekitaja hävitamine, ning

| b) | asjakohaselt dokumenteeritult. |
| --- | --- |

b)

asjakohaselt dokumenteeritult.

2. jagu

Kaitsetsoonis rakendatavad tauditõrjemeetmed

Artikkel 25

Meetmed, mida tuleb kohaldada kaitsetsooni ettevõtetes, kus peetakse loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi

1.   Pädev asutus annab viivitamata korralduse, et kaitsetsooni ettevõtetes, kus peetakse loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi, välja arvatud ettevõttes, kus leidis kinnitust A-kategooria taudi esinemine, kohaldataks järgmisi meetmeid:

| a) | loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade pidamine eraldi metsloomadest ja loetellu kandmata liikidesse kuuluvatest loomadest; |
| --- | --- |

a)

loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade pidamine eraldi metsloomadest ja loetellu kandmata liikidesse kuuluvatest loomadest;

| b) | täiendava järelevalve rakendamine, et teha kindlaks A-kategooria taudi edasine levik ettevõtetesse, sealhulgas suurenenud haigestumus või suremus või tootmisnäitajate märkimisväärne halvenemine; sellisest suurenemisest või halvenemisest teatatakse viivitamata pädevale asutusele; |
| --- | --- |

b)

täiendava järelevalve rakendamine, et teha kindlaks A-kategooria taudi edasine levik ettevõtetesse, sealhulgas suurenenud haigestumus või suremus või tootmisnäitajate märkimisväärne halvenemine; sellisest suurenemisest või halvenemisest teatatakse viivitamata pädevale asutusele;

| c) | kui see on asjakohane, asjakohaste meetmete rakendamine putuka- ja närilise- ning muude siirutajate tõrjeks ettevõttes ja selle ümber; |
| --- | --- |

c)

kui see on asjakohane, asjakohaste meetmete rakendamine putuka- ja närilise- ning muude siirutajate tõrjeks ettevõttes ja selle ümber;

| d) | asjakohaste desinfitseerimisvahendite kasutamine ettevõtte sisse- ja väljapääsude juures; |
| --- | --- |

d)

asjakohaste desinfitseerimisvahendite kasutamine ettevõtte sisse- ja väljapääsude juures;

| e) | asjakohaste bioturvanõuete kohaldamine kõikide isikute suhtes, kes puutuvad kokku ettevõttesse sisenevate või sealt väljuvate loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomadega, ning veovahendite suhtes, et vältida asjakohase A-kategooria taudi leviku riski; |
| --- | --- |

e)

asjakohaste bioturvanõuete kohaldamine kõikide isikute suhtes, kes puutuvad kokku ettevõttesse sisenevate või sealt väljuvate loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomadega, ning veovahendite suhtes, et vältida asjakohase A-kategooria taudi leviku riski;

| f) | kõikide ettevõtet külastavate isikute registri pidamine ja ajakohastamine, et hõlbustada taudijärelevalvet ja -tõrjet, ning teha see pädevale asutusele tema nõudmisel kättesaadavaks; |
| --- | --- |

f)

kõikide ettevõtet külastavate isikute registri pidamine ja ajakohastamine, et hõlbustada taudijärelevalvet ja -tõrjet, ning teha see pädevale asutusele tema nõudmisel kättesaadavaks;

| g) | loetellu kantud liikidesse kuuluvate surnud või surmatud peetavate loomade tervete korjuste või nende osade kõrvaldamine artikli 22 lõike 3 kohaselt. |
| --- | --- |

g)

loetellu kantud liikidesse kuuluvate surnud või surmatud peetavate loomade tervete korjuste või nende osade kõrvaldamine artikli 22 lõike 3 kohaselt.

2.   Erandina lõike 1 punktist f ei ole külastajate register nõutav ettevõtetes, kus peetakse artikli 13 lõikes 2 osutatud loomi, kui külastajatel ei ole juurdepääsu aladele, kus loomi peetakse.

Artikkel 26

Veterinaarjärelevalve ametnike kontrollkäigud kaitsetsooni ettevõtetesse

1.   Pädev asutus tagab, et veterinaarjärelevalve ametnikud teevad pärast A-kategooria taudi puhangu ametlikku kinnitamist niipea kui võimalik ja põhjendamatu viivituseta kõikidesse artiklis 25 osutatud ettevõtetesse vähemalt ühe kontrollkäigu.

2.   Lõikes 1 osutatud kontrollkäikude käigus teevad veterinaarjärelevalve ametnikud vähemalt järgmist:

| a) | dokumentide kontroll, sealhulgas tootmis-, tervise- ja jälgitavusandmete analüüs; |
| --- | --- |

a)

dokumentide kontroll, sealhulgas tootmis-, tervise- ja jälgitavusandmete analüüs;

| b) | asjaomase A-kategooria taudi sissetoomise või levimise vältimiseks artikli 25 kohaselt kohaldatavate meetmete rakendamise kontroll; |
| --- | --- |

b)

asjaomase A-kategooria taudi sissetoomise või levimise vältimiseks artikli 25 kohaselt kohaldatavate meetmete rakendamise kontroll;

| c) | loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade kliiniline läbivaatus ning |
| --- | --- |

c)

loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade kliiniline läbivaatus ning

| d) | vajaduse korral loomadelt laboriuuringute jaoks proovide võtmine, et asjaomase A-kategooria taudi esinemine kinnitada või välistada. |
| --- | --- |

d)

vajaduse korral loomadelt laboriuuringute jaoks proovide võtmine, et asjaomase A-kategooria taudi esinemine kinnitada või välistada.

3.   Pädev asutus võib nõuda veterinaarjärelevalve ametnike täiendavaid kontrollkäike kaitsetsoonis asuvatesse ettevõtetesse, et teha olukorra järelkontrolli.

4.   Pädev asutus registreerib lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud tegevused ja kontrollkäigud ning nende tulemused.

5.   Kui kaitsetsooni raadius, mis on kindlaks määratud V lisas, on üle 3 km, võib pädev asutus erandina lõikest 1 otsustada, et kontrollida ei tule kõiki artiklis 25 osutatud ettevõtteid, vaid esinduslikku arvu neist kooskõlas I lisa punktiga A.3.

Artikkel 27

Loomade, toodete ja muude materjalidega seotud tegevuste, sealhulgas kaitsetsoonis, kaitsetsoonist välja või kaitsetsooni liikumise keelud

1.   Pädev asutus keelab loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade ja neist saadud toodetega ning muude materjalidega seotud tegevused, sealhulgas kaitsetsoonis, kaitsetsoonist välja ja kaitsetsooni liikumise VI lisas esitatud tabeli kohaselt.

2.   Pädev asutus võib laiendada lõikes 1 ette nähtud keelde:

| a) | loetellu kandmata liikidesse kuuluvatele loomadele ja sellistelt loomadelt saadud toodetele ning |
| --- | --- |

a)

loetellu kandmata liikidesse kuuluvatele loomadele ja sellistelt loomadelt saadud toodetele ning

| b) | muudele tegevustele, sealhulgas liikumistele, peale nende, mis on kindlaks määratud VI lisas. |
| --- | --- |

b)

muudele tegevustele, sealhulgas liikumistele, peale nende, mis on kindlaks määratud VI lisas.

3.   Lõigetes 1 ja 2 sätestatud keeldudest on vabastatud järgmised tooted:

| a) | loomsed saadused, mida peetakse asjaomase taudi puhul VII lisa kohaselt ohututeks kaupadeks; |
| --- | --- |

a)

loomsed saadused, mida peetakse asjaomase taudi puhul VII lisa kohaselt ohututeks kaupadeks;

| b) | loomsed saadused, mida on vastavalt VII lisale asjakohaselt töödeldud; |
| --- | --- |

b)

loomsed saadused, mida on vastavalt VII lisale asjakohaselt töödeldud;

| c) | tõenäoliselt taudi levitavad tooted või muud materjalid, mis on saadud või toodetud enne II lisas asjaomase taudi suhtes kindlaks määratud järelevalveperioodi, mida arvutatakse tagasiulatuvalt alates kahtlusest teatamise kuupäevast; |
| --- | --- |

c)

tõenäoliselt taudi levitavad tooted või muud materjalid, mis on saadud või toodetud enne II lisas asjaomase taudi suhtes kindlaks määratud järelevalveperioodi, mida arvutatakse tagasiulatuvalt alates kahtlusest teatamise kuupäevast;

| d) | kaitsetsoonis toodetud tooted, mis on saadud loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt peetavatelt loomadelt:






  i) | keda peeti väljaspool kaitsetsooni; |
| --- | --- | --- |

d)

kaitsetsoonis toodetud tooted, mis on saadud loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt peetavatelt loomadelt:

i)

keda peeti väljaspool kaitsetsooni;

| ii) | keda peeti ja kes tapeti väljaspool kaitsetsooni või |
| --- | --- |

ii)

keda peeti ja kes tapeti väljaspool kaitsetsooni või

| iii) | keda peeti väljaspool kaitsetsooni ja kes tapeti kaitsetsoonis; |
| --- | --- |

iii)

keda peeti väljaspool kaitsetsooni ja kes tapeti kaitsetsoonis;

| e) | loomsetest kõrvalsaadustest saadud tooted. |
| --- | --- |

e)

loomsetest kõrvalsaadustest saadud tooted.

4.   Lõigetes 1 ja 2 sätestatud keelde kohaldatakse lõikes 3 osutatud toodete suhtes, kui:

| a) | tooted ei olnud tootmisprotsessi, ladustamise ja veo ajal selgelt eraldatud toodetest, mida ei tohi käesoleva määruse kohaselt piirangutsoonist välja saata, või |
| --- | --- |

a)

tooted ei olnud tootmisprotsessi, ladustamise ja veo ajal selgelt eraldatud toodetest, mida ei tohi käesoleva määruse kohaselt piirangutsoonist välja saata, või

| b) | pädeval asutusel on epidemioloogilisi tõendeid taudi leviku kohta neile toodetele, neilt toodetelt või nende toodete kaudu. |
| --- | --- |

b)

pädeval asutusel on epidemioloogilisi tõendeid taudi leviku kohta neile toodetele, neilt toodetelt või nende toodete kaudu.

Artikkel 28

Kaitsetsoonis kehtivatest keeldudest erandite tegemise üldtingimused

1.   Erandina artiklis 27 sätestatud keeldudest võib pädev asutus lubada loomade ja toodete vedamist artiklitega 29–38 hõlmatud juhtudel ning neis artiklites sätestatud eritingimustel ja käesoleva artikli lõigetes 2–7 sätestatud üldtingimustel.

Enne loa andmist hindab pädev asutus sellest loa andmisest tulenevaid riske ja hindamine peab näitama, et A-kategooria taudi leviku risk on väga väike.

2.   Kõik lubatud veod peavad toimuma:

| a) | ainult mööda määratud marsruute, |
| --- | --- |

a)

ainult mööda määratud marsruute,

| b) | eelistades suuri maanteid või põhiraudteid, |
| --- | --- |

b)

eelistades suuri maanteid või põhiraudteid,

| c) | vältides loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi pidavate ettevõtete lähedust ning |
| --- | --- |

c)

vältides loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi pidavate ettevõtete lähedust ning

| d) | mahalaadimise või peatumiseta kuni sihtettevõttes toimuva mahalaadimiseni. |
| --- | --- |

d)

mahalaadimise või peatumiseta kuni sihtettevõttes toimuva mahalaadimiseni.

3.   Päritoluettevõtte pädev asutus määrab kaitsetsoonist väljaveo või kaitsetsooni sisseveo sihtettevõtte. Kui päritoluettevõtte pädev asutus erineb sihtettevõtte pädevast asutusest, teavitab ta sihtettevõtte pädevat asutust sellisest määramisest.

4.   Päritoluettevõtte pädev asutus kontrollib, et sihtettevõte on määramise ja iga loomade või toodete saadetise saamisega nõus.

5.   Loomade kaitsetsoonist välja vedamise lubamisel tagab pädev asutus, et sellise veoga ei kaasne A-kategooria taudi leviku riski, tuginedes:

| a) | ettevõttes peetavate loomade, sealhulgas veetavate loomade kliinilisele läbivaatusele, mille tulemused on olnud soodsad; |
| --- | --- |

a)

ettevõttes peetavate loomade, sealhulgas veetavate loomade kliinilisele läbivaatusele, mille tulemused on olnud soodsad;

| b) | vajaduse korral ettevõttes peetavate loomade, sealhulgas veetavate loomade laboriuuringule, mille tulemused on olnud soodsad, ning |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral ettevõttes peetavate loomade, sealhulgas veetavate loomade laboriuuringule, mille tulemused on olnud soodsad, ning

| c) | artiklis 26 osutatud kontrollkäikude tulemustele. |
| --- | --- |

c)

artiklis 26 osutatud kontrollkäikude tulemustele.

6.   Toodete kaitsetsoonist välja vedamise lubamisel annab pädev asutus korralduse ja valvab selle järele, et:

| a) | tooted olid kogu tootmisprotsessi ja ladustamise ajal selgelt eraldatud toodetest, mida ei tohi käesoleva määruse kohaselt piirangutsoonist välja saata, ning |
| --- | --- |

a)

tooted olid kogu tootmisprotsessi ja ladustamise ajal selgelt eraldatud toodetest, mida ei tohi käesoleva määruse kohaselt piirangutsoonist välja saata, ning

| b) | tooteid ei veeta koos toodetega, mida ei tohi käesoleva määruse kohaselt piirangutsoonist välja saata. |
| --- | --- |

b)

tooteid ei veeta koos toodetega, mida ei tohi käesoleva määruse kohaselt piirangutsoonist välja saata.

7.   Lõike 1 kohase loa andmisel tagab pädev asutus, et alates laadimisest, kõigi veotoimingute ajal ja kuni määratud sihtettevõttes mahalaadimiseni kohaldatakse tema juhtnööride kohaselt täiendavaid bioturvameetmeid.

Artikkel 29

Eritingimused loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade tapamajja veo lubamiseks kaitsetsoonis

1.   Pädev asutus võib lubada loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade vedu kaitsetsoonis asuvatest ettevõtetest tapamajja, mis asub:

| a) | kaitsetsoonis päritoluettevõttele võimalikult lähedal; |
| --- | --- |

a)

kaitsetsoonis päritoluettevõttele võimalikult lähedal;

| b) | järelevalvetsoonis, kui loomi ei ole võimalik tappa kaitsetsoonis, või |
| --- | --- |

b)

järelevalvetsoonis, kui loomi ei ole võimalik tappa kaitsetsoonis, või

| c) | järelevalvetsoonile võimalikult lähedal, kui loomi ei ole võimalik tappa piirangutsoonis. |
| --- | --- |

c)

järelevalvetsoonile võimalikult lähedal, kui loomi ei ole võimalik tappa piirangutsoonis.

2.   Pädev asutus annab lõikes 1 ettenähtud lube ainult järgmistel tingimustel:

| a) | veovahend tuleb laadimisel lähetuskoha pädeva asutuse poolt või tema järelevalve all pitseerida; |
| --- | --- |

a)

veovahend tuleb laadimisel lähetuskoha pädeva asutuse poolt või tema järelevalve all pitseerida;

| b) | tapamaja pädev asutus:






  i) | saab tapamaja käitajalt loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade saabumise kohta eelnevalt teavet; |
| --- | --- | --- |

b)

tapamaja pädev asutus:

i)

saab tapamaja käitajalt loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade saabumise kohta eelnevalt teavet;

| ii) | kinnitab A-kategooria taudi tunnuste puudumist tapaeelse ja tapajärgse kontrolli ajal; |
| --- | --- |

ii)

kinnitab A-kategooria taudi tunnuste puudumist tapaeelse ja tapajärgse kontrolli ajal;

| iii) | valvab selle järele, et tapamaja käitaja oleks kehtestanud tõhusad menetlused tagamaks, et kaitsetsoonist pärit loetellu kantud liikidesse kuuluvaid peetavaid loomi peetakse eraldi ja tapetakse sellistest loomadest eraldi või eri aegadel, eelistatavalt saabumistööpäeva lõpus; |
| --- | --- |

iii)

valvab selle järele, et tapamaja käitaja oleks kehtestanud tõhusad menetlused tagamaks, et kaitsetsoonist pärit loetellu kantud liikidesse kuuluvaid peetavaid loomi peetakse eraldi ja tapetakse sellistest loomadest eraldi või eri aegadel, eelistatavalt saabumistööpäeva lõpus;

| iv) | kinnitab loomade tapmist loomade päritoluettevõtte pädevale asutusele; |
| --- | --- |

iv)

kinnitab loomade tapmist loomade päritoluettevõtte pädevale asutusele;

| v) | valvab selle järele, et tapamaja käitaja puhastaks ja desinfitseeriks hooned, kus loomi on peetud ja tapetud, ning et puhastamine ja desinfitseerimine lõpetataks enne, kui teisi loetellu kantud liikidesse kuuluvaid peetavaid loomi neis hoonetes peetakse või tapetakse, ning |
| --- | --- |

v)

valvab selle järele, et tapamaja käitaja puhastaks ja desinfitseeriks hooned, kus loomi on peetud ja tapetud, ning et puhastamine ja desinfitseerimine lõpetataks enne, kui teisi loetellu kantud liikidesse kuuluvaid peetavaid loomi neis hoonetes peetakse või tapetakse, ning

| vi) | valvab selle järele, et sellistelt loomadelt liha saamine vastaks artiklis 33 sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

vi)

valvab selle järele, et sellistelt loomadelt liha saamine vastaks artiklis 33 sätestatud tingimustele.

3.   Pädev asutus võib lubada loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade vedamist väljaspool kaitsetsooni asuvatest ettevõtetest kaitsetsoonis asuvasse tapamajja, kui:

| a) | loomi peetakse teistest kaitsetsoonist pärit loomadest eraldi ja tapetakse neist loomadest eraldi või eri ajal; |
| --- | --- |

a)

loomi peetakse teistest kaitsetsoonist pärit loomadest eraldi ja tapetakse neist loomadest eraldi või eri ajal;

| b) | saadud värsket liha lõigatakse, veetakse ja ladustatakse kaitsetsoonist pärit loomadelt saadud värskest lihast eraldi ning |
| --- | --- |

b)

saadud värsket liha lõigatakse, veetakse ja ladustatakse kaitsetsoonist pärit loomadelt saadud värskest lihast eraldi ning

| c) | artiklis 24 osutatud veovahendite puhastamine ja desinfitseerimine toimub pärast loomade mahalaadimist ametliku järelevalve all. |
| --- | --- |

c)

artiklis 24 osutatud veovahendite puhastamine ja desinfitseerimine toimub pärast loomade mahalaadimist ametliku järelevalve all.

4.   Erandina määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklist 9 võib pädev asutus lubada töödelda ja kasutada lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt tapetud loomadelt saadud loomseid kõrvalsaadusi 3. kategooria materjalina vastavalt määrusele (EÜ) nr 1069/2009 loomsete kõrvalsaaduste töötlemiseks või kõrvaldamiseks heaks kiidetud ettevõttes, mis asub tema territooriumil või mõnes muus liikmesriigis, kui neid ei ole võimalik töödelda või kõrvaldada selle liikmesriigi territooriumil asuvas heakskiidetud ettevõttes, kus puhang tekkis.

Esimeses lõigus osutatud loomsete kõrvalsaaduste veol muus liikmesriigis asuvasse ettevõttesse annavad sihtliikmesriik ja läbitavad liikmesriigid selliseks lähetamiseks loa ja sihtliikmesriigi pädev asutus annab loa nende loomsete kõrvalsaaduste töötlemiseks ja kasutamiseks 3. kategooria materjalina vastavalt määrusele (EÜ) nr 1069/2009.

Artikkel 30

Eritingimused kodulindude teatavate vedude lubamiseks kaitsetsoonis asuvatest ettevõtetest

1.   Pädev asutus võib lubada ööpäevaste tibude vedamist kaitsetsoonis asuvast ettevõttest samas liikmesriigis, kuid võimaluse korral väljaspool piirangutsooni asuvasse ettevõttesse, tingimusel et:

| a) | piirangutsoonist pärit munadest koorunud ööpäevaste tibude korral:






  i) | veovahend pitseeritakse laadimisel pädeva asutuse poolt või tema järelevalve all; |
| --- | --- | --- |

a)

piirangutsoonist pärit munadest koorunud ööpäevaste tibude korral:

i)

veovahend pitseeritakse laadimisel pädeva asutuse poolt või tema järelevalve all;

| ii) | sihtettevõte võetakse pärast loomade saabumist veterinaarjärelevalve ametnike ametliku järelevalve alla ning |
| --- | --- |

ii)

sihtettevõte võetakse pärast loomade saabumist veterinaarjärelevalve ametnike ametliku järelevalve alla ning

| iii) | piirangutsoonist välja viimise korral jäävad kodulinnud sihtettevõttesse vähemalt 21 päevaks; |
| --- | --- |

iii)

piirangutsoonist välja viimise korral jäävad kodulinnud sihtettevõttesse vähemalt 21 päevaks;

| b) | väljastpoolt piirangutsooni pärit munadest koorunud ööpäevaste tibude korral saab lähte-haudejaam tagada, et need munad ei ole kokku puutunud omavahel ega muude haudemunade või piirangutsoonist pärit ööpäevaste tibudega. |
| --- | --- |

b)

väljastpoolt piirangutsooni pärit munadest koorunud ööpäevaste tibude korral saab lähte-haudejaam tagada, et need munad ei ole kokku puutunud omavahel ega muude haudemunade või piirangutsoonist pärit ööpäevaste tibudega.

2.   Pädev asutus võib lubada noorkanade vedamist kaitsetsoonis asuvatest ettevõtetest samas liikmesriigis ja võimaluse korral piirangutsoonis asuvatesse ettevõtetesse, tingimusel et:

| a) | sihtettevõttes ei ole teisi loetellu kantud liikidesse kuuluvaid peetavaid loomi; |
| --- | --- |

a)

sihtettevõttes ei ole teisi loetellu kantud liikidesse kuuluvaid peetavaid loomi;

| b) | veovahend pitseeritakse laadimisel pädeva asutuse poolt või tema järelevalve all; |
| --- | --- |

b)

veovahend pitseeritakse laadimisel pädeva asutuse poolt või tema järelevalve all;

| c) | sihtettevõte võetakse pärast loomade saabumist veterinaarjärelevalve ametnike ametliku järelevalve alla ning |
| --- | --- |

c)

sihtettevõte võetakse pärast loomade saabumist veterinaarjärelevalve ametnike ametliku järelevalve alla ning

| d) | piirangutsoonist välja viimise korral jäävad loomad sihtettevõttesse vähemalt 21 päevaks. |
| --- | --- |

d)

piirangutsoonist välja viimise korral jäävad loomad sihtettevõttesse vähemalt 21 päevaks.

Artikkel 31

Eritingimused haudemunade teatavate vedude lubamiseks kaitsetsoonis

1.   Pädev asutus võib lubada haudemunade vedamist:

| a) | kaitsetsoonis asuvast ettevõttest samas liikmesriigis asuvasse haudejaama või |
| --- | --- |

a)

kaitsetsoonis asuvast ettevõttest samas liikmesriigis asuvasse haudejaama või

| b) | samas liikmesriigis asuvast ettevõttest kaitsetsoonis asuvasse haudejaama. |
| --- | --- |

b)

samas liikmesriigis asuvast ettevõttest kaitsetsoonis asuvasse haudejaama.

2.   Lõike 1 punktiga a ette nähtud luba antakse järgmistel tingimustel:

| a) | vanemkarjad, kellelt haudemunad on saadud, on läbinud kliinilise läbivaatuse ja neilt on võetud laboriuuringu jaoks proovid ning tulemused on olnud soodsad; |
| --- | --- |

a)

vanemkarjad, kellelt haudemunad on saadud, on läbinud kliinilise läbivaatuse ja neilt on võetud laboriuuringu jaoks proovid ning tulemused on olnud soodsad;

| b) | haudemune ja nende pakendit desinfitseeritakse enne lähetamist ja haudemunade päritolu on võimalik kindlaks teha ning |
| --- | --- |

b)

haudemune ja nende pakendit desinfitseeritakse enne lähetamist ja haudemunade päritolu on võimalik kindlaks teha ning

| c) | haudemune tuleb vedada veovahendites, mille pädev asutus on pitseerinud. |
| --- | --- |

c)

haudemune tuleb vedada veovahendites, mille pädev asutus on pitseerinud.

3.   Pädev asutus võib lubada haudemunade vedamist kaitsetsoonis asuvast ettevõttest samas liikmesriigis asuvasse ettevõttesse ettevõttesiseseks koorumiseks, kui:

| a) | vanemkarjad, kellelt haudemunad on saadud, on läbinud kliinilise läbivaatuse ja neilt on võetud laboriuuringu jaoks proovid ning tulemused on olnud soodsad; |
| --- | --- |

a)

vanemkarjad, kellelt haudemunad on saadud, on läbinud kliinilise läbivaatuse ja neilt on võetud laboriuuringu jaoks proovid ning tulemused on olnud soodsad;

| b) | sihtettevõte võetakse ametliku järelevalve alla 21 päevaks pärast munade koorumist; |
| --- | --- |

b)

sihtettevõte võetakse ametliku järelevalve alla 21 päevaks pärast munade koorumist;

| c) | kodulinnud peavad jääma punktis b osutatud ajavahemikul sihtettevõttesse ning |
| --- | --- |

c)

kodulinnud peavad jääma punktis b osutatud ajavahemikul sihtettevõttesse ning

| d) | lõike 2 punktides b ja c osutatud nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

d)

lõike 2 punktides b ja c osutatud nõuded on täidetud.

Artikkel 32

Eritingimused sperma veo lubamiseks kaitsetsoonis asuvatest heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtetest

Pädev asutus võib lubada kaitsetsoonis asuvates heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtetes, välja arvatud haudejaamades, peetavatelt loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt loomadelt pärast tabandunud ettevõtte varaseima nakatumise eeldatavat kuupäeva kogutud sperma vedamist, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | kõik A-kategooria taudiga seotud tauditõrjemeetmed on kaitsetsoonis artikli 39 kohaselt tühistatud; |
| --- | --- |

a)

kõik A-kategooria taudiga seotud tauditõrjemeetmed on kaitsetsoonis artikli 39 kohaselt tühistatud;

| b) | kõikidele seemendusjaamas viibivatele loetellu kantud liikidesse kuuluvatele peetavatele loomadele on tehtud kliiniline läbivaatus ja neilt on võetud proovid laboriuuringute jaoks, et välistada A-kategooria taudi esinemine seemendusjaamas, ning |
| --- | --- |

b)

kõikidele seemendusjaamas viibivatele loetellu kantud liikidesse kuuluvatele peetavatele loomadele on tehtud kliiniline läbivaatus ja neilt on võetud proovid laboriuuringute jaoks, et välistada A-kategooria taudi esinemine seemendusjaamas, ning

| c) | doonorloomale on tehtud laboriuuring prooviga, mis ei ole võetud varem kui seitse päeva pärast II lisas asjaomase taudi suhtes kindlaks määratud järelevalveperioodi, mida arvutatakse alates sperma kogumise kuupäevast, ja tulemused on olnud soodsad. |
| --- | --- |

c)

doonorloomale on tehtud laboriuuring prooviga, mis ei ole võetud varem kui seitse päeva pärast II lisas asjaomase taudi suhtes kindlaks määratud järelevalveperioodi, mida arvutatakse alates sperma kogumise kuupäevast, ja tulemused on olnud soodsad.

Artikkel 33

Eritingimused loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt loomadelt saadud värske liha ja toorpiima vedamise lubamiseks kaitsetsooni ettevõtetest

1.   Pädev asutus võib lubada kaitsetsoonis asuvates ettevõtetes peetavatelt loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt loomadelt saadud värske liha ja toorpiima vedamist, kui:

| a) | need veetakse töötlemisettevõttesse, kus need läbivad ühe VII lisas sätestatud asjakohastest riske maandavatest töötlustest, või |
| --- | --- |

a)

need veetakse töötlemisettevõttesse, kus need läbivad ühe VII lisas sätestatud asjakohastest riske maandavatest töötlustest, või

| b) | värske kodulinnuliha korral:






  i) | see on alates tapamajas saamisest märgistatud IX lisa punkti 1 kohaselt ning |
| --- | --- | --- |

b)

värske kodulinnuliha korral:

i)

see on alates tapamajas saamisest märgistatud IX lisa punkti 1 kohaselt ning

| ii) | see ei ole ette nähtud teise liikmesriiki viimiseks. |
| --- | --- |

ii)

see ei ole ette nähtud teise liikmesriiki viimiseks.

2.   Pädev asutus tagab, et vedu lõike 1 punktis a osutatud töötlemisettevõttesse vastab järgmistele tingimustele:

| a) | värske liha tuleb tapamajas pärast tapajärgset kontrolli märgistada IX lisa punkti 2 kohaselt ja peab sellist märgistust kandma kuni töötlemiseni; |
| --- | --- |

a)

värske liha tuleb tapamajas pärast tapajärgset kontrolli märgistada IX lisa punkti 2 kohaselt ja peab sellist märgistust kandma kuni töötlemiseni;

| b) | värske liha ja toorpiima vedu päritoluettevõttest töötlemisettevõttesse peab toimuma suletud mahutites ning |
| --- | --- |

b)

värske liha ja toorpiima vedu päritoluettevõttest töötlemisettevõttesse peab toimuma suletud mahutites ning

| c) | töötlemisettevõte peab asuma samas piirangutsoonis või piirangutsoonile võimalikult lähedal ning tegutsema veterinaarjärelevalve ametnike järelevalve all. |
| --- | --- |

c)

töötlemisettevõte peab asuma samas piirangutsoonis või piirangutsoonile võimalikult lähedal ning tegutsema veterinaarjärelevalve ametnike järelevalve all.

Artikkel 34

Eritingimused inimtoiduks ettenähtud munade veo lubamiseks kaitsetsoonis asuvatest ettevõtetest

Pädev asutus võib lubada inimtoiduks ettenähtud munade vedamist kaitsetsoonis asuvatest ettevõtetest järgmistesse samas liikmesriigis asuvatesse sihtkohtadesse:

| a) | pakkimiskeskusesse, tingimusel et need pakendatakse:






  i) | ühekorrapakendisse või |
| --- | --- | --- |

a)

pakkimiskeskusesse, tingimusel et need pakendatakse:

i)

ühekorrapakendisse või

| ii) | pakendisse, mida saab puhastada ja desinfitseerida nii, et see hävitab asjaomase A-kategooria taudi tekitaja; |
| --- | --- |

ii)

pakendisse, mida saab puhastada ja desinfitseerida nii, et see hävitab asjaomase A-kategooria taudi tekitaja;

| b) | munatoodete valmistamise ettevõttesse, nagu see on sätestatud määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa X jao II peatükis, et neid käideldaks ja töödeldaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 852/2004 (15) II lisa XI peatüki kohaselt. |
| --- | --- |

b)

munatoodete valmistamise ettevõttesse, nagu see on sätestatud määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa X jao II peatükis, et neid käideldaks ja töödeldaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 852/2004 (15) II lisa XI peatüki kohaselt.

15

Artikkel 35

Eritingimused sõnniku, sealhulgas allapanu ja kasutatud allapanu vedamise lubamiseks kaitsetsoonis asuvatest ettevõtetest prügilasse

Pädev asutus võib lubada sõnniku, sealhulgas allapanu ja kasutatud allapanu vedamist kaitsetsoonis asuvatest ettevõtetest samas liikmesriigis asuvasse määratud prügilasse kõrvaldamise eesmärgil ainult pärast määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 13 punkti c kohast töötlemist.

Artikkel 36

Eritingimused taimsete söödamaterjalide ja põhu kaitsetsoonist välja viimise lubamiseks

Pädev asutus võib lubada kaitsetsoonis toodetud taimsete söödamaterjalide ja põhu vedamist, tingimusel et:

| a) | need toodeti kohtades, kus ei peeta loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi; |
| --- | --- |

a)

need toodeti kohtades, kus ei peeta loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi;

| b) | need toodeti söödatöötlemisettevõtetes, kus ei peeta loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi, ja taimne tooraine on pärit:






  i) | punktis a osutatud kohtadest või |
| --- | --- | --- |

b)

need toodeti söödatöötlemisettevõtetes, kus ei peeta loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi, ja taimne tooraine on pärit:

i)

punktis a osutatud kohtadest või

| ii) | väljastpoolt kaitsetsooni; |
| --- | --- |

ii)

väljastpoolt kaitsetsooni;

| c) | need on ette nähtud kaitsesoonis kasutamiseks või |
| --- | --- |

c)

need on ette nähtud kaitsesoonis kasutamiseks või

| d) | need on läbinud vähemalt ühe riski maandava töötluse vastavalt VIII lisale. |
| --- | --- |

d)

need on läbinud vähemalt ühe riski maandava töötluse vastavalt VIII lisale.

Artikkel 37

Eritingimused loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade ja toodete heakskiidetud loomseid kõrvalsaadusi käitlevasse ettevõttesse vedamise lubamiseks

1.   Pädev asutus võib lubada loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade vedamist kaitsetsoonis asuvatest ettevõtetest loomsete kõrvalsaaduste töötlemiseks või kõrvaldamiseks heakskiidetud ettevõttesse, kus:

| a) | peetavad loomad viivitamata surmatakse ning |
| --- | --- |

a)

peetavad loomad viivitamata surmatakse ning

| b) | selle tulemusel tekkivad loomsed kõrvalsaadused kõrvaldatakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt. |
| --- | --- |

b)

selle tulemusel tekkivad loomsed kõrvalsaadused kõrvaldatakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt.

2.   Pädev asutus võib lubada toodete vedamist kaitsetsooni ettevõtetest ja kohtadest loomsete kõrvalsaaduste töötlemiseks või kõrvaldamiseks heakskiidetud ettevõttesse, kus tooted kõrvaldatakse või töödeldakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt.

Artikkel 38

Meetmed, mida tuleb kohaldada kaitsetsooni toidu- ja söödakäitlemisettevõtetes, piiripunktides, loomseid kõrvalsaadusi käitlevates ettevõtetes või muudes asjakohastes kohtades, sealhulgas veovahendites

1.   Pädev asutus kohaldab kaitsetsooni toidu- ja söödakäitlemisettevõtetes, piiripunktides, loomseid kõrvalsaadusi käitlevates ettevõtetes või muudes asjakohastes kohtades, sealhulgas veovahendites artiklis 25 ning artiklites 27–38 osutatud asjakohaseid meetmeid.

2.   Pädev asutus võib lõikes 1 osutatud ettevõtetes ja kohtades kohaldada konkreetse olukorraga kohandatud täiendavaid meetmeid, et tõkestada A-kategooria taudi levikut kaitsetsoonis ja sellest välja.

Artikkel 39

Tauditõrjemeetmete kestus kaitsetsoonis

1.   Pädev asutus võib käesoleva peatüki 1. ja 2. jaos sätestatud meetmed tühistada ainult juhul, kui on möödunud X lisas kehtestatud miinimumperiood ja täidetud järgmised tingimused:

| a) | tabandunud ettevõttes on tehtud artikli 15 kohane esialgne puhastamine ja desinfitseerimine ning asjakohastel juhtudel putuka- ja närilisetõrje ning |
| --- | --- |

a)

tabandunud ettevõttes on tehtud artikli 15 kohane esialgne puhastamine ja desinfitseerimine ning asjakohastel juhtudel putuka- ja närilisetõrje ning

| b) | kõikides kaitsetsoonis loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi pidavates ettevõtetes on loetellu kantud liikidesse kuuluvatele loomadele tehtud kliiniline läbivaatus ja vajaduse korral laboriuuringud vastavalt artiklile 26, ja nende tulemused on olnud soodsad. |
| --- | --- |

b)

kõikides kaitsetsoonis loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi pidavates ettevõtetes on loetellu kantud liikidesse kuuluvatele loomadele tehtud kliiniline läbivaatus ja vajaduse korral laboriuuringud vastavalt artiklile 26, ja nende tulemused on olnud soodsad.

2.   Kui asjakohast A-kategooria taudi levitab loetellu kantud siirutaja, nagu on osutatud määruses (EL) 2018/1882, võib pädev asutus:

| a) | kehtestada meetmete kestuse kaitsetsoonis igal üksikjuhul eraldi, võttes arvesse taudi leviku riski mõjutavaid tegureid, ning |
| --- | --- |

a)

kehtestada meetmete kestuse kaitsetsoonis igal üksikjuhul eraldi, võttes arvesse taudi leviku riski mõjutavaid tegureid, ning

| b) | näha ette kontroll-loomade sissetoomise. |
| --- | --- |

b)

näha ette kontroll-loomade sissetoomise.

3.   Pärast lõikes 1 osutatud meetmete tühistamist kohaldatakse kaitsetsoonis vähemalt X lisas sätestatud täiendaval ajavahemikul käesoleva peatüki 3. jaoga ette nähtud meetmeid.

3. jagu

Järelevalvetsoonis rakendatavad tauditõrjemeetmed

Artikkel 40

Järelevalvetsooni ettevõtetes kohaldatavad meetmed

Pädev asutus annab korralduse, et kõikides järelevalvetsooni ettevõtetes, kus peetakse loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi, kohaldataks viivitamata artiklis 25 sätestatud meetmeid.

Artikkel 41

Veterinaarjärelevalve ametnike kontrollkäigud järelevalvetsooni ettevõtetesse

Pädev asutus tagab, et veterinaarjärelevalve ametnikud teevad artikli 26 ja I lisa punkti A.3 kohaselt kontrollkäike järelevalvetsooni valitud ettevõtetesse, kus peetakse loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi.

Artikkel 42

Loomade, toodete ja muude materjalidega seotud tegevuste, sealhulgas järelevalvetsoonis, järelevalvetsoonist välja või järelevalvetsooni liikumise keelud

Pädev asutus kohaldab keelde, vabastusi ja erandeid loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade ja neist saadud toodetega ning muude materjalidega seotud tegevuste suhtes, sealhulgas järelevalvetsoonist välja ja järelevalvetsooni veo suhtes, artikli 27 kohaselt.

Artikkel 43

Üldtingimused artiklis 42 sätestatud keeldudest erandite tegemiseks

1.   Erandina artiklist 42 võib pädev asutus lubada loomade ja toodete vedamist ainult artiklitega 44–52 hõlmatud juhtudel ning neis artiklites sätestatud eritingimustel ja käesoleva artikli lõigetes 2 ja 7 sätestatud üldtingimustel.

Enne loa andmist hindab pädev asutus selle andmisest tulenevaid riske. Hindamine peab näitama, et A-kategooria taudi leviku risk on väga väike.

2.   Kõik lubatud liikumised toimuvad:

| a) | eelistades suuri maanteid või põhiraudteid, |
| --- | --- |

a)

eelistades suuri maanteid või põhiraudteid,

| b) | vältides loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi pidavate ettevõtete lähedust ning |
| --- | --- |

b)

vältides loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi pidavate ettevõtete lähedust ning

| c) | mahalaadimise või peatumiseta kuni sihtettevõttes toimuva mahalaadimiseni. |
| --- | --- |

c)

mahalaadimise või peatumiseta kuni sihtettevõttes toimuva mahalaadimiseni.

3.   Päritoluettevõtte pädev asutus määrab järelevalvetsoonist väljaveo või järelevalvetsooni sisseveo sihtettevõtte. Kui pädev asutus ei ole sama mis sihtettevõttel, teavitab ta sihtettevõtte pädevat asutust sellisest määramisest.

4.   Päritoluettevõtte pädev asutus kontrollib, et sihtettevõte on määramise ja iga loomade või toodete saadetise saamisega nõus.

5.   Loomade järelevalvetsoonist välja vedamise lubamisel tagab pädev asutus, et sellise veoga ei kaasne A-kategooria taudi leviku riski, tuginedes:

| a) | ettevõttes peetavate loomade, sealhulgas veetavate loomade kliinilisele läbivaatusele, mille tulemused on olnud soodsad; |
| --- | --- |

a)

ettevõttes peetavate loomade, sealhulgas veetavate loomade kliinilisele läbivaatusele, mille tulemused on olnud soodsad;

| b) | vajaduse korral ettevõttes peetavate loomade, sealhulgas veetavate loomade laboriuuringule, mille tulemused on olnud soodsad, ning |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral ettevõttes peetavate loomade, sealhulgas veetavate loomade laboriuuringule, mille tulemused on olnud soodsad, ning

| c) | artiklis 41 osutatud kontrollkäikude tulemustele, kui need on kättesaadavad. |
| --- | --- |

c)

artiklis 41 osutatud kontrollkäikude tulemustele, kui need on kättesaadavad.

6.   Toodete järelevalvetsoonist välja vedamise lubamisel peab pädev asutus tagama, et:

| a) | tooted olid kogu tootmisprotsessi ja ladustamise ajal selgelt eraldatud toodetest, mida ei tohi käesoleva määruse kohaselt piirangutsoonist välja viia; |
| --- | --- |

a)

tooted olid kogu tootmisprotsessi ja ladustamise ajal selgelt eraldatud toodetest, mida ei tohi käesoleva määruse kohaselt piirangutsoonist välja viia;

| b) | tooteid ei veeta koos toodetega, mida ei tohi käesoleva määruse kohaselt piirangutsoonist välja viia. |
| --- | --- |

b)

tooteid ei veeta koos toodetega, mida ei tohi käesoleva määruse kohaselt piirangutsoonist välja viia.

7.   Lõike 1 kohaste erandite tegemisel tagab pädev asutus, et alates laadimisest, kõigi veotoimingute ajal ja kuni määratud sihtettevõttes mahalaadimiseni kohaldatakse tema juhtnööride kohaselt täiendavaid bioturvameetmeid.

Artikkel 44

Eritingimused loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade järelevalvetsoonis, järelevalvetsoonist välja ja järelevalvetsooni tapale veo lubamiseks

1.   Pädev asutus võib lubada järelevalvetsoonist pärit loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade vedamist tapamajja, mis asub:

| a) | piirangutsoonis päritoluettevõttele võimalikult lähedal või |
| --- | --- |

a)

piirangutsoonis päritoluettevõttele võimalikult lähedal või

| b) | väljaspool piirangutsooni järelevalvetsoonile võimalikult lähedal, kui loomi ei ole võimalik tappa piirangutsoonis ja kui riskihindamine on tehtud. |
| --- | --- |

b)

väljaspool piirangutsooni järelevalvetsoonile võimalikult lähedal, kui loomi ei ole võimalik tappa piirangutsoonis ja kui riskihindamine on tehtud.

2.   Lõikes 1 osutatud loomadelt saadud liha suhtes kohaldatakse artiklis 49 sätestatud meetmeid.

3.   Pädev asutus võib lubada väljastpoolt järelevalvetsooni pärit loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade vedamist järelevalvetsoonis asuvasse tapamajja.

4.   Pädev asutus võib lubada töödelda ja kasutada lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt tapetud loomadelt saadud loomseid kõrvalsaadusi 3. kategooria materjalina vastavalt määrusele (EÜ) nr 1069/2009 loomsete kõrvalsaaduste töötlemiseks või kõrvaldamiseks heaks kiidetud ettevõttes, mis asub tema territooriumil või mõnes muus liikmesriigis, kui neid ei ole võimalik töödelda või kõrvaldada selle liikmesriigi territooriumil asuvas heakskiidetud ettevõttes, kus puhang tekkis.

Esimeses lõigus osutatud loomsete kõrvalsaaduste veol muus liikmesriigis asuvasse ettevõttesse annavad sihtliikmesriik ja läbitavad liikmesriigid selliseks lähetamiseks loa ja sihtliikmesriigi pädev asutus annab loa nende loomsete kõrvalsaaduste töötlemiseks ja kasutamiseks 3. kategooria materjalina vastavalt määrusele (EÜ) nr 1069/2009.

Artikkel 45

Eritingimused loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate kabiloomade teatavate vedude lubamiseks järelevalvetsooni ettevõtetest

1.   Pädev asutus võib lubada loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate kabiloomade vedamist järelevalvetsoonis asuvatele karjamaadele, tingimusel et:

| a) | artiklis 15 osutatud esialgse puhastamise ja desinfitseerimise lõpetamisest ja heakskiitmisest on möödunud 15 päeva ning |
| --- | --- |

a)

artiklis 15 osutatud esialgse puhastamise ja desinfitseerimise lõpetamisest ja heakskiitmisest on möödunud 15 päeva ning

| b) | loomad ei puutu kokku teistest ettevõtetest pärit loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomadega. |
| --- | --- |

b)

loomad ei puutu kokku teistest ettevõtetest pärit loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomadega.

2.   Pädev asutus võib pärast riskihindamist lubada loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate kabiloomade vedamist samasse tarneahelasse kuuluvasse ettevõttesse, mis asub järelevalvetsoonis või sellest väljaspool, et enne tapmist tootmistsükkel lõpetada. Kui sihtettevõte asub väljaspool järelevalvetsooni, kohaldab pädev asutus selles ettevõttes artiklites 40, 41 ja 42 sätestatud meetmeid, kuni päritolukohaks olevas järelevalvetsoonis säilitatakse tauditõrjemeetmed, nagu on sätestatud artiklis 55.

Artikkel 46

Eritingimused kodulindude teatavate vedude lubamiseks järelevalvetsoonis asuvatest ettevõtetest

1.   Pädev asutus võib lubada järelevalvetsoonist pärit ööpäevaste tibude vedamist:

| a) | sama liikmesriigi ettevõtetesse, kus nad järelevalvetsooni ettevõtetest pärit munadest koorusid, kui:






  i) | sihtettevõte võetakse pärast loomade saabumist ametliku järelevalve alla ning |
| --- | --- | --- |

a)

sama liikmesriigi ettevõtetesse, kus nad järelevalvetsooni ettevõtetest pärit munadest koorusid, kui:

i)

sihtettevõte võetakse pärast loomade saabumist ametliku järelevalve alla ning

| ii) | piirangutsoonist välja viimisel jäävad loomad sihtettevõtetesse vähemalt 21 päevaks; |
| --- | --- |

ii)

piirangutsoonist välja viimisel jäävad loomad sihtettevõtetesse vähemalt 21 päevaks;

| b) | sama liikmesriigi ettevõtetesse, kus need väljastpoolt piirangutsooni pärit munadest koorusid, kui lähte-haudejaam saab tagada, et need munad ei ole kokku puutunud omavahel ega muude haudemunade või ööpäevaste tibudega, mis on saadud piirangutsoonis peetavatelt loomadelt. |
| --- | --- |

b)

sama liikmesriigi ettevõtetesse, kus need väljastpoolt piirangutsooni pärit munadest koorusid, kui lähte-haudejaam saab tagada, et need munad ei ole kokku puutunud omavahel ega muude haudemunade või ööpäevaste tibudega, mis on saadud piirangutsoonis peetavatelt loomadelt.

2.   Pädev asutus võib lubada noorkanade vedamist järelevalvetsooni ettevõtetest sama liikmesriigi ettevõtetesse, kui:

| a) | sihtettevõttes ei ole teisi loetellu kantud liikidesse kuuluvaid peetavaid loomi; |
| --- | --- |

a)

sihtettevõttes ei ole teisi loetellu kantud liikidesse kuuluvaid peetavaid loomi;

| b) | sihtettevõte võetakse pärast noorkanade saabumist ametliku järelevalve alla ning |
| --- | --- |

b)

sihtettevõte võetakse pärast noorkanade saabumist ametliku järelevalve alla ning

| c) | kodulinnud jäävad sihtettevõttesse vähemalt 21 päevaks. |
| --- | --- |

c)

kodulinnud jäävad sihtettevõttesse vähemalt 21 päevaks.

Artikkel 47

Eritingimused haudemunade teatavate järelevalvetsooni ettevõtetesse ja neist ettevõtetest vedamise lubamiseks

1.   Pädev asutus võib lubada haudemunade vedamist samas liikmesriigis asuvast ettevõttest:

| a) | järelevalvetsoonis asuvasse haudejaama või |
| --- | --- |

a)

järelevalvetsoonis asuvasse haudejaama või

| b) | järelevalvetsoonis asuvasse ettevõttesse ettevõttesiseseks koorumiseks. |
| --- | --- |

b)

järelevalvetsoonis asuvasse ettevõttesse ettevõttesiseseks koorumiseks.

2.   Pädev asutus võib haudemunade vedamist järelevalvetsoonis asuvast ettevõttest sama liikmesriigi haudejaama või samas liikmesriigis asuvasse ettevõttesse ettevõttesiseseks koorumiseks lubada ainult juhul, kui haudemunad ja nende pakendid enne lähetamist desinfitseeritakse ja kui nende munade päritolu on võimalik kindlaks teha.

Artikkel 48

Eritingimused sperma veo lubamiseks järelevalvetsoonis asuvatest heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtetest

Pädev asutus võib lubada järelevalvetsoonis asuvates heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtetes, välja arvatud haudejaamades, peetavatelt loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt loomadelt pärast tabandunud ettevõtte varaseima nakatumise eeldatavat kuupäeva kogutud sperma vedamist, eeldusel et:

| a) | kõik asjaomase A-kategooria taudiga seotud tauditõrjemeetmed on järelevalvetsoonis artikli 55 kohaselt tühistatud; |
| --- | --- |

a)

kõik asjaomase A-kategooria taudiga seotud tauditõrjemeetmed on järelevalvetsoonis artikli 55 kohaselt tühistatud;

| b) | kõikidele seemendusjaamas viibivatele loetellu kantud liikidesse kuuluvatele peetavatele loomadele on tehtud kliiniline läbivaatus ja neilt on võetud proovid laboriuuringute jaoks, et välistada A-kategooria taudi esinemine seemendusjaamas; |
| --- | --- |

b)

kõikidele seemendusjaamas viibivatele loetellu kantud liikidesse kuuluvatele peetavatele loomadele on tehtud kliiniline läbivaatus ja neilt on võetud proovid laboriuuringute jaoks, et välistada A-kategooria taudi esinemine seemendusjaamas;

| c) | doonorloomale on tehtud laboriuuring prooviga, mis ei ole võetud varem kui seitse päeva pärast II lisas asjaomase taudi suhtes kindlaks määratud järelevalveperioodi, mida arvutatakse alates sperma kogumise kuupäevast, ja selle tulemused on olnud soodsad. |
| --- | --- |

c)

doonorloomale on tehtud laboriuuring prooviga, mis ei ole võetud varem kui seitse päeva pärast II lisas asjaomase taudi suhtes kindlaks määratud järelevalveperioodi, mida arvutatakse alates sperma kogumise kuupäevast, ja selle tulemused on olnud soodsad.

Artikkel 49

Eritingimused loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt peetavatelt loomadelt saadud värske liha ja toorpiima vedamise lubamiseks järelevalvetsoonis asuvatest ettevõtetest

1.   Pädev asutus võib lubada järelevalvetsoonis asuvates ettevõtetes peetavatelt loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt loomadelt saadud värske liha ja toorpiima vedamist, kui:

| a) | värske liha või toorpiim veetakse töötlemisettevõttesse, et see läbiks ühe VII lisas sätestatud riske maandavatest töötlustest, või |
| --- | --- |

a)

värske liha või toorpiim veetakse töötlemisettevõttesse, et see läbiks ühe VII lisas sätestatud riske maandavatest töötlustest, või

| b) | värske liha on saadud kodulindudelt. |
| --- | --- |

b)

värske liha on saadud kodulindudelt.

2.   Pädev asutus tagab, et lõike 1 punkti a kohaselt veetav värske liha ja toorpiim vastavad järgmistele tingimustele:

| a) | värske liha märgistatakse tapamajas selle saamisel IX lisa kohaselt ja see säilitab selle märgistuse kuni töötlemiseni ning |
| --- | --- |

a)

värske liha märgistatakse tapamajas selle saamisel IX lisa kohaselt ja see säilitab selle märgistuse kuni töötlemiseni ning

| b) | töötlemine toimub samas piirangutsoonis või piirangutsoonile võimalikult lähedal asuvas ettevõttes, mis tegutseb veterinaarjärelevalve ametnike järelevalve all. |
| --- | --- |

b)

töötlemine toimub samas piirangutsoonis või piirangutsoonile võimalikult lähedal asuvas ettevõttes, mis tegutseb veterinaarjärelevalve ametnike järelevalve all.

Artikkel 50

Eritingimused inimtoiduks ettenähtud munade vedamise lubamiseks järelevalvetsooni ettevõtetest

1.   Pädev asutus võib lubada inimtoiduks ettenähtud munade vedamist järelevalvetsooni ettevõtetest samas liikmesriigis asuvasse pakkimiskeskusesse, tingimusel et need on pakendatud:

| a) | ühekorrapakendisse või |
| --- | --- |

a)

ühekorrapakendisse või

| b) | pakendisse, mida saab puhastada ja desinfitseerida nii, et see hävitab A-kategooria taudi tekitaja. |
| --- | --- |

b)

pakendisse, mida saab puhastada ja desinfitseerida nii, et see hävitab A-kategooria taudi tekitaja.

2.   Pädev asutus võib lubada inimtoiduks ettenähtud munade vedamist järelevalvetsooni ettevõtetest samas liikmesriigis asuvasse munatooteid valmistavasse ettevõttesse, kui:

| a) | munatooteid valmistav ettevõte vastab määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa X jao II peatüki nõuetele ning |
| --- | --- |

a)

munatooteid valmistav ettevõte vastab määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa X jao II peatüki nõuetele ning

| b) | munad veetakse munatooteid valmistavasse ettevõttesse määruse (EÜ) nr 852/2004 II lisa XI peatüki kohaseks käitlemiseks ja töötlemiseks. |
| --- | --- |

b)

munad veetakse munatooteid valmistavasse ettevõttesse määruse (EÜ) nr 852/2004 II lisa XI peatüki kohaseks käitlemiseks ja töötlemiseks.

Artikkel 51

Eritingimused sõnniku, sealhulgas allapanu ja kasutatud allapanu vedamise lubamiseks järelevalvetsooni ettevõtetest

Pädev asutus võib lubada sõnniku, sealhulgas allapanu ja kasutatud allapanu vedamist järelevalvetsoonis asuvatest ettevõtetest:

| a) | ilma töötlemata samas järelevalvetsoonis asuvasse prügilasse, mille pädev asutus on selleks eelnevalt heaks kiitnud, või |
| --- | --- |

a)

ilma töötlemata samas järelevalvetsoonis asuvasse prügilasse, mille pädev asutus on selleks eelnevalt heaks kiitnud, või

| b) | pärast töötlemist liikmesriigi territooriumil asuvasse prügilasse, mille pädev asutus on selleks eelnevalt heaks kiitnud. |
| --- | --- |

b)

pärast töötlemist liikmesriigi territooriumil asuvasse prügilasse, mille pädev asutus on selleks eelnevalt heaks kiitnud.

Artikkel 52

Eritingimused taimsete söödamaterjalide ja põhu järelevalvetsoonist vedamise lubamiseks

Pädev asutus võib lubada järelevalvetsoonis toodetud taimsete söödamaterjalide või põhu vedamist, tingimusel et söödamaterjalid või põhk:

| a) | toodeti kohtades, kus ei peeta loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi ja mis ei ole söödatöötlemisettevõtted; |
| --- | --- |

a)

toodeti kohtades, kus ei peeta loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi ja mis ei ole söödatöötlemisettevõtted;

| b) | toodeti söödatöötlemisettevõtetes, kus ei peeta loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi, ja taimne tooraine on pärit:






  i) | punktis a osutatud kohtadest või |
| --- | --- | --- |

b)

toodeti söödatöötlemisettevõtetes, kus ei peeta loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi, ja taimne tooraine on pärit:

i)

punktis a osutatud kohtadest või

| ii) | väljastpoolt järelevalvetsooni; |
| --- | --- |

ii)

väljastpoolt järelevalvetsooni;

| c) | on ette nähtud järelevalvetsoonis kasutamiseks; |
| --- | --- |

c)

on ette nähtud järelevalvetsoonis kasutamiseks;

| d) | on läbinud vähemalt ühe VIII lisas sätestatud riske maandava töötluse. |
| --- | --- |

d)

on läbinud vähemalt ühe VIII lisas sätestatud riske maandava töötluse.

Artikkel 53

Eritingimused loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade ja loomsete saaduste heakskiidetud ettevõttesse vedamise lubamiseks

1.   Pädev asutus võib lubada loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade vedamist järelevalvetsoonis asuvatest ettevõtetest loomsete kõrvalsaaduste töötlemiseks või kõrvaldamiseks heaks kiidetud ettevõttesse, kus:

| a) | peetavad loomad viivitamata surmatakse ning |
| --- | --- |

a)

peetavad loomad viivitamata surmatakse ning

| b) | selle tulemusel tekkivad loomsed kõrvalsaadused kõrvaldatakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt. |
| --- | --- |

b)

selle tulemusel tekkivad loomsed kõrvalsaadused kõrvaldatakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt.

2.   Pädev asutus võib lubada loomsete saaduste vedamist järelevalvetsooni ettevõtetest ja muudest kohtadest loomsete kõrvalsaaduste töötlemiseks või kõrvaldamiseks heaks kiidetud ettevõttesse, kus need kõrvaldatakse või töödeldakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt.

Artikkel 54

Meetmed, mida tuleb kohaldada järelevalvetsooni toidu- ja söödakäitlemisettevõtetes, piiripunktides, loomseid kõrvalsaadusi käitlevates ettevõtetes või muudes asjakohastes kohtades, sealhulgas veovahendites

1.   Pädev asutus kohaldab järelevalvetsooni toidu- ja söödakäitlemisettevõtetes, piiripunktides, loomseid kõrvalsaadusi käitlevates ettevõtetes või muudes asjakohastes kohtades, sealhulgas veovahendites, artiklis 40 ning artiklites 42–53 osutatud asjakohaseid meetmeid.

2.   Pädev asutus võib lõikes 1 osutatud ettevõtetes ja kohtades kohaldada konkreetse olukorraga kohandatud täiendavaid meetmeid, et tõkestada A-kategooria taudi levikut järelevalvetsoonis ja sellest välja.

Artikkel 55

Tauditõrjemeetmete kestus järelevalvetsoonis

1.   Pädev asutus võib järelevalvetsoonis käesoleva peatüki 1. ja 3. jao kohaselt kohaldatavad tauditõrjemeetmed tühistada ainult juhul, kui on möödunud XI lisas sätestatud ajavahemik ja täidetud järgmised tingimused:

| a) | kaitsetsoonis on täidetud artiklis 39 sätestatud nõuded ning |
| --- | --- |

a)

kaitsetsoonis on täidetud artiklis 39 sätestatud nõuded ning

| b) | esinduslikul arvul loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi pidavates ettevõtetes on toimunud veterinaarjärelevalve ametnike kontrollkäigud vastavalt artiklile 41, ja nende tulemused on olnud soodsad. |
| --- | --- |

b)

esinduslikul arvul loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi pidavates ettevõtetes on toimunud veterinaarjärelevalve ametnike kontrollkäigud vastavalt artiklile 41, ja nende tulemused on olnud soodsad.

2.   Kui asjakohast A-kategooria taudi levitab loetellu kantud siirutaja vastavalt määrusele (EL) 2018/1882, võib pädev asutus:

| a) | määrata meetmete kestuse järelevalvetsoonis igal üksikjuhul eraldi, võttes arvesse taudi leviku riski mõjutavaid tegureid, ning |
| --- | --- |

a)

määrata meetmete kestuse järelevalvetsoonis igal üksikjuhul eraldi, võttes arvesse taudi leviku riski mõjutavaid tegureid, ning

| b) | näha ette kontroll-loomade sissetoomise. |
| --- | --- |

b)

näha ette kontroll-loomade sissetoomise.

4. jagu

Piirangutsoonis uute taudipuhangute korral kohaldatavad erandid

Artikkel 56

Erandid loomade piirangutsoonides veo keeldudest, kui piiravad meetmed säilitatakse

1.   Kui artiklites 27 ja 42 sätestatud loomade veo keelud säilitatakse A-kategooria taudi uute puhangute ametliku kinnitamise tõttu kauem kui XI lisas sätestatud perioodiks, võib pädev asutus erandlikel asjaoludel lubada juhtudel, mida artiklites 27 ja 42 sätestatud erandid ei hõlma, loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade vedamist piirangutsooni ettevõttest, kui:

| a) | ettevõtja on esitanud loa saamiseks põhjendatud taotluse; |
| --- | --- |

a)

ettevõtja on esitanud loa saamiseks põhjendatud taotluse;

| b) | enne loa andmist on hinnatud sellise vedamise lubamisest tulenevaid riske ja hindamine näitab, et A-kategooria taudi leviku risk on väga väike; |
| --- | --- |

b)

enne loa andmist on hinnatud sellise vedamise lubamisest tulenevaid riske ja hindamine näitab, et A-kategooria taudi leviku risk on väga väike;

| c) | veterinaarjärelevalve ametnikud on teinud loetellu kantud liikidesse kuuluvatele loomadele, sealhulgas veetavatele loomadele kliinilise läbivaatuse ja võtnud neilt laboriuuringute jaoks proovid ning tulemused on olnud soodsad. |
| --- | --- |

c)

veterinaarjärelevalve ametnikud on teinud loetellu kantud liikidesse kuuluvatele loomadele, sealhulgas veetavatele loomadele kliinilise läbivaatuse ja võtnud neilt laboriuuringute jaoks proovid ning tulemused on olnud soodsad.

2.   Loomade vedamise lõike 1 kohasel lubamisel tagab pädev asutus, et vedu vastab artiklis 24 sätestatud nõuetele.

III PEATÜKK

Piirangutsoonide ettevõtete taasasustamine maismaaloomadega

Artikkel 57

Tabandunud ettevõtte taasasustamise lubamise tingimused

1.   Pädev asutus annab tabandunud ettevõtte taasasustamiseks loa ainult juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | lõplik puhastamine ja desinfitseerimine ning asjakohastel juhtudel putuka- ja närilisetõrje on:






  i) | tehtud IV lisa punktides A ja C sätestatud korra kohaselt, kasutades sobivaid biotsiide, et tagada asjaomase A-kategooria taudi tekitaja hävitamine, ning |
| --- | --- | --- |

a)

lõplik puhastamine ja desinfitseerimine ning asjakohastel juhtudel putuka- ja närilisetõrje on:

i)

tehtud IV lisa punktides A ja C sätestatud korra kohaselt, kasutades sobivaid biotsiide, et tagada asjaomase A-kategooria taudi tekitaja hävitamine, ning

| ii) | asjakohaselt dokumenteeritud; |
| --- | --- |

ii)

asjakohaselt dokumenteeritud;

| b) | II lisas asjaomase taudi suhtes sätestatud järelevalveperiood, mida arvutatakse alates punktis a sätestatud lõpliku puhastamise ja desinfitseerimise kuupäevast, on möödunud. |
| --- | --- |

b)

II lisas asjaomase taudi suhtes sätestatud järelevalveperiood, mida arvutatakse alates punktis a sätestatud lõpliku puhastamise ja desinfitseerimise kuupäevast, on möödunud.

2.   Pädev asutus valvab selle järele, et lõplik puhastamine ja desinfitseerimine ning asjakohastel juhtudel putuka- ja närilisetõrje tabandunud ettevõttes toimuks lõike 1 punkti a nõuete kohaselt.

3.   Pädev asutus ei luba juurdepääsu loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade karjamaale ajavahemikul, mil seda peetakse saastunuks; see ajavahemik kehtestatakse pärast riskihindamise tegemist.

4.   Kui lõikes 1 osutatud lõplikku puhastamist ja desinfitseerimist ning asjakohastel juhtudel putuka- ja närilisetõrjet ei ole tabandunud ettevõttes nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel täielikult toimunud, võib pädev asutus erandina lõikest 1 lubada taasasustamist, tingimusel et:

| a) | artiklis 15 osutatud esialgsest puhastamisest ja desinfitseerimisest on möödunud vähemalt kolm kuud ning |
| --- | --- |

a)

artiklis 15 osutatud esialgsest puhastamisest ja desinfitseerimisest on möödunud vähemalt kolm kuud ning

| b) | enne loa andmist on pädev asutus hinnanud sellest loa andmisest tulenevaid riske ja hindamine näitab, et A-kategooria taudi leviku risk on väga väike. |
| --- | --- |

b)

enne loa andmist on pädev asutus hinnanud sellest loa andmisest tulenevaid riske ja hindamine näitab, et A-kategooria taudi leviku risk on väga väike.

Artikkel 58

Erand artikli 55 lõike 1 punktis b sätestatud nõudest

A-kategooria taudi puhangu ametliku kinnitamise korral toidu- ja söödakäitlemisettevõtetes, kogumiskeskustes, piiripunktides, loomseid kõrvalsaadusi käitlevates ettevõtetes või muudes asjakohastes kohtades, sealhulgas veovahendites, võib pädev asutus lubada tuua loetellu kantud liikidesse kuuluvad loomad tapmiseks, kogumiseks, kontrolliks või veoks uuesti sisse 24 tundi pärast seda, kui on lõpetatud:

| a) | artiklites 12, 14, 15, 17 ja 18 ning artikli 57 lõike 1 punktis a osutatud meetmete rakendamine ning |
| --- | --- |

a)

artiklites 12, 14, 15, 17 ja 18 ning artikli 57 lõike 1 punktis a osutatud meetmete rakendamine ning

| b) | pädeva asutuse kohaldatavate täiendavate konkreetse olukorraga kohandatud meetmete rakendamine. |
| --- | --- |

b)

pädeva asutuse kohaldatavate täiendavate konkreetse olukorraga kohandatud meetmete rakendamine.

Artikkel 59

Tabandunud ettevõtte loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomadega taasasustamise nõuded

1.   Pädev asutus valvab selle järele, et tabandunud ettevõtte taasasustamine loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomadega vastaks käesoleva artikli sätetele.

2.   Loetellu kantud liikidesse kuuluvad peetavad loomad, kes on ette nähtud taasasustamiseks:

| a) | ei ole pärit ettevõttest, mille suhtes kehtivad III peatükis sätestatud piirangud, ning |
| --- | --- |

a)

ei ole pärit ettevõttest, mille suhtes kehtivad III peatükis sätestatud piirangud, ning

| b) | neilt võetakse enne ettevõttesse toomist laboriuuringu tegemiseks proovid, et välistada taudi esinemine, ja tulemused on soodsad. |
| --- | --- |

b)

neilt võetakse enne ettevõttesse toomist laboriuuringu tegemiseks proovid, et välistada taudi esinemine, ja tulemused on soodsad.

3.   Lõike 2 punkti b kohaldamisel võetakse proove:

| a) | esinduslikul arvul kõikidest ettevõttesse toodavatelt loomadelt, kui nad tuuakse kõik samal ajal ja samast päritoluettevõttest, või |
| --- | --- |

a)

esinduslikul arvul kõikidest ettevõttesse toodavatelt loomadelt, kui nad tuuakse kõik samal ajal ja samast päritoluettevõttest, või

| b) | esinduslikul arvul iga saadetise loomadelt, kui kõik loomad tuuakse eri ajal või eri päritoluettevõtetest.
  Ööpäevaste tibude korral võib pädev asutus otsustada lõike 2 punktis b osutatud laboriuuringu jaoks proovide võtmise ära jätta. |
| --- | --- |

b)

esinduslikul arvul iga saadetise loomadelt, kui kõik loomad tuuakse eri ajal või eri päritoluettevõtetest.

Ööpäevaste tibude korral võib pädev asutus otsustada lõike 2 punktis b osutatud laboriuuringu jaoks proovide võtmise ära jätta.

4.   Loetellu kantud liikidesse kuuluvad peetavad loomad, kes on ette nähtud taasasustamiseks, tuuakse ettevõtetesse järgmiselt:

| a) | tabandunud ettevõtte kõikidesse epidemioloogilistesse üksustesse ja hoonetesse; |
| --- | --- |

a)

tabandunud ettevõtte kõikidesse epidemioloogilistesse üksustesse ja hoonetesse;

| b) | eelistatavalt samal ajal või II lisas asjaomase taudi suhtes sätestatud järelevalveperioodil, mida arvutatakse alates esimese looma sissetoomise kuupäevast, või |
| --- | --- |

b)

eelistatavalt samal ajal või II lisas asjaomase taudi suhtes sätestatud järelevalveperioodil, mida arvutatakse alates esimese looma sissetoomise kuupäevast, või

| c) | vabaõhu-põllumajandusettevõtete korral või kui punktis a sätestatud nõue on ebapraktiline, kasutades kontroll-loomi, kellelt on enne ettevõttesse toomist võetud proovid laboriuuringute jaoks, mille tulemused on olnud asjaomase A-kategooria taudiga seoses soodsad. |
| --- | --- |

c)

vabaõhu-põllumajandusettevõtete korral või kui punktis a sätestatud nõue on ebapraktiline, kasutades kontroll-loomi, kellelt on enne ettevõttesse toomist võetud proovid laboriuuringute jaoks, mille tulemused on olnud asjaomase A-kategooria taudiga seoses soodsad.

5.   Veterinaarjärelevalve ametnik teeb tabandunud ettevõttesse vähemalt ühe kontrollkäigu II lisas asjaomase taudi suhtes sätestatud järelevalveperioodi (mida arvutatakse alates loomade ettevõttesse paigutamise kuupäevast) viimasel päeval ja igal juhul enne 30 päeva möödumist sellest päevast, tehes vähemalt:

| a) | dokumentaalse kontrolli, sealhulgas tootmis-, tervise- ja jälgitavusandmete analüüsi; |
| --- | --- |

a)

dokumentaalse kontrolli, sealhulgas tootmis-, tervise- ja jälgitavusandmete analüüsi;

| b) | loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade kliinilise läbivaatuse ning |
| --- | --- |

b)

loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade kliinilise läbivaatuse ning

| c) | vajaduse korral loomadelt laboriuuringu jaoks proovide võtmise, et asjaomase A-kategooria taudi esinemine kinnitada või välistada. |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral loomadelt laboriuuringu jaoks proovide võtmise, et asjaomase A-kategooria taudi esinemine kinnitada või välistada.

6.   Iga ettevõttesse sisenev või sealt lahkuv isik peab järgima asjakohaseid bioturvameetmeid, mille eesmärk on tõkestada asjaomase A-kategooria taudi levikut.

7.   Loetellu kantud liikidesse kuuluvaid peetavaid loomi võib ettevõttest välja viia ainult pädeva asutuse loal ja üksnes pärast lõike 5 punktis c osutatud laboriuuringul soodsate tulemuste saamist.

8.   Loomade ettevõttesse paigutamise kuupäevast kuni artikli 61 kohase taasasustamise lõpuni peab käitaja:

| a) | hoidma ajakohasena loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade tervise- ja tootmisandmed ning |
| --- | --- |

a)

hoidma ajakohasena loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade tervise- ja tootmisandmed ning

| b) | teavitama pädevat asutust viivitamata tootmisandmete märkimisväärsest muutusest ja muudest kõrvalekalletest. |
| --- | --- |

b)

teavitama pädevat asutust viivitamata tootmisandmete märkimisväärsest muutusest ja muudest kõrvalekalletest.

9.   Kui pädevat asutust teavitatakse lõikes 8 osutatud ajavahemikul ebatavalisest suremusest või asjaomase A-kategooria taudi kliinilistest tunnustest, võtavad veterinaarjärelevalve ametnikud viivitamata laboriuuringu jaoks proovid, et välistada asjakohase A-kategooria taudi esinemine.

10.   Pädev asutus võib vabastada kinnised ettevõtted ühe või mitme lõigete 1–9 sätte kohaldamisest, kui ta on hinnanud sellest vabastamisest tulenevaid riske ja hindamine näitab, et A-kategooria taudi leviku risk on väga väike.

Artikkel 60

Tabandunud ettevõtte taasasustamisele esitatavad lisanõuded

1.   Pädev asutus annab loa tabandunud ettevõtte taasasustamiseks muude kui loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomadega, võttes arvesse asjaomase A-kategooria taudi leviku ja siirutaja püsimajäämise riski.

2.   Pädev asutus võib artiklite 57 ja 59 mõne sätte või kõigi sätete kohaldamisala laiendada, kui kohaldatakse artiklite 7 ja 9 lõikes 4 ette nähtud ennetavat surmamist.

Artikkel 61

Tabandunud ettevõtte taasasustamise lõpp ja tauditõrjemeetmete tühistamine tabandunud ettevõttes

1.   Tabandunud ettevõtte taasasustamine arvatakse lõpetatuks pärast artiklites 57 ja 59 ning asjakohastel juhtudel artiklis 60 sätestatud meetmete rakendamise edukat lõpuleviimist.

2.   Pädev asutus tühistab kõik tabandunud ettevõttes käesoleva määruse kohaselt kohaldatud tauditõrjemeetmed, kui taasasustamine arvatakse lõike 1 kohaselt lõpetatuks.

IV PEATÜKK

Tauditõrjemeetmed loetellu kantud liikidesse kuuluvate metsloomade puhul

Artikkel 62

Meetmed loetellu kantud liikidesse kuuluvatel metsloomadel esineva A-kategooria taudi kahtluse korral

1.   Delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 9 lõigete 1, 3 ja 4 kohase loetellu kantud liikidesse kuuluvatel metsloomadel esineva A-kategooria taudi kahtluse korral korraldab pädev asutus viivitamata uurimise, et kahtlustatava loetellu kantud taudi esinemine kinnitada või välistada.

2.   Lõikes 1 osutatud uurimise käigus korraldab pädev asutus vähemalt tapajärgsed kontrollid ja laboriuuringute jaoks proovide võtmise maha lastud või surnult leitud loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt metsloomadelt, et A-kategooria taudi esinemine kinnitada või välistada.

3.   Seoses metsloomade korjustega, mille puhul kahtlustatakse asjakohast A-kategooria taudi, olenemata sellest, kas metsloomad surmati või leiti surnult, tagab päev asutus, et:

| a) | metsloomade terved korjused või nende osad kõrvaldatakse või töödeldakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt ning |
| --- | --- |

a)

metsloomade terved korjused või nende osad kõrvaldatakse või töödeldakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt ning

| b) | kui see on võimalik, siis iga materjal või aine, mis on surnud metsloomade või neilt saadud loomsete kõrvalsaadustega kokkupuutumise tõttu tõenäoliselt saastunud, puhastatakse ja desinfitseeritakse või kõrvaldatakse veterinaarjärelevalve ametnike juhtnööride kohaselt ja järelevalve all. |
| --- | --- |

b)

kui see on võimalik, siis iga materjal või aine, mis on surnud metsloomade või neilt saadud loomsete kõrvalsaadustega kokkupuutumise tõttu tõenäoliselt saastunud, puhastatakse ja desinfitseeritakse või kõrvaldatakse veterinaarjärelevalve ametnike juhtnööride kohaselt ja järelevalve all.

Artikkel 63

Meetmed loetellu kantud liikidesse kuuluvatel metsloomadel esineva A-kategooria taudi puhangu korral

1.   Delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 9 lõigete 2, 3 ja 4 kohase loetellu kantud liikidesse kuuluvatel metsloomadel esineva A-kategooria taudi puhangu ametliku kinnitamise korral võib pädev asutus määrata taudi edasise leviku tõkestamiseks nakatunud tsooni, tuginedes:

| a) | taudiprofiilile; |
| --- | --- |

a)

taudiprofiilile;

| b) | loetellu kantud liikidesse kuuluvate metsloomade hinnangulisele populatsioonile; |
| --- | --- |

b)

loetellu kantud liikidesse kuuluvate metsloomade hinnangulisele populatsioonile;

| c) | asjaomase A-kategooria taudi levikule kaasa aitavatele riskiteguritele, eriti riskile tuua A-kategooria taud loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi pidavatesse ettevõtetesse; |
| --- | --- |

c)

asjaomase A-kategooria taudi levikule kaasa aitavatele riskiteguritele, eriti riskile tuua A-kategooria taud loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi pidavatesse ettevõtetesse;

| d) | proovide võtmise tulemustele ning |
| --- | --- |

d)

proovide võtmise tulemustele ning

| e) | muudele asjakohastele teguritele. |
| --- | --- |

e)

muudele asjakohastele teguritele.

2.   Seoses nende metsloomade korjustega, kelle puhul asjaomane A-kategooria taud on kinnitust leidnud, olenemata sellest, kas metsloomad surmati või leiti surnult, tagab päev asutus, et:

| a) | metsloomade terved korjused või nende osad kõrvaldatakse või töödeldakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt ning |
| --- | --- |

a)

metsloomade terved korjused või nende osad kõrvaldatakse või töödeldakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt ning

| b) | kui see on võimalik, siis iga materjal või aine, mis on surnud metsloomade või neilt saadud loomsete kõrvalsaadustega kokkupuutumise tõttu tõenäoliselt saastunud, puhastatakse ja desinfitseeritakse või kõrvaldatakse veterinaarjärelevalve ametnike juhtnööride kohaselt ja järelevalve all. |
| --- | --- |

b)

kui see on võimalik, siis iga materjal või aine, mis on surnud metsloomade või neilt saadud loomsete kõrvalsaadustega kokkupuutumise tõttu tõenäoliselt saastunud, puhastatakse ja desinfitseeritakse või kõrvaldatakse veterinaarjärelevalve ametnike juhtnööride kohaselt ja järelevalve all.

3.   Pädev asutus võib algse nakatunud tsooni piire kohandada:

| a) | et asjaomase A-kategooria taudi edasist levikut tõkestada ning |
| --- | --- |

a)

et asjaomase A-kategooria taudi edasist levikut tõkestada ning

| b) | kui leiavad kinnitust A-kategooria taudi uued puhangud metsloomadel. |
| --- | --- |

b)

kui leiavad kinnitust A-kategooria taudi uued puhangud metsloomadel.

4.   Pädev asutus teavitab taudipuhangust ja võetud tõrjemeetmetest viivitamata ettevõtjaid, kliinilisi veterinaararste, jahimehi, muid asjakohaseid pädevaid asutusi ning muid asjassepuutuvaid füüsilisi ja juriidilisi isikuid.

Artikkel 64

Nakatunud tsoonis kohaldatavad meetmed

1.   Artikli 63 kohaselt kindlaks määratud nakatunud tsoonis korraldab pädev asutus maha lastud või surnuna leitud loetellu kantud liikidesse kuuluvate metsloomade tapajärgsed kontrollid, sealhulgas vajaduse korral laboriuuringute jaoks proovide võtmise.

2.   Pädev asutus teeb nakatunud tsoonis vähemalt järgmist:

| a) | rakendab riskimaandamismeetmeid ja tugevdatud bioturvameetmeid, et tõkestada A-kategooria taudi levimist tabandunud loomadelt ja nakatunud tsoonist tabandumata loomadele või inimestele; |
| --- | --- |

a)

rakendab riskimaandamismeetmeid ja tugevdatud bioturvameetmeid, et tõkestada A-kategooria taudi levimist tabandunud loomadelt ja nakatunud tsoonist tabandumata loomadele või inimestele;

| b) | keelab loetellu kantud liikidesse kuuluvate metsloomade ja neilt saadud loomsete saaduste veo, nagu on ette nähtud komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/688, (16) ning |
| --- | --- |

b)

keelab loetellu kantud liikidesse kuuluvate metsloomade ja neilt saadud loomsete saaduste veo, nagu on ette nähtud komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/688, (16) ning

| c) | tagab, et kõik loetellu kantud liikidesse kuuluvate metsloomade korjused, olenemata sellest, kas loomad surmati või leiti surnuna, kõrvaldatakse või töödeldakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt. |
| --- | --- |

c)

tagab, et kõik loetellu kantud liikidesse kuuluvate metsloomade korjused, olenemata sellest, kas loomad surmati või leiti surnuna, kõrvaldatakse või töödeldakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt.

Artikkel 65

Nakatunud tsoonis kohaldatavad lisameetmed

A-kategooria taudi leviku vältimiseks võib pädev asutus nakatunud tsoonis:

| a) | reguleerida loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade vedamist; |
| --- | --- |

a)

reguleerida loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade vedamist;

| b) | reguleerida jahipidamist ja muid vabaõhutegevusi; |
| --- | --- |

b)

reguleerida jahipidamist ja muid vabaõhutegevusi;

| c) | piirata loetellu kantud liikidesse kuuluvate metsloomade söötmist ning |
| --- | --- |

c)

piirata loetellu kantud liikidesse kuuluvate metsloomade söötmist ning

| d) | koostada ja rakendada loetellu kantud liikidesse kuuluvatel metsloomadel esineva A-kategooria taudi likvideerimise kava, kui epidemioloogiline olukord seda nõuab. |
| --- | --- |

d)

koostada ja rakendada loetellu kantud liikidesse kuuluvatel metsloomadel esineva A-kategooria taudi likvideerimise kava, kui epidemioloogiline olukord seda nõuab.

Artikkel 66

Operatiivne eksperdirühm

Loetellu kantud liikidesse kuuluvatel metsloomadel esineva A-kategooria taudi puhangu ametliku kinnitamise korral ja juhul, kui pädev asutus määrab artikli 63 kohaselt nakatunud tsooni, moodustab pädev asutus operatiivse eksperdirühma, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artiklis 43, et abistada pädevat asutust:

| a) | epidemioloogilise olukorra ja selle arengu hindamisel; |
| --- | --- |

a)

epidemioloogilise olukorra ja selle arengu hindamisel;

| b) | nakatunud tsooni kindlaksmääramisel; |
| --- | --- |

b)

nakatunud tsooni kindlaksmääramisel;

| c) | nakatunud tsoonis kohaldatavate asjakohaste meetmete ja nende kestuse kehtestamisel käesoleva peatüki kohaselt ning |
| --- | --- |

c)

nakatunud tsoonis kohaldatavate asjakohaste meetmete ja nende kestuse kehtestamisel käesoleva peatüki kohaselt ning

| d) | likvideerimiskava koostamisel, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

d)

likvideerimiskava koostamisel, kui see on asjakohane.

Artikkel 67

Meetmete kestus nakatunud tsoonis

Pädev asutus säilitab nakatunud tsoonis käesoleva peatüki kohaselt kohaldatavad meetmed seni, kuni epidemioloogiline teave näitab, et asjaomane metsloomapopulatsioon ei kujuta endast enam riski A-kategooria taudi viijana ettevõtetesse, kus peetakse loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi, ja operatiivrühm soovitab meetmed tühistada.

V PEATÜKK

Tauditõrjemeetmed maismaaloomadel esinevate B- ja C-kategooria taudide korral

Artikkel 68

Esialgsed tauditõrjemeetmed, mida tuleb kohaldada, kui pädev asutus kahtlustab B- või C-kategooria taudi esinemist taudivaba staatuse saanud liikmesriigis või tsoonis

Kui liikmesriigis või tsoonis, mis on saanud määruse (EL) 2016/429 artikli 36 lõike 4 või delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 84 lõike 1 kohaselt taudivaba staatuse, kahtlustatakse delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 9 lõike 1, 3 või 4 kohaselt B- või C-kategooria taudi esinemist, kohaldab pädev asutus meetmeid, mis on sätestatud:

| a) | Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse, Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse, veiste enzootilise leukoosi, veiste nakkava rinotrahheiidi/nakkava pustuloosse vulvovaginiidi, Aujeszky haiguse viiruse nakkuse ja veiste viirusdiarröa puhul delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artiklites 21, 22 ja 23; |
| --- | --- |

a)

Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse, Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse, veiste enzootilise leukoosi, veiste nakkava rinotrahheiidi/nakkava pustuloosse vulvovaginiidi, Aujeszky haiguse viiruse nakkuse ja veiste viirusdiarröa puhul delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artiklites 21, 22 ja 23;

Brucella abortus

B. melitensis

B. suis

Mycobacterium tuberculosis

| b) | marutaudiviiruse nakkuse puhul delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artiklis 35 ning |
| --- | --- |

b)

marutaudiviiruse nakkuse puhul delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artiklis 35 ning

| c) | lammaste katarraalse palaviku (serotüüp 1–24) puhul delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artiklis 41. |
| --- | --- |

c)

lammaste katarraalse palaviku (serotüüp 1–24) puhul delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artiklis 41.

Artikkel 69

B- või C-kategooria taudi esinemise kinnitamise korral kohaldatavad tauditõrjemeetmed

Kui liikmesriigis või tsoonis, mis on saanud määruse (EL) 2016/429 artikli 36 lõike 4 või delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 84 lõike 1 kohaselt taudivaba staatuse, leiab delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 9 lõike 2 kohaselt kinnitust B- või C-kategooria taudi esinemine, kohaldab pädev asutus meetmeid, mis on sätestatud:

| a) | Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse, Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse, veiste enzootilise leukoosi, veiste nakkava rinotrahheiidi/nakkava pustuloosse vulvovaginiidi, Aujeszky haiguse viiruse nakkuse ja veiste viirusdiarröa puhul delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artiklites 24–31; |
| --- | --- |

a)

Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse, Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse, veiste enzootilise leukoosi, veiste nakkava rinotrahheiidi/nakkava pustuloosse vulvovaginiidi, Aujeszky haiguse viiruse nakkuse ja veiste viirusdiarröa puhul delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artiklites 24–31;

Brucella abortus

B. melitensis

B. suis

Mycobacterium tuberculosis

| b) | marutaudiviiruse nakkuse puhul delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artiklis 36 ning |
| --- | --- |

b)

marutaudiviiruse nakkuse puhul delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artiklis 36 ning

| c) | lammaste katarraalse palaviku (serotüüp 1–24) puhul delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artiklis 42. |
| --- | --- |

c)

lammaste katarraalse palaviku (serotüüp 1–24) puhul delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artiklis 42.

III OSA

VEELOOMAD

I PEATÜKK

Tauditõrjemeetmed vesiviljelusloomadel esinevate A-kategooria taudide korral

1. jagu

Esialgsed tauditõrjemeetmed vesiviljelusloomadel esineva A-kategooria taudi kahtluse korral

Artikkel 70

Ettevõtjate kohustused ettevõtetes peetavatel vesiviljelusloomadel esineva A-kategooria taudi kahtluse korral

Loetellu kantud vesiviljelusloomadel esineva A-kategooria taudi kahtluse korral võtavad ettevõtjad järgmised tauditõrjemeetmed, et tõkestada A-kategooria taudi levimist nende vastutusel olevatelt tabandunud loomadelt ja nende vastutusalas olevatest vesiviljelusettevõtetest teistele, tabandumata veeloomadele, kuni pädev asutus välistab A-kategooria taudi esinemise:

| a) | isoleerivad kõik ettevõttes olevad A-kategooria taudi nakatumise kahtlusega vesiviljelusloomad, kui see on tehniliselt võimalik; |
| --- | --- |

a)

isoleerivad kõik ettevõttes olevad A-kategooria taudi nakatumise kahtlusega vesiviljelusloomad, kui see on tehniliselt võimalik;

| b) | väldivad vesiviljelusloomade vedu ettevõttesse ja sealt välja; |
| --- | --- |

b)

väldivad vesiviljelusloomade vedu ettevõttesse ja sealt välja;

| c) | registreerivad kõik külastused ning ettevõttest välja ja ettevõttesse liikumised; |
| --- | --- |

c)

registreerivad kõik külastused ning ettevõttest välja ja ettevõttesse liikumised;

| d) | hoiavad iga toote, seadme, materjali või aine, mis võib tõenäoliselt olla A-kategooria taudidega saastunud ja neid levitada, isoleeritult ning siirutajate ja muude veeloomade eest võimalikult kaitstult; |
| --- | --- |

d)

hoiavad iga toote, seadme, materjali või aine, mis võib tõenäoliselt olla A-kategooria taudidega saastunud ja neid levitada, isoleeritult ning siirutajate ja muude veeloomade eest võimalikult kaitstult;

| e) | rakendavad asjakohaseid bioturvameetmeid, et vältida A-kategooria taudi levikut; |
| --- | --- |

e)

rakendavad asjakohaseid bioturvameetmeid, et vältida A-kategooria taudi levikut;

| f) | esitavad pädevale asutusele tema nõudmisel asjakohase teabe A-kategooria taudi kohta ning |
| --- | --- |

f)

esitavad pädevale asutusele tema nõudmisel asjakohase teabe A-kategooria taudi kohta ning

| g) | järgivad pädeva asutuse juhtnööre A-kategooria taudi tõrje kohta vastavalt määrusele (EL) 2016/429 ja käesolevale määrusele. |
| --- | --- |

g)

järgivad pädeva asutuse juhtnööre A-kategooria taudi tõrje kohta vastavalt määrusele (EL) 2016/429 ja käesolevale määrusele.

Artikkel 71

Pädeva asutuse poolne uurimine ettevõttes peetavatel vesiviljelusloomadel esineva A-kategooria taudi kahtluse korral

1.   Delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 9 lõigete 1, 3 ja 4 kohase ettevõttes peetavatel vesiviljelusloomadel esineva A-kategooria taudi kahtluse korral korraldab pädev asutus viivitamata uurimise, et kahtlustatava loetellu kantud taudi esinemine kinnitada või välistada.

2.   Lõikes 1 osutatud uurimise käigus tagab pädev asutus, et veterinaarjärelevalve ametnikud teevad vähemalt järgmist:

| a) | vesiviljelusloomade kliinilised läbivaatused ning |
| --- | --- |

a)

vesiviljelusloomade kliinilised läbivaatused ning

| b) | proovide võtmine laboriuuringute jaoks. |
| --- | --- |

b)

proovide võtmine laboriuuringute jaoks.

Artikkel 72

Esialgsed piiravad ja bioturvameetmed, mida tuleb kohaldada vesiviljelusloomadel esineva A-kategooria taudi kahtluse korral

1.   A-kategooria taudi kahtluse korral ettevõttes võtab pädev asutus ettevõtte ametliku järelevalve alla ja kehtestab viivitamata järgmised esialgsed piiravad ja bioturvameetmed, et tõkestada A-kategooria taudi levimist tabandunud vesiviljelusloomadelt ja ettevõttest tabandumata veeloomadele:

| a) | vesiviljelusloomade ettevõttesse ja ettevõttest välja veo keeld; |
| --- | --- |

a)

vesiviljelusloomade ettevõttesse ja ettevõttest välja veo keeld;

| b) | veovahendite ja seadmete mitteolulise ettevõttest välja liikumise keeld; |
| --- | --- |

b)

veovahendite ja seadmete mitteolulise ettevõttest välja liikumise keeld;

| c) | vesiviljelusloomade inimtoiduks tapmise keeld; |
| --- | --- |

c)

vesiviljelusloomade inimtoiduks tapmise keeld;

| d) | kui see on tehniliselt võimalik ja kui seda peetakse vajalikuks, korraldus kõik vesiviljelusloomad isoleerida, ning |
| --- | --- |

d)

kui see on tehniliselt võimalik ja kui seda peetakse vajalikuks, korraldus kõik vesiviljelusloomad isoleerida, ning

| e) | kui see on teostatav, asjakohaste vahendite ja meetmete rakendamine lindude ja teiste röövloomade tõrjeks. |
| --- | --- |

e)

kui see on teostatav, asjakohaste vahendite ja meetmete rakendamine lindude ja teiste röövloomade tõrjeks.

2.   Pädev asutus võib anda korralduse loetellu kantud liikide ennetavaks surmamiseks tabandunud ettevõttes, kus kahtlustatakse A-kategooria taudi esinemist, tingimusel et kohaldatakse kõiki vajalikke bioturvameetmeid ja muid riskimaandamismeetmeid, et tõkestada A-kategooria taudi levimist ettevõttest välja.

3.   Pädev asutus lubab erandina määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 10 punktist i ja pärast riskihindamist vesiviljelusloomade vedamist, mille ainus eesmärk on nende kohene surmamine tauditõrjet tegevas veeandide ettevõttes või 1. või 2. kategooria loomsete kõrvalsaadustena töötlemiseks või kõrvaldamiseks kõnealuse määruse kohaselt heaks kiidetud ettevõttes. Sellise loa võib anda ainult juhul, kui kohaldatakse vajalikke bioturvameetmeid ja muid riskimaandamismeetmeid, et tõkestada A-kategooria taudi levikut.

4.   Kõik surnud või käesoleva artikli kohaselt surmatud vesiviljelusloomadelt saadud loomsed kõrvalsaadused, sealhulgas lihaga molluskikarbid, töödeldakse või kõrvaldatakse erandina määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 10 punktist i selle määruse kohaselt 1. või 2. kategooria materjalina, et tagada asjaomase tauditekitaja inaktiveerimine ja vältida taudi levikut muudele veeloomadele.

Artikkel 73

Loend ja andmete analüüs vesiviljelusloomadel esineva A-kategooria taudi kahtluse korral

1.   A-kategooria taudi kahtluse korral annab pädev asutus korralduse ja kontrollib, et A-kategooria taudi kahtlusega ettevõtete käitajad koostavad viivitamata ja hoiavad ajakohasena loendi, mis sisaldab järgmist:

| a) | kõigi ettevõttes peetavate vesiviljelusloomade liigid, kategooriad ja kogused (arv, maht või kaal); |
| --- | --- |

a)

kõigi ettevõttes peetavate vesiviljelusloomade liigid, kategooriad ja kogused (arv, maht või kaal);

| b) | iga toode, materjal või aine, mis on tõenäoliselt A-kategooria taudiga saastunud või võib seda levitada, ning |
| --- | --- |

b)

iga toode, materjal või aine, mis on tõenäoliselt A-kategooria taudiga saastunud või võib seda levitada, ning

| c) | iga päev registreeritav suremus ettevõtte igas epidemioloogilises üksuses. |
| --- | --- |

c)

iga päev registreeritav suremus ettevõtte igas epidemioloogilises üksuses.

2.   Määruse (EL) 2016/429 artiklis 57 osutatud epidemioloogilise uuringu raames, mis tehakse taudikahtlusega ettevõtetes, analüüsivad veterinaarjärelevalve ametnikud vähemalt määruse (EL) 2016/429 artikli 186 lõikes 1 loetletud andmeid.

Artikkel 74

Tauditõrjemeetmete laiendamine teistele ettevõtetele A-kategooria taudi kahtluse korral

Selleks et tõkestada A-kategooria taudi levimist, teeb pädev asutus artiklis 71 ette nähtud uurimise ja laiendab artiklites 72 ja 73 sätestatud asjakohaseid meetmeid pärast riskihindamist:

| a) | ettevõtetele, mis asuvad taudikahtlusega ettevõttega samas bioturvarühmikus või kus on vahemaa, hüdrodünaamiliste või topograafiliste tingimuste tõttu suurenenud risk saada taudikahtlusega ettevõttest asjaomane tauditekitaja; |
| --- | --- |

a)

ettevõtetele, mis asuvad taudikahtlusega ettevõttega samas bioturvarühmikus või kus on vahemaa, hüdrodünaamiliste või topograafiliste tingimuste tõttu suurenenud risk saada taudikahtlusega ettevõttest asjaomane tauditekitaja;

| b) | muudele kui punktis a osutatud ettevõtetele, millel on taudikahtlusega ettevõttega otsene epidemioloogiline seos. |
| --- | --- |

b)

muudele kui punktis a osutatud ettevõtetele, millel on taudikahtlusega ettevõttega otsene epidemioloogiline seos.

Artikkel 75

Ajutised piirangutsoonid ettevõtte ümber

Pädev asutus võib kehtestada ajutise piirangutsooni sellise ettevõtte ümber, kus kahtlustatakse A-kategooria taudi esinemist ja kohaldatakse artiklites 72 ja 73 osutatud esialgseid tauditõrjemeetmeid, võttes arvesse järgmisi asjaolusid:

| a) | ettevõtte asukoht piirkonnas, kus on teisi loetellu kantud liikidesse kuuluvaid A-kategooria taudi kahtlusega vesiviljelusloomi pidavaid ettevõtteid; |
| --- | --- |

a)

ettevõtte asukoht piirkonnas, kus on teisi loetellu kantud liikidesse kuuluvaid A-kategooria taudi kahtlusega vesiviljelusloomi pidavaid ettevõtteid;

| b) | loomade liikumine taudikahtlusega ettevõtte läheduses; |
| --- | --- |

b)

loomade liikumine taudikahtlusega ettevõtte läheduses;

| c) | A-kategooria taudi esinemise kohta artikli 77 kohase kinnituse saamise viibimine; |
| --- | --- |

c)

A-kategooria taudi esinemise kohta artikli 77 kohase kinnituse saamise viibimine;

| d) | ebapiisav teave kahtlustatava A-kategooria taudi võimaliku päritolu ja sissetoomisteede kohta ning |
| --- | --- |

d)

ebapiisav teave kahtlustatava A-kategooria taudi võimaliku päritolu ja sissetoomisteede kohta ning

| e) | taudiprofiil, eelkõige taudi edasikandumise teed ja kiirus ning taudi püsimajäämine asjaomases loetellu kantud liikidesse kuuluvate vesiviljelusloomade populatsioonis. |
| --- | --- |

e)

taudiprofiil, eelkõige taudi edasikandumise teed ja kiirus ning taudi püsimajäämine asjaomases loetellu kantud liikidesse kuuluvate vesiviljelusloomade populatsioonis.

Artikkel 76

Meetmed, mida tuleb kohaldada A-kategooria taudi kahtluse korral toidu- ja söödakäitlemisettevõtetes, puhastamiskeskustes, lähetamiskeskustes, piiripunktides, loomseid kõrvalsaadusi käitlevates ettevõtetes või muudes asjakohastes kohtades, sealhulgas veovahendites

1.   Delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 9 lõigete 1, 3 ja 4 kohase A-kategooria taudi kahtluse korral toidu- ja söödakäitlemisettevõtetes, puhastamiskeskustes, lähetamiskeskustes, piiripunktides, loomseid kõrvalsaadusi käitlevates ettevõtetes või muudes asjakohastes kohtades, sealhulgas veovahendites kohaldab pädev asutus:

| a) | artiklites 71–75 sätestatud meetmeid ning |
| --- | --- |

a)

artiklites 71–75 sätestatud meetmeid ning

| b) | vajaduse korral täiendavaid meetmeid, mida on kohandatud konkreetse olukorraga, et tõkestada A-kategooria taudi levimist kahtluse all olevatelt loomadelt ja kahtluse all olevatest ettevõtetest või kohtadest tabandumata loomadele. |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral täiendavaid meetmeid, mida on kohandatud konkreetse olukorraga, et tõkestada A-kategooria taudi levimist kahtluse all olevatelt loomadelt ja kahtluse all olevatest ettevõtetest või kohtadest tabandumata loomadele.

2.   Pädev asutus kohaldab artiklite 71–75 sätteid ka lõikes 1 osutatud ettevõtetes ja kohtades leiduvate loomade või toodete päritoluettevõtetes.

2. jagu

Tauditõrjemeetmed vesiviljelusloomadel A-kategooria taudi esinemise ametliku kinnitamise korral

Artikkel 77

Vesiviljelusloomadel A-kategooria taudi esinemise ametlik kinnitamine

Pädev asutus kinnitab A-kategooria taudi puhangu vesiviljelusloomadel ametlikult, kui delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 9 lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tingimused on täidetud.

Artikkel 78

Tauditõrjemeetmed A-kategooria taudi puhangu ametliku kinnitamise korral ettevõttes

1.   Pärast A-kategooria taudi puhangu artikli 77 kohast ametlikku kinnitamist annab pädev asutus lisaks artiklites 72 ja 73 sätestatud meetmetele korralduse, et ettevõttes, kus leidis ametlikult kinnitust A-kategooria taudi puhang, kohaldataks veterinaarjärelevalve ametnike järelevalve all viivitamata järgmisi tauditõrjemeetmeid:

| a) | loetellu kantud liikidesse kuuluvad kalad ja koorikloomad surmatakse niipea kui võimalik ja loetellu kantud liikidesse kuuluvad molluskid eemaldatakse veest niipea kui võimalik; |
| --- | --- |

a)

loetellu kantud liikidesse kuuluvad kalad ja koorikloomad surmatakse niipea kui võimalik ja loetellu kantud liikidesse kuuluvad molluskid eemaldatakse veest niipea kui võimalik;

| b) | punktis a osutatud loomad kõrvaldatakse erandina määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 10 punktist i selle määruse kohaselt 1. või 2. kategooria materjalina; |
| --- | --- |

b)

punktis a osutatud loomad kõrvaldatakse erandina määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 10 punktist i selle määruse kohaselt 1. või 2. kategooria materjalina;

| c) | punktides a ja b sätestatud meetmed võetakse:






  i) | ettevõttes, kus A-kategooria taudi puhang leidis ametlikult kinnitust, koos järgneva kohapealse töötlemisega või |
| --- | --- | --- |

c)

punktides a ja b sätestatud meetmed võetakse:

i)

ettevõttes, kus A-kategooria taudi puhang leidis ametlikult kinnitust, koos järgneva kohapealse töötlemisega või

| ii) | tauditõrjet tegevas veeandide ettevõttes või ettevõttes, mis on määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt heaks kiidetud töötlemiseks või kõrvaldamiseks viisil, mis ennetab A-kategooria taudi leviku riski; |
| --- | --- |

ii)

tauditõrjet tegevas veeandide ettevõttes või ettevõttes, mis on määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt heaks kiidetud töötlemiseks või kõrvaldamiseks viisil, mis ennetab A-kategooria taudi leviku riski;

| d) | loetellu kandmata liikidesse kuuluvad vesiviljelusloomad surmatakse või tapetakse inimtoiduks niipea kui võimalik või kui tegemist on molluskitega, eemaldatakse lõike 1 punkti b kohaselt veest niipea kui võimalik; |
| --- | --- |

d)

loetellu kandmata liikidesse kuuluvad vesiviljelusloomad surmatakse või tapetakse inimtoiduks niipea kui võimalik või kui tegemist on molluskitega, eemaldatakse lõike 1 punkti b kohaselt veest niipea kui võimalik;

| e) | kohaldatakse asjakohaseid meetmeid, et piirata A-kategooria taudi võimalikku levimist looduslikele veeloomadele ja looduslikelt veeloomadelt, kes võivad ettevõttega epidemioloogiliselt kokku puutuda; |
| --- | --- |

e)

kohaldatakse asjakohaseid meetmeid, et piirata A-kategooria taudi võimalikku levimist looduslikele veeloomadele ja looduslikelt veeloomadelt, kes võivad ettevõttega epidemioloogiliselt kokku puutuda;

| f) | kõik potentsiaalselt saastunud tooted, materjalid ja ained isoleeritakse, kuni:






  i) | need määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt kõrvaldatakse, kui tegemist on loomsete kõrvalsaadustega; |
| --- | --- | --- |

f)

kõik potentsiaalselt saastunud tooted, materjalid ja ained isoleeritakse, kuni:

i)

need määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt kõrvaldatakse, kui tegemist on loomsete kõrvalsaadustega;

| ii) | erandina määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 10 punktist i kõrvaldatakse või töödeldakse selle määruse kohase 1. või 2. kategooria materjalina, kui tegemist on loomsete saadustega; |
| --- | --- |

ii)

erandina määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 10 punktist i kõrvaldatakse või töödeldakse selle määruse kohase 1. või 2. kategooria materjalina, kui tegemist on loomsete saadustega;

| iii) | on lõpetatud artikli 80 kohaste puhastus- ja desinfitseerimismeetmete rakendamine, kui tegemist on puhastamiseks ja desinfitseerimiseks sobivate materjalide ja ainetega, ning |
| --- | --- |

iii)

on lõpetatud artikli 80 kohaste puhastus- ja desinfitseerimismeetmete rakendamine, kui tegemist on puhastamiseks ja desinfitseerimiseks sobivate materjalide ja ainetega, ning

| iv) | need viiakse ettevõttest ära ja kõrvaldatakse veterinaarjärelevalve ametnike järelevalve all, kui tegemist on sööda ning muude puhastamiseks ja desinfitseerimiseks sobimatute materjalidega. |
| --- | --- |

iv)

need viiakse ettevõttest ära ja kõrvaldatakse veterinaarjärelevalve ametnike järelevalve all, kui tegemist on sööda ning muude puhastamiseks ja desinfitseerimiseks sobimatute materjalidega.

2.   Pädev asutus annab korralduse ja valvab selle järele, et:

| a) | lõike 1 punkti f alapunktis i osutatud loomsete kõrvalsaaduste ja lõike 1 punkti f alapunktis ii osutatud loomsete saaduste vedu tabandunud ettevõttest vastab määrusele (EÜ) nr 1069/2009, ning |
| --- | --- |

a)

lõike 1 punkti f alapunktis i osutatud loomsete kõrvalsaaduste ja lõike 1 punkti f alapunktis ii osutatud loomsete saaduste vedu tabandunud ettevõttest vastab määrusele (EÜ) nr 1069/2009, ning

| b) | lõike 1 punkti f alapunktis iv osutatud materjalide või ainete vedu tabandunud ettevõttest vastab tema poolt bioturva- ja bioohutustingimuste kohta antud juhtnööridele, et tõkestada A-kategooria taudi tekitaja levimist. |
| --- | --- |

b)

lõike 1 punkti f alapunktis iv osutatud materjalide või ainete vedu tabandunud ettevõttest vastab tema poolt bioturva- ja bioohutustingimuste kohta antud juhtnööridele, et tõkestada A-kategooria taudi tekitaja levimist.

3.   Erandina lõike 1 punktist a võib pädev asutus pärast riskihindamist lubada kalade või koorikloomade tapmist või molluskite veest eemaldamist inimtoiduks ettevõttes või tauditõrjet tegevas veeandide ettevõttes, tingimusel et võetakse sobivad bioturvameetmed ja muud vajalikud riskimaandamismeetmed, et tõkestada A-kategooria taudi levikut. Kõik selle erandi kohaldamisel saadud loomsed kõrvalsaadused töödeldakse või kõrvaldatakse erandina määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 10 punktist i selle määruse kohaselt 1. või 2. kategooria materjalina.

4.   Erandina lõike 1 punktist d võib pädev asutus pärast riskihindamist otsustada loetellu kandmata liikidesse kuuluvaid vesiviljelusloomi mitte surmata, tappa või veest eemaldada, tingimusel et kohaldatakse asjakohaseid riskimaandamismeetmeid, et ennetada asjakohase A-kategooria taudi ettevõttest leviku riski.

5.   Erandina lõike 1 punkti f alapunktist ii võib pädev asutus pärast riskihindamist lubada loomseid saadusi artikli 83 kohaselt turule viia.

Artikkel 79

Konkreetsed erandid tõrjemeetmetest ettevõtetes, kus loetellu kantud liike peetakse teaduslikel eesmärkidel või ohustatud liikide säilitamisega seotud eesmärkidel

1.   Pädev asutus võib teha artikli 78 lõike 1 punktides a ja c sätestatud meetmetest erandeid A-kategooria taudi esinemise ametliku kinnitamise korral ettevõtetes, kus loetellu kantud liike peetakse teaduslikel eesmärkidel või ohustatud liikide säilitamisega seotud eesmärkidel, tingimusel et:

| a) | asjaomase liikmesriigi või muude liikmesriikide loomatervisestaatust ei seata ohtu ning |
| --- | --- |

a)

asjaomase liikmesriigi või muude liikmesriikide loomatervisestaatust ei seata ohtu ning

| b) | võetakse kõik artiklis 78 loetletud asjakohased bioturvameetmed, et ennetada A-kategooria taudi tekitaja leviku riski. |
| --- | --- |

b)

võetakse kõik artiklis 78 loetletud asjakohased bioturvameetmed, et ennetada A-kategooria taudi tekitaja leviku riski.

2.   Lõike 1 kohase erandi tegemisel tagab pädev asutus, et loetellu kantud liikidesse kuuluvaid vesiviljelusloomi, kes on erandiga hõlmatud:

| a) | peetakse tegevuskohtades, kus rakendatakse asjakohaseid bioturvameetmeid asjaomase A-kategooria taudi leviku vältimiseks, ning |
| --- | --- |

a)

peetakse tegevuskohtades, kus rakendatakse asjakohaseid bioturvameetmeid asjaomase A-kategooria taudi leviku vältimiseks, ning

| b) | nende suhtes tehakse täiendavat järelevalvet ja laboriuuringuid ning neid ei viida ettevõttest välja, kuni laboriuuringud on näidanud, et nad ei kujuta endast riski asjaomase A-kategooria taudi edasise levitajana. |
| --- | --- |

b)

nende suhtes tehakse täiendavat järelevalvet ja laboriuuringuid ning neid ei viida ettevõttest välja, kuni laboriuuringud on näidanud, et nad ei kujuta endast riski asjaomase A-kategooria taudi edasise levitajana.

Artikkel 80

Puhastamine ja desinfitseerimine

1.   Pädev asutus annab korralduse, et ettevõtjad puhastaksid ja desinfitseeriksid kohe pärast artiklis 78 sätestatud tauditõrjemeetmete rakendamise lõpetamist:

| a) | ettevõtte, niivõrd kui pädev asutus peab seda tehniliselt võimalikuks; |
| --- | --- |

a)

ettevõtte, niivõrd kui pädev asutus peab seda tehniliselt võimalikuks;

| b) | loomakasvatusega seotud seadmed, sealhulgas, kuid mitte ainult söötmis-, sorteerimis-, ravi- ja vaktsineerimisseadmed ning tööpaadid; |
| --- | --- |

b)

loomakasvatusega seotud seadmed, sealhulgas, kuid mitte ainult söötmis-, sorteerimis-, ravi- ja vaktsineerimisseadmed ning tööpaadid;

| c) | tootmisega seotud varustuse, sealhulgas, kuid mitte ainult puurid, võrgud, pukkalused, kotid ja õngejadad; |
| --- | --- |

c)

tootmisega seotud varustuse, sealhulgas, kuid mitte ainult puurid, võrgud, pukkalused, kotid ja õngejadad;

| d) | kaitseriietuse või ohutusvahendid, mida kasutavad meetmete rakendajad ja kontrollkäigu tegijad, ning |
| --- | --- |

d)

kaitseriietuse või ohutusvahendid, mida kasutavad meetmete rakendajad ja kontrollkäigu tegijad, ning

| e) | kõik veovahendid, sealhulgas paagid ja muu varustuse, mida kasutatakse nakatunud loomade või nakatunud loomadega kokku puutunud töötajate veoks. |
| --- | --- |

e)

kõik veovahendid, sealhulgas paagid ja muu varustuse, mida kasutatakse nakatunud loomade või nakatunud loomadega kokku puutunud töötajate veoks.

2.   Lõikes 1 ette nähtud puhastamine ja desinfitseerimine toimub:

| a) | pädeva asutuse ja ettevõtja poolt varem kokku lepitud protokolli kohaselt ning |
| --- | --- |

a)

pädeva asutuse ja ettevõtja poolt varem kokku lepitud protokolli kohaselt ning

| b) | veterinaarjärelevalve ametnike järelevalve all. |
| --- | --- |

b)

veterinaarjärelevalve ametnike järelevalve all.

Artikkel 81

Tabandunud ettevõtte kasutamata hoidmine

Pädev asutus annab ettevõtjatele korralduse hoida tabandunud ettevõte pärast artiklis 80 ette nähtud puhastamise ja desinfitseerimise lõpetamist XIII lisas ette nähtud aja jooksul kasutamata.

Artikkel 82

Tauditõrjemeetmete laiendamine A-kategooria taudi esinemise kinnitamise korral

Selleks et tõkestada A-kategooria taudi levimist, korraldab pädev asutus artiklis 71 ette nähtud uurimise ja laiendab mõnda artiklites 78, 80 ja 81 sätestatud meetmetest või neid kõiki pärast riskihindamist:

| a) | ettevõtetele, mis kuuluvad samasse bioturvarühmikusse või kus on vahemaa, hüdrodünaamiliste või topograafiliste tingimuste tõttu suurenenud asjakohase tauditekitaja levimise risk kahtlustatavast ettevõttest, kus taud on kinnitust leidnud; |
| --- | --- |

a)

ettevõtetele, mis kuuluvad samasse bioturvarühmikusse või kus on vahemaa, hüdrodünaamiliste või topograafiliste tingimuste tõttu suurenenud asjakohase tauditekitaja levimise risk kahtlustatavast ettevõttest, kus taud on kinnitust leidnud;

| b) | ettevõttele, millel on määruse (EL) 2016/429 artiklis 57 ette nähtud uuringu tulemuste kohaselt otsene epidemioloogiline seos ettevõttega, kus taud on kinnitust leidnud. |
| --- | --- |

b)

ettevõttele, millel on määruse (EL) 2016/429 artiklis 57 ette nähtud uuringu tulemuste kohaselt otsene epidemioloogiline seos ettevõttega, kus taud on kinnitust leidnud.

Artikkel 83

Loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt vesiviljelusloomadelt nakatunud ettevõtetes saadud loomsete saaduste turuleviimine

1.   Artikli 78 lõike 5 kohase erandi tegemisel võib pädev asutus loomsete saaduste turuleviimist lubada ainult juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | kalad peavad olema enne lähetamist tapetud ja siseelunditest puhastatud; |
| --- | --- |

a)

kalad peavad olema enne lähetamist tapetud ja siseelunditest puhastatud;

| b) | molluskite ja koorikloomade päritolu peab olema võimalik täielikult kindlaks teha ja need tuleb enne lähetamist töödelda eluvõimetuteks saadusteks, mis ei suuda ellu jääda, kui nad vette tagasi lastakse. |
| --- | --- |

b)

molluskite ja koorikloomade päritolu peab olema võimalik täielikult kindlaks teha ja need tuleb enne lähetamist töödelda eluvõimetuteks saadusteks, mis ei suuda ellu jääda, kui nad vette tagasi lastakse.

Kui enne töötlemist ja turuleviimist on nõutav puhastamine, toimub see tauditõrjet tegevas veeandide ettevõttes või bioturvalises puhastamiskeskuses.

2.   Lõikes 1 osutatud loomsed saadused on ette nähtud:

| a) | otse lõpptarbijale või |
| --- | --- |

a)

otse lõpptarbijale või

| b) | edasiseks töötlemiseks tauditõrjet tegevas veeandide ettevõttes. |
| --- | --- |

b)

edasiseks töötlemiseks tauditõrjet tegevas veeandide ettevõttes.

Artikkel 84

Meetmed, mida tuleb kohaldada A-kategooria taudide esinemise kinnitamise korral toidu- ja söödakäitlemisettevõtetes, puhastamiskeskustes, lähetamiskeskustes, piiripunktides või muudes asjakohastes kohtades, sealhulgas veovahendites

1.   Kui toidu- ja söödakäitlemisettevõtetes, puhastamiskeskustes, lähetamiskeskustes, piiripunktides või muudes asjakohastes kohtades, sealhulgas veovahendites, leiab artikli 77 kohaselt kinnitust A-kategooria taud, kohaldab pädev asutus:

| a) | artiklites 78, 80 ja 81 sätestatud meetmeid ning |
| --- | --- |

a)

artiklites 78, 80 ja 81 sätestatud meetmeid ning

| b) | vajaduse korral täiendavaid meetmeid, mida on kohandatud konkreetse olukorraga, et tõkestada A-kategooria taudi levimist tabandunud loomadelt ja ettevõtetest või kohtadest tabandumata loomadele. |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral täiendavaid meetmeid, mida on kohandatud konkreetse olukorraga, et tõkestada A-kategooria taudi levimist tabandunud loomadelt ja ettevõtetest või kohtadest tabandumata loomadele.

2.   Pädev asutus kohaldab artiklite 78, 80 ja 81 sätteid ka lõikes 1 osutatud ettevõtetes ja kohtades leiduvate loomade või toodete päritoluettevõtetes.

II PEATÜKK

Piirangutsoonis rakendatavad vesiviljelusloomadel esinevate A-kategooria taudide tõrje meetmed

1. jagu

Piirangutsoonis rakendatavad üldised tauditõrjemeetmed

Artikkel 85

Piirangutsooni kehtestamine

1.   A-kategooria taudi puhangu ametliku kinnitamise korral ettevõttes, toidu- ja söödakäitlemisettevõttes, loomseid kõrvalsaadusi käitlevas ettevõttes või muus asjakohases kohas, sealhulgas veovahendites kehtestab pädev asutus tabandunud ettevõtte või koha ümber viivitamata piirangutsooni, mis hõlmab:

| a) | kaitsetsooni A-kategooria taudi esinemise kinnitusega ettevõtte või koha ümber; |
| --- | --- |

a)

kaitsetsooni A-kategooria taudi esinemise kinnitusega ettevõtte või koha ümber;

| b) | järelevalvetsooni kaitsetsooni ümber ning |
| --- | --- |

b)

järelevalvetsooni kaitsetsooni ümber ning

| c) | vajaduse korral määruse (EL) 2016/429 artikli 64 lõikes 1 sätestatud kriteeriumide põhjal täiendavaid piirangutsoone kaitse- ja järelevalvetsooni ümber või naabruses. |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral määruse (EL) 2016/429 artikli 64 lõikes 1 sätestatud kriteeriumide põhjal täiendavaid piirangutsoone kaitse- ja järelevalvetsooni ümber või naabruses.

2.   Tsoonide ulatus määratakse igal üksikjuhul eraldi, võttes arvesse taudi levimise riski mõjutavaid tegureid. Selleks võtab pädev asutus arvesse järgmisi andmeid ja kriteeriume:

| a) | määruse (EL) 2016/429 artikli 57 kohase epidemioloogilise uuringu andmed; |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) 2016/429 artikli 57 kohase epidemioloogilise uuringu andmed;

| b) | asjakohased hüdrodünaamilised andmed; |
| --- | --- |

b)

asjakohased hüdrodünaamilised andmed;

| c) | määruse (EL) 2016/429 artikli 64 lõikes 1 loetletud kriteeriumid ning |
| --- | --- |

c)

määruse (EL) 2016/429 artikli 64 lõikes 1 loetletud kriteeriumid ning

| d) | käesoleva määruse XIV lisas sätestatud kriteeriumid. |
| --- | --- |

d)

käesoleva määruse XIV lisas sätestatud kriteeriumid.

3.   Pädev asutus kohandab algse piirangutsooni piire, sealhulgas kaitse-, järelevalve- ja täiendavate piirangutsoonide piire, kui kaks või enam piirangutsooni A-kategooria taudi täiendavate puhangute tõttu kattuvad.

4.   Erandina lõikest 1 võib pädev asutus konkreetsete geograafiliste, hüdrodünaamiliste ja epidemioloogiliste asjaolude tõttu ning pärast taudiprofiili arvestavat riskihindamist:

| a) | jätta lõikes 1 ette nähtud piirangutsooni nakatunud ettevõtte või koha ümber kehtestamata; |
| --- | --- |

a)

jätta lõikes 1 ette nähtud piirangutsooni nakatunud ettevõtte või koha ümber kehtestamata;

| b) | kehtestada piirangutsooni, mis koosneb kaitsetsoonist, mille naabruses ei ole järelevalvetsooni, ning |
| --- | --- |

b)

kehtestada piirangutsooni, mis koosneb kaitsetsoonist, mille naabruses ei ole järelevalvetsooni, ning

| c) | jätta piirangutsooni kehtestamata, kui A-kategooria taud leiab kinnitust sööda- ja toidukäitlemisettevõtetes, puhastamiskeskustes, lähetamiskeskustes, piiripunktides, loomseid kõrvasaadusi käitlevates ettevõtetes või muudes asjakohastes kohtades, sealhulgas veovahendites. |
| --- | --- |

c)

jätta piirangutsooni kehtestamata, kui A-kategooria taud leiab kinnitust sööda- ja toidukäitlemisettevõtetes, puhastamiskeskustes, lähetamiskeskustes, piiripunktides, loomseid kõrvasaadusi käitlevates ettevõtetes või muudes asjakohastes kohtades, sealhulgas veovahendites.

5.   Pädev asutus võib teha käesoleva peatüki sätetest vajalikus ulatuses ja pärast geograafilisi, hüdrodünaamilisi ja epidemioloogilisi asjaolusid ning taudiprofiili arvesse võtvat riskihindamist erandi:

| a) | täiendavates piirangutsoonides ning |
| --- | --- |

a)

täiendavates piirangutsoonides ning

| b) | juhul, kui pädev asutus otsustab kehtestada piirangutsooni, kui A-kategooria taudi puhang tekib lõike 4 punktis c osutatud ettevõtetes või muudes asjakohastes kohtades. |
| --- | --- |

b)

juhul, kui pädev asutus otsustab kehtestada piirangutsooni, kui A-kategooria taudi puhang tekib lõike 4 punktis c osutatud ettevõtetes või muudes asjakohastes kohtades.

Artikkel 86

Piirangutsoonis kohaldatavad meetmed

1.   Pädev asutus koostab viivitamata ja hoiab ajakohasena piirangutsoonis asuvate loetellu kantud liikidesse kuuluvaid vesiviljelusloomi pidavate ettevõtete loendi, mis sisaldab iga ettevõtte loomade liike, kategooriaid ja ligikaudset arvu.

2.   Pädev asutus võib epidemioloogilise teabe või muude asjakohaste tõendite põhjal ja pärast riskihindamist rakendada piirangutsoonis asuvates ettevõtetes artikli 78 lõike 1 punkti a ja lõike 2 kohast loetellu kantud liikidesse kuuluvate vesiviljelusloomade ennetavat surmamist või inimtoiduks tapmist või molluskite korral veest eemaldamist.

3.   Loetellu kantud liikidesse kuuluvaid vesiviljelusloomi pidavates piirangutsooni ettevõtetes muul eesmärgil kui asjakohase A-kategooria taudi esinemise kinnitamiseks või välistamiseks proovide võtmiseks peab olema pädeva asutuse luba.

2. jagu

Kaitsetsoonis rakendatavad tauditõrjemeetmed

Artikkel 87

Kaitsetsooni vesiviljelusloomi pidavates ettevõtetes kohaldatavad meetmed

1.   Pädev asutus annab kaitsetsooni mis tahes liiki vesiviljelusloomi pidavate ettevõtete, välja arvatud sellise ettevõtte käitajatele, kus on kinnitust leidnud A-kategooria taudi esinemine, korralduse võtta taudi leviku tõkestamiseks ja tõrjeks vähemalt järgmised meetmed:

| a) | ajakohastada viivitamata artikli 73 lõikes 1 ette nähtud loendit; |
| --- | --- |

a)

ajakohastada viivitamata artikli 73 lõikes 1 ette nähtud loendit;

| b) | kui see on teostatav, rakendada asjakohaseid meetmeid, et piirata A-kategooria taudi võimalikku levimist looduslikele veeloomadele ja looduslikelt veeloomadelt, kes võivad ettevõttega epidemioloogiliselt kokku puutuda; |
| --- | --- |

b)

kui see on teostatav, rakendada asjakohaseid meetmeid, et piirata A-kategooria taudi võimalikku levimist looduslikele veeloomadele ja looduslikelt veeloomadelt, kes võivad ettevõttega epidemioloogiliselt kokku puutuda;

| c) | hoida ära vesiviljelusloomade väljaviimist ettevõttest, kus neid peetakse, välja arvatud pädeva asutuse loal; |
| --- | --- |

c)

hoida ära vesiviljelusloomade väljaviimist ettevõttest, kus neid peetakse, välja arvatud pädeva asutuse loal;

| d) | rakendada asjakohaseid bioturvameetmeid iga toote, seadme, materjali või aine suhtes, mis võib levitada asjaomast A-kategooria taudi; |
| --- | --- |

d)

rakendada asjakohaseid bioturvameetmeid iga toote, seadme, materjali või aine suhtes, mis võib levitada asjaomast A-kategooria taudi;

| e) | vähendada külastajate arvu nendeni, keda on ettevõtte nõuetekohaseks käitamiseks tingimata vaja, ning |
| --- | --- |

e)

vähendada külastajate arvu nendeni, keda on ettevõtte nõuetekohaseks käitamiseks tingimata vaja, ning

| f) | kui see on teostatav, rakendada ettevõtte sisse- ja väljapääsude juures asjakohaseid puhastus- ja desinfitseerimismeetmeid. |
| --- | --- |

f)

kui see on teostatav, rakendada ettevõtte sisse- ja väljapääsude juures asjakohaseid puhastus- ja desinfitseerimismeetmeid.

2.   Pädev asutus annab korralduse ja valvab selle järele, et ettevõtja töötleks või kõrvaldaks loomsed kõrvalsaadused, sealhulgas lihaga molluskikarbid, mis on saadud loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt vesiviljelusloomadelt, kes on surnud või surmatud kaitsetsooni ettevõtetes, kus peetakse loetellu kantud liike, asjakohase kategooria materjalina vastavalt määrusele (EÜ) nr 1069/2009.

3.   Pädev asutus võib pärast riskihindamist otsustada, et artikleid 87 ja 88 kohaldatakse ainult loetellu kantud liikidesse kuuluvate vesiviljelusloomade suhtes

Artikkel 88

Veterinaarjärelevalve ametnike kontrollkäigud kaitsetsooni ettevõtetesse

1.   Pädev asutus tagab, et veterinaarjärelevalve ametnikud teevad pärast A-kategooria taudi puhangu ametlikku kinnitamist niipea kui võimalik ja viivitamata vähemalt ühe kontrollkäigu kõikidesse artiklis 87 osutatud ettevõtetesse, esmajärjekorras ettevõtetesse, mille puhul on taudi nakatumise või selle leviku risk pädeva asutuse hinnangul suur.

2.   Lõikes 1 osutatud kontrollkäikude käigus teevad veterinaarjärelevalve ametnikud vähemalt järgmist:

| a) | dokumentide kontroll ja andmete analüüs; |
| --- | --- |

a)

dokumentide kontroll ja andmete analüüs;

| b) | asjaomase A-kategooria taudi sissetoomise või levimise ärahoidmiseks artikli 87 kohaselt kohaldatavate meetmete rakendamise kontroll; |
| --- | --- |

b)

asjaomase A-kategooria taudi sissetoomise või levimise ärahoidmiseks artikli 87 kohaselt kohaldatavate meetmete rakendamise kontroll;

| c) | loetellu kantud liikidesse kuuluvate vesiviljelusloomade kliiniline läbivaatus ning |
| --- | --- |

c)

loetellu kantud liikidesse kuuluvate vesiviljelusloomade kliiniline läbivaatus ning

| d) | vajaduse korral laboriuuringute jaoks proovide võtmine, et asjakohase A-kategooria taudi esinemine kinnitada või välistada. |
| --- | --- |

d)

vajaduse korral laboriuuringute jaoks proovide võtmine, et asjakohase A-kategooria taudi esinemine kinnitada või välistada.

3.   Pädev asutus võib nõuda veterinaarjärelevalve ametnike täiendavaid kontrollkäike ettevõtetesse, et teha olukorra järelkontrolli.

4.   Pädev asutus registreerib lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud tegevused ja kontrollkäigud ning nende tulemused.

Artikkel 89

Vesiviljelusloomade ja nendest saadud toodete, muude ainete ja materjalide kaitsetsoonis, kaitsetsoonist välja või kaitsetsooni veo keelud

1.   Pädev asutus keelab kaitsetsoonis järgmised liikumised:

| a) | loetellu kantud liikidesse kuuluvate vesiviljelusloomade vedu kaitsetsooni ettevõtete vahel; |
| --- | --- |

a)

loetellu kantud liikidesse kuuluvate vesiviljelusloomade vedu kaitsetsooni ettevõtete vahel;

| b) | loetellu kantud liikidesse kuuluvate vesiviljelusloomade vedu kaitsetsoonist välja või kaitsetsooni; |
| --- | --- |

b)

loetellu kantud liikidesse kuuluvate vesiviljelusloomade vedu kaitsetsoonist välja või kaitsetsooni;

| c) | asjaomast A-kategooria taudi tõenäoliselt levitada võivate veovahendite ja seadmete, toodete, materjalide või ainete liikumine kaitsetsooni ettevõtetest välja; |
| --- | --- |

c)

asjaomast A-kategooria taudi tõenäoliselt levitada võivate veovahendite ja seadmete, toodete, materjalide või ainete liikumine kaitsetsooni ettevõtetest välja;

| d) | vesiviljelusloomade vedu sumplaevadega läbi kaitsetsooni ning |
| --- | --- |

d)

vesiviljelusloomade vedu sumplaevadega läbi kaitsetsooni ning

| e) | mis tahes liiki vesiviljelusloomadelt saadud töötlemata loomsete kõrvalsaaduste lähetamine kaitsetsooni ettevõtetest välja. |
| --- | --- |

e)

mis tahes liiki vesiviljelusloomadelt saadud töötlemata loomsete kõrvalsaaduste lähetamine kaitsetsooni ettevõtetest välja.

2.   Pädev asutus võib pärast riskhindamist laiendada lõike 1 punktides a–d sätestatud keelde loetellu kandmata liikidesse kuuluvatele loomadele ja neist saadud toodetele.

Artikkel 90

Kaitsetsoonis kehtivatest veeloomade ja toodetega seotud liikumis- ja veokeeldudest erandite tegemise üldtingimused

1.   Erandina artikli 89 lõikes 1 sätestatud keeldudest võib pädev asutus lubada veeloomade ja toodete vedamist artiklitega 91–94 hõlmatud juhtudel ja neis artiklites sätestatud eritingimustel ning käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud üldtingimustel.

2.   Lõikes 1 ette nähtud lubade andmisel tagab pädev asutus, et on täidetud järgmised tingimused:

| a) | kogu liikumine peab toimuma ainult mööda pädeva asutusega kokku lepitud määratud marsruute ilma mahalaadimise või peatumiseta; |
| --- | --- |

a)

kogu liikumine peab toimuma ainult mööda pädeva asutusega kokku lepitud määratud marsruute ilma mahalaadimise või peatumiseta;

| b) | vee vahetamine ja väljalaskmine veo ajal peab toimuma pädeva asutuse heaks kiidetud piirkondades, ettevõtetes või veevahetuspunktides; |
| --- | --- |

b)

vee vahetamine ja väljalaskmine veo ajal peab toimuma pädeva asutuse heaks kiidetud piirkondades, ettevõtetes või veevahetuspunktides;

| c) | veovahendid peavad olema ehitatud ja hooldatud nii, et neid saaks nõuetekohaselt puhastada ja desinfitseerida; |
| --- | --- |

c)

veovahendid peavad olema ehitatud ja hooldatud nii, et neid saaks nõuetekohaselt puhastada ja desinfitseerida;

| d) | veovahendid puhastatakse ja desinfitseeritakse:






  i) | enne vedusid ning |
| --- | --- | --- |

d)

veovahendid puhastatakse ja desinfitseeritakse:

i)

enne vedusid ning

| ii) | pärast vedusid veterinaarjärelevalve ametniku järelevalve all; |
| --- | --- |

ii)

pärast vedusid veterinaarjärelevalve ametniku järelevalve all;

| e) | seoses vedudega tuleb võtta muud täiendavad bioturvameetmed, mida pädev asutus peab vajalikuks. |
| --- | --- |

e)

seoses vedudega tuleb võtta muud täiendavad bioturvameetmed, mida pädev asutus peab vajalikuks.

Artikkel 91

Loetellu kantud liikidesse kuuluvate vesiviljelusloomade tapmise ning kaitsetsooni ettevõtetest tapale või töötlemisele viimise eritingimused

1.   Kaitsetsoonis loetellu kantud liike pidavate ettevõtete vesiviljelusloomi võib:

| a) | tappa ettevõttes, järgides pädeva asutuse kehtestatud bioturvameetmeid, või |
| --- | --- |

a)

tappa ettevõttes, järgides pädeva asutuse kehtestatud bioturvameetmeid, või

| b) | viia tauditõrjet tegevasse veeandide ettevõttesse, et need tapetaks kohe inimtoiduks, või |
| --- | --- |

b)

viia tauditõrjet tegevasse veeandide ettevõttesse, et need tapetaks kohe inimtoiduks, või

| c) | molluskite puhul veest eemaldada ja viia tauditõrjet tegevasse veeandide ettevõttesse puhastamiseks, kui see on vajalik, ja edasiseks töötlemiseks. |
| --- | --- |

c)

molluskite puhul veest eemaldada ja viia tauditõrjet tegevasse veeandide ettevõttesse puhastamiseks, kui see on vajalik, ja edasiseks töötlemiseks.

2.   Pädev asutus võib pärast asjakohastel epidemioloogilistel andmetel põhinevat riskihindamist piirata lõikes 1 sätestatud meetmete kohaldamist ettevõtetega, kus peetakse ainult komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa kolmanda veeru loetellu kantud liikidesse kuuluvaid vesiviljelusloomi.

3.   Lõike 1 punktis b osutatud vesiviljelusloomade vedamiseks loa andmisel peab tauditõrjet tegeva veeandide ettevõtte eest vastutav pädev asutus:

| a) | olema teadlik kavatsusest saata loetellu kantud liikidesse kuuluvaid vesiviljelusloomi tauditõrjet tegevasse veeandide ettevõttesse; |
| --- | --- |

a)

olema teadlik kavatsusest saata loetellu kantud liikidesse kuuluvaid vesiviljelusloomi tauditõrjet tegevasse veeandide ettevõttesse;

| b) | nõustuma kõnealuste vesiviljelusloomade saamisega; |
| --- | --- |

b)

nõustuma kõnealuste vesiviljelusloomade saamisega;

| c) | tegema loomade tapmise üle järelevalvet ja tapmist lähtekoha pädevale asutusele kinnitama; |
| --- | --- |

c)

tegema loomade tapmise üle järelevalvet ja tapmist lähtekoha pädevale asutusele kinnitama;

| d) | tagama, et kaitsetsoonist pärit loetellu kantud liikidesse kuuluvaid vesiviljelusloomi hoitakse väljastpoolt kaitsesooni pärit loetellu kantud liikidesse kuuluvatest vesiviljelusloomadest eraldi ja tapetakse või töödeldakse neist loomadest eraldi; |
| --- | --- |

d)

tagama, et kaitsetsoonist pärit loetellu kantud liikidesse kuuluvaid vesiviljelusloomi hoitakse väljastpoolt kaitsesooni pärit loetellu kantud liikidesse kuuluvatest vesiviljelusloomadest eraldi ja tapetakse või töödeldakse neist loomadest eraldi;

| e) | tegema tapmise või töötlemise üle järelevalvet; |
| --- | --- |

e)

tegema tapmise või töötlemise üle järelevalvet;

| f) | tagama, et hoonete puhastamine ja desinfitseerimine lõpetatakse enne väljaspool kaitsetsooni asuvatest ettevõtetest pärit vesiviljelusloomade tapmist või töötlemist; |
| --- | --- |

f)

tagama, et hoonete puhastamine ja desinfitseerimine lõpetatakse enne väljaspool kaitsetsooni asuvatest ettevõtetest pärit vesiviljelusloomade tapmist või töötlemist;

| g) | tagama, et vesiviljelusloomadelt saadud loomsed saadused vastavad artiklis 92 sätestatud turuleviimise eritingimustele, ning |
| --- | --- |

g)

tagama, et vesiviljelusloomadelt saadud loomsed saadused vastavad artiklis 92 sätestatud turuleviimise eritingimustele, ning

| h) | tagama, et tapmisel või muude lõikes 1 osutatud protsesside käigus tekkinud loomsed kõrvalsaadused töödeldakse või kõrvaldatakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt. |
| --- | --- |

h)

tagama, et tapmisel või muude lõikes 1 osutatud protsesside käigus tekkinud loomsed kõrvalsaadused töödeldakse või kõrvaldatakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt.

Artikkel 92

Kaitsetsooni tabandumata ettevõtetes loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt vesiviljelusloomadelt saadud loomsete saaduste turuleviimise eritingimused

1.   Pädev asutus võib anda loa tabandumata ettevõtetes loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt vesiviljelusloomadelt saadud loomsete saaduste turuleviimiseks, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | kalad peavad olema enne lähetamist tapetud ja siseelunditest puhastatud ning |
| --- | --- |

a)

kalad peavad olema enne lähetamist tapetud ja siseelunditest puhastatud ning

| b) | molluskite ja koorikloomade päritolu peab olema võimalik täielikult kindlaks teha ja need tuleb enne lähetamist töödelda eluvõimetuteks saadusteks, mis ei suuda ellu jääda, kui nad vette tagasi lastakse. |
| --- | --- |

b)

molluskite ja koorikloomade päritolu peab olema võimalik täielikult kindlaks teha ja need tuleb enne lähetamist töödelda eluvõimetuteks saadusteks, mis ei suuda ellu jääda, kui nad vette tagasi lastakse.

2.   Lõikes 1 osutatud loomsed saadused on ette nähtud:

| a) | tarnimiseks otse lõpptarbijale või |
| --- | --- |

a)

tarnimiseks otse lõpptarbijale või

| b) | edasiseks töötlemiseks tauditõrjet tegevas veeandide ettevõttes. |
| --- | --- |

b)

edasiseks töötlemiseks tauditõrjet tegevas veeandide ettevõttes.

Artikkel 93

Eritingimused töötlemata loomsete kõrvalsaaduste veo lubamiseks kaitsetsoonis asuvatest ettevõtetest

Pädev asutus võib lubada loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt vesiviljelusloomadelt saadud töötlemata loomsete kõrvalsaaduste vedamist kaitsetsooni ettevõtetest ettevõttesse edasiseks töötlemiseks määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt.

Artikkel 94

Riskimaandamismeetmed seoses teatavate veeloomadega seotud tegevustega kaitsetsoonis

1.   Pädev asutus võib pärast riskihindamist rakendada riskimaandamismeetmeid seoses järgmisega:

| a) | töönduslik ja harrastuskalapüük kaitsetsoonis; |
| --- | --- |

a)

töönduslik ja harrastuskalapüük kaitsetsoonis;

| b) | muud tegevused, mis on seotud kaitsetsooni veeloomadega ja millega võib kaasneda taudi leviku risk, ning |
| --- | --- |

b)

muud tegevused, mis on seotud kaitsetsooni veeloomadega ja millega võib kaasneda taudi leviku risk, ning

| c) | kaitsetsoonis veeloomade hooldamiseks ja raviks kasutatavate teeninduspaatide vedu. |
| --- | --- |

c)

kaitsetsoonis veeloomade hooldamiseks ja raviks kasutatavate teeninduspaatide vedu.

2.   Lõikes 1 sätestatud meetmete raames võib pädev asutus, kui see on asjakohane, anda korralduse puhastada ja desinfitseerida seadmed, mida on kasutatud kaitsetsooniga hõlmatud vetes.

Artikkel 95

Meetmed, mida tuleb kohaldada kaitsetsooni toidu- ja söödakäitlemisettevõtetes, puhastamiskeskustes, lähetamiskeskustes, piiripunktides, loomseid kõrvalsaadusi käitlevates ettevõtetes või muudes asjakohastes kohtades, sealhulgas veovahendites

1.   Pädev asutus kohaldab kaitsetsooni toidu- ja söödakäitlemisettevõtetes, puhastamiskeskustes, lähetamiskeskustes, piiripunktides, loomseid kõrvalsaadusi käitlevates ettevõtetes või muudes asjakohastes kohtades, sealhulgas veovahendites artiklis 87–93 sätestatud meetmeid.

2.   Pädev asutus võib lõikes 1 osutatud ettevõtetes ja kohtades kohaldada konkreetse olukorraga kohandatud täiendavaid meetmeid, et tõkestada A-kategooria taudi levikut kaitsetsoonis ja sellest välja.

Artikkel 96

Vesiviljelusloomade väljaviimine tabandunud ettevõtetest ja edasised riskimaandamismeetmed

1.   Pädev asutus määrab kindlaks tähtaja, milleks kõik tabandunud ettevõtete vesiviljelusloomad ära viiakse.

2.   Pädev asutus võib pärast riskihindamist otsustada, et lõiget 1 kohaldatakse taudide võimaliku levimise tõrjumiseks ja tõkestamiseks ka nende kaitsetsooni ettevõtete suhtes, kus A-kategooria taud ei ole kinnitust leidnud.

3.   Pärast vesiviljelusloomade äraviimist, nagu on ette nähtud lõikes 1, toimub artiklite 80 ja 81 kohane puhastamine, desinfitseerimine ja kasutamata hoidmine.

4.   Pädev asutus annab korralduse hoida tabandunud ettevõtted ja lõike 2 kohaselt valitud ettevõtted ühel ja samal ajal kasutamata.

5.   Lõikes 4 osutatud samaaegne kasutamata hoidmine kestab XIII lisas kindlaks määratud aja jooksul.

Artikkel 97

Tauditõrjemeetmete kestus kaitsetsoonis, kaitsetsooniga hõlmatud ettevõtete taasasustamine

1.   Pädev asutus säilitab käesoleva peatüki 2. jaos sätestatud kaitsetsoonis kohaldatavad tauditõrjemeetmed, kuni:

| a) | artiklis 96 sätestatud meetmed on ellu viidud ja lõpetatud ning |
| --- | --- |

a)

artiklis 96 sätestatud meetmed on ellu viidud ja lõpetatud ning

| b) | pädev asutus on artikli 88 kohaselt korraldatud uurimiste tulemusel välistanud asjakohase A-kategooria taudi esinemise teistes kaitsetsooni ettevõtetes. |
| --- | --- |

b)

pädev asutus on artikli 88 kohaselt korraldatud uurimiste tulemusel välistanud asjakohase A-kategooria taudi esinemise teistes kaitsetsooni ettevõtetes.

2.   Kui lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud:

| a) | kohaldab pädev asutus käesoleva peatüki 3. jaos sätestatud meetmeid kaitsetsoonis artiklis 101 sätestatud aja jooksul ning |
| --- | --- |

a)

kohaldab pädev asutus käesoleva peatüki 3. jaos sätestatud meetmeid kaitsetsoonis artiklis 101 sätestatud aja jooksul ning

| b) | artikli 96 lõigetes 1 ja 2 osutatud ja eelnevalt kaitsetsooni kuulunud ettevõtted võib taasasustada. |
| --- | --- |

b)

artikli 96 lõigetes 1 ja 2 osutatud ja eelnevalt kaitsetsooni kuulunud ettevõtted võib taasasustada.

3. jagu

Järelevalvetsoonis rakendatavad tauditõrjemeetmed

Artikkel 98

Järelevalvetsooni ettevõtetes kohaldatavad meetmed

1.   Pädev asutus annab korralduse, et järelevalvetsoonis kohaldataks artiklis 87 sätestatud meetmeid kõikides ettevõtetes, kus peetakse loetellu kantud liikidesse kuuluvaid vesiviljelusloomi.

2.   Veterinaarjärelevalve ametnikud teevad kontrollkäike lõikes 1 osutatud ettevõtetesse ja viivad vajaduse korral ellu artikli 88 lõikes 2 sätestatud tegevused.

3.   Järelevalvetsooni ettevõtete suhtes tehakse järelevalvet, mis hõlmab kontrollkäike ja proovide võtmisi, nagu on kirjeldatud XV lisa punktis 1.

4.   Lõikes 3 ette nähtud järelevalvet teeb pädev asutus.

Artikkel 99

Meetmed, mis on seotud vesiviljelusloomade veoga järelevalvetsoonis, järelevalvetsoonist välja või järelevalvetsooni

1.   Pädev asutus keelab vesiviljelusloomade veo järelevalvetsooni ettevõtetest väljapoole järelevalvetsooni tapmiseks, edasiseks kasvatamiseks või loodusesse laskmiseks.

2.   Pädev asutus tagab, et loetellu kantud liikidesse kuuluvate vesiviljelusloomade vedu järelevalvetsoonis või järelevalvetsooni toimub artikli 90 punktides a–e ja artiklis 91 sätestatud tingimustel.

3.   Pädev asutus võib anda korralduse, et veo, sealhulgas määratud sihtettevõttes mahalaadimise suhtes kohaldataks asjakohaseid täiendavaid bioturvameetmeid, et tõrjuda ja tõkestada taudide võimalikku levikut.

4.   Erandina lõikest 1 ja kokkuleppel sihtkoha pädeva asutusega võib pädev asutus lubada vesiviljelusloomade vedamist, tingimusel et kohaldatakse asjakohaseid bioturvameetmeid A-kategooria taudi leviku tõkestamiseks.

Artikkel 100

Meetmed, mida tuleb kohaldada järelevalvetsooni toidu- ja söödakäitlemisettevõtetes, puhastamiskeskustes, lähetamiskeskustes, piiripunktides, loomseid kõrvalsaadusi käitlevates ettevõtetes või muudes asjakohastes kohtades, sealhulgas veovahendites

1.   Pädev asutus annab viivitamata korralduse, et järelevalvetsooni toidu- ja söödakäitlemisettevõtetes, puhastamiskeskustes, lähetamiskeskustes, piiripunktides, loomseid kõrvalsaadusi käitlevates ettevõtetes või muudes asjakohastes kohtades, sealhulgas veovahendites, kohaldataks artiklites 98 ja 99 sätestatud meetmeid.

2.   Pädev asutus võib lõikes 1 osutatud kohtades kohaldada konkreetse olukorraga kohandatud täiendavaid meetmeid, et tõkestada A-kategooria taudi levimist järelevalvetsoonis ja sellest välja.

Artikkel 101

Tauditõrjemeetmete kestus järelevalvetsoonis

Pädev asutus tühistab käesolevas jaos sätestatud tauditõrjemeetmed, kui asjaomase A-kategooria taudi suhtes XV lisa punktis 2 kindlaks määratud järelevalveperioodi tulemused on osutunud positiivseks.

III PEATÜKK

Looduslike veeloomade suhtes kohaldatavad tauditõrjemeetmed

Artikkel 102

Meetmed A-kategooria taudi kahtluse korral loetellu kantud liikidesse kuuluvatel looduslikel veeloomadel

Delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 9 lõigete 1, 3 ja 4 kohase A-kategooria taudi kahtluse korral loetellu kantud liikidesse kuuluvatel looduslikel veeloomadel peab pädev asutus:

| a) | viivitamata korraldama püütud, kogutud või surnult leitud loetellu kantud liikidesse kuuluvate looduslike veeloomade uurimise, et A-kategooria taudi esinemine artikli 71 lõike 2 kohaselt kinnitada või välistada; |
| --- | --- |

a)

viivitamata korraldama püütud, kogutud või surnult leitud loetellu kantud liikidesse kuuluvate looduslike veeloomade uurimise, et A-kategooria taudi esinemine artikli 71 lõike 2 kohaselt kinnitada või välistada;

| b) | tagama, et kõik loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt nakkuskahtlusega looduslikelt veeloomadelt saadud loomsed kõrvalsaadused, sealhulgas lihaga molluskikarbid, töödeldakse või kõrvaldatakse 1. või 2. kategooria materjalina vastavalt määrusele (EÜ) nr 1069/2009; |
| --- | --- |

b)

tagama, et kõik loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt nakkuskahtlusega looduslikelt veeloomadelt saadud loomsed kõrvalsaadused, sealhulgas lihaga molluskikarbid, töödeldakse või kõrvaldatakse 1. või 2. kategooria materjalina vastavalt määrusele (EÜ) nr 1069/2009;

| c) | tagama, et materjalid või ained, mis on tabandumiskahtlusega loomade või neilt loomadelt saadud loomsete kõrvalsaaduste tõttu tõenäoliselt saastunud, võimaluse korral puhastatakse ja desinfitseeritakse või kõrvaldatakse veterinaarjärelevalve ametnike juhtnööride kohaselt ja järelevalve all, ning |
| --- | --- |

c)

tagama, et materjalid või ained, mis on tabandumiskahtlusega loomade või neilt loomadelt saadud loomsete kõrvalsaaduste tõttu tõenäoliselt saastunud, võimaluse korral puhastatakse ja desinfitseeritakse või kõrvaldatakse veterinaarjärelevalve ametnike juhtnööride kohaselt ja järelevalve all, ning

| d) | andma asjaomase loomapopulatsiooni pidamise eest vastutavatele ettevõtjatele või asutustele asjakohast teavet. |
| --- | --- |

d)

andma asjaomase loomapopulatsiooni pidamise eest vastutavatele ettevõtjatele või asutustele asjakohast teavet.

Artikkel 103

Meetmed A-kategooria taudi puhangu korral loetellu kantud liikidesse kuuluvatel looduslikel veeloomadel

1.   A-kategooria taudi esinemise ametliku kinnitamise korral loetellu kantud liikidesse kuuluvatel looduslikel veeloomadel määrab pädev asutus nakatunud tsooni, tuginedes:

| a) | asjakohastele hüdrodünaamilistele, topograafilistele ja epidemioloogilistele tingimustele; |
| --- | --- |

a)

asjakohastele hüdrodünaamilistele, topograafilistele ja epidemioloogilistele tingimustele;

| b) | taudiprofiilile ja loetellu kantud liikidesse kuuluvate veeloomade hinnangulisele populatsioonile ning |
| --- | --- |

b)

taudiprofiilile ja loetellu kantud liikidesse kuuluvate veeloomade hinnangulisele populatsioonile ning

| c) | asjaomase A-kategooria taudi levimisele kaasa aitavatele riskiteguritele, eelkõige nendele, mis on seotud loetellu kantud liikidesse kuuluvaid veeloomi pidavatesse ettevõtetesse taudi sissetoomise riskiga. |
| --- | --- |

c)

asjaomase A-kategooria taudi levimisele kaasa aitavatele riskiteguritele, eelkõige nendele, mis on seotud loetellu kantud liikidesse kuuluvaid veeloomi pidavatesse ettevõtetesse taudi sissetoomise riskiga.

2.   Pädev asutus võib algse nakatunud tsooni piire kohandada,

| a) | et asjaomase A-kategooria taudi edasist levikut tõkestada ning |
| --- | --- |

a)

et asjaomase A-kategooria taudi edasist levikut tõkestada ning

| b) | kui leiavad kinnitust A-kategooria taudi uued puhangud metsloomadel. |
| --- | --- |

b)

kui leiavad kinnitust A-kategooria taudi uued puhangud metsloomadel.

3.   Pädev asutus teavitab ettevõtjaid, teisi asjakohaseid pädevaid asutusi, asjassepuutuvaid veterinaararste ning muid asjaomaseid füüsilisi või juriidilisi isikuid viivitamata taudipuhangust ja kehtestatud tõrjemeetmetest.

Artikkel 104

Nakatunud tsoonis kohaldatavad meetmed

1.   Artikli 103 kohaselt kehtestatud nakatunud tsoonis peab pädev asutus:

| a) | rakendama riskimaandamismeetmeid ja tugevdatud bioturvameetmeid, et tõkestada A-kategooria taudi levimist tabandunud loomadelt ja nakatunud tsoonist tabandumata loomadele ja piirkondadesse; |
| --- | --- |

a)

rakendama riskimaandamismeetmeid ja tugevdatud bioturvameetmeid, et tõkestada A-kategooria taudi levimist tabandunud loomadelt ja nakatunud tsoonist tabandumata loomadele ja piirkondadesse;

| b) | keelama inimestel loetellu kantud liikidesse kuuluvate looduslike veeloomade ja neilt loomadelt saadud loomsete saaduste veo nakatunud tsoonist välja; |
| --- | --- |

b)

keelama inimestel loetellu kantud liikidesse kuuluvate looduslike veeloomade ja neilt loomadelt saadud loomsete saaduste veo nakatunud tsoonist välja;

| c) | erandina määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 10 punktist i tagama, et kõik nakatunud tsoonis loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt looduslikelt veeloomadelt saadud loomsed kõrvalsaadused, sealhulgas lihaga molluskikarbid, töödeldakse või kõrvaldatakse 1. või 2. kategooria materjalina vastavalt sellele määrusele; |
| --- | --- |

c)

erandina määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 10 punktist i tagama, et kõik nakatunud tsoonis loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt looduslikelt veeloomadelt saadud loomsed kõrvalsaadused, sealhulgas lihaga molluskikarbid, töödeldakse või kõrvaldatakse 1. või 2. kategooria materjalina vastavalt sellele määrusele;

| d) | tagama, et materjalid või ained, mis on tõenäoliselt saastunud nakatunud tsoonis olevate loetellu kantud liikidesse kuuluvate looduslike veeloomade või neilt loomadelt saadud loomsete kõrvalsaaduste tõttu, võimaluse korral puhastatakse ja desinfitseeritakse või kõrvaldatakse veterinaarjärelevalve ametnike juhtnööride kohaselt ja järelevalve all, ning |
| --- | --- |

d)

tagama, et materjalid või ained, mis on tõenäoliselt saastunud nakatunud tsoonis olevate loetellu kantud liikidesse kuuluvate looduslike veeloomade või neilt loomadelt saadud loomsete kõrvalsaaduste tõttu, võimaluse korral puhastatakse ja desinfitseeritakse või kõrvaldatakse veterinaarjärelevalve ametnike juhtnööride kohaselt ja järelevalve all, ning

| e) | keelama tuua nii nakatunud tsoonis kui ka väljaspool seda asuvatesse loetellu kantud liikidesse kuuluvaid vesiviljelusloomi pidavatesse ettevõtetesse või väljaspool nakatunud tsooni asuvatesse valgaladesse või rannikupiirkondadesse loetellu kantud liikidesse kuuluvate veeloomade mis tahes osi, olenemata sellest, kas need loomad on nakatunud tsoonist püütud, kogutud või surnult leitud, ning tooteid, materjale või aineid, mis on nakatunud tsoonis tõenäoliselt A-kategooria taudiga saastunud. |
| --- | --- |

e)

keelama tuua nii nakatunud tsoonis kui ka väljaspool seda asuvatesse loetellu kantud liikidesse kuuluvaid vesiviljelusloomi pidavatesse ettevõtetesse või väljaspool nakatunud tsooni asuvatesse valgaladesse või rannikupiirkondadesse loetellu kantud liikidesse kuuluvate veeloomade mis tahes osi, olenemata sellest, kas need loomad on nakatunud tsoonist püütud, kogutud või surnult leitud, ning tooteid, materjale või aineid, mis on nakatunud tsoonis tõenäoliselt A-kategooria taudiga saastunud.

2.   Erandina lõike 1 punktist b ja väärtusliku geneetilise materjali säilitamiseks võib pädev asutus lubada loetellu kantud liikidesse kuuluvate looduslike veeloomade vedamist nakatunud tsoonist ettevõttesse, mille pädev asutus on selleks heaks kiitnud, tingimusel et kohaldatakse asjakohaseid bioturvameetmeid A-kategooria taudi leviku tõkestamiseks. Sihtettevõtet peetakse artikli 108 kohaldamisel nakatunud tsoonis asuvaks ettevõtteks.

Artikkel 105

Nakatunud tsoonis kohaldatavad lisameetmed

1.   Pärast riskihindamist määrab pädev asutus täiendavad meetmed, mida on vaja asjaomase A-kategooria taudi tõrjeks või likvideerimiseks võtta.

2.   Asjaomase A-kategooria taudi tõrje või likvideerimise osana võib pädev asutus:

| a) | peatada varude täiendamise, kalapüügi, kogumise ja püüdmise; |
| --- | --- |

a)

peatada varude täiendamise, kalapüügi, kogumise ja püüdmise;

| b) | anda korralduse kalapüügivahendid ja paadid ning muud tõenäoliselt saastunud vahendid puhastada ja desinfitseerida ning |
| --- | --- |

b)

anda korralduse kalapüügivahendid ja paadid ning muud tõenäoliselt saastunud vahendid puhastada ja desinfitseerida ning

| c) | suurendada kalapüüki, kogumist ja püüdmist või rakendada muid asjakohaseid meetmeid taudi likvideerimiseks. |
| --- | --- |

c)

suurendada kalapüüki, kogumist ja püüdmist või rakendada muid asjakohaseid meetmeid taudi likvideerimiseks.

3.   Lõikes 1 sätestatud meetmeid rakendatakse pärast artiklis 107 osutatud operatiivse eksperdirühma ning muude asutuste ja sidusrühmadega konsulteerimist ja nendega koostöös.

Artikkel 106

Meetmete laiendamine

Pädev asutus võib otsustada, et artiklites 102–105 sätestatud asjakohaseid meetmeid kohaldatakse ka loetellu kandmata liikidesse kuuluvate veeloomade suhtes.

Artikkel 107

Operatiivne eksperdirühm

1.   Kui loetellu kantud liikidesse kuuluvatel looduslikel veeloomadel kinnitatakse A-kategooria taudi esinemine, loob pädev asutus operatiivse eksperdirühma, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 43 lõike 2 punkti d alapunktis iii.

2.   Operatiivne eksperdirühm abistab pädevat asutust:

| a) | epidemioloogilise olukorra ja selle arengu hindamisel; |
| --- | --- |

a)

epidemioloogilise olukorra ja selle arengu hindamisel;

| b) | nakatunud tsooni kindlaksmääramisel ning |
| --- | --- |

b)

nakatunud tsooni kindlaksmääramisel ning

| c) | nakatunud tsoonis kohaldatavate asjakohaste meetmete ja nende kestuse kehtestamisel. |
| --- | --- |

c)

nakatunud tsoonis kohaldatavate asjakohaste meetmete ja nende kestuse kehtestamisel.

Artikkel 108

Nakatunud tsooni ettevõtetes kohaldatavad meetmed

1.   Nakatunud tsoonis loetellu kantud liikidesse kuuluvaid vesiviljelusloomi pidavates ettevõtetes kohaldab pädev asutus artiklis 87 sätestatud meetmeid.

2.   Lisaks artiklis 87 sätestatud meetmetele keelab pädev asutus nakatunud tsooni ettevõtetes peetavate vesiviljelusloomade veo:

| a) | nakatunud tsoonist välja või |
| --- | --- |

a)

nakatunud tsoonist välja või

| b) | teistesse nakatunud tsooni ettevõtetesse. |
| --- | --- |

b)

teistesse nakatunud tsooni ettevõtetesse.

3.   Pädev asutus võib pärast riskhindamist piirata lõikes 2 sätestatud keeldu loetellu kantud liikidesse kuuluvate vesiviljelusloomadega.

4.   Erandina lõikest 2 võib pädev asutus lubada pärast riskihindamist ja kokkuleppel sihtkoha pädeva asutusega loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade vedamist nakatunud tsoonist välja või teistesse nakatunud tsooni ettevõtetesse.

Artikkel 109

Meetmete kestus nakatunud tsoonis

Pädev asutus säilitab käesolevas peatükis sätestatud meetmed seni, kuni epidemioloogiline teave näitab, et asjaomane looduslik populatsioon ei kujuta endast enam riski taudi levitajana, ja operatiivrühm soovitab meetmed tühistada.

IV PEATÜKK

Tauditõrjemeetmed veeloomadel esinevat B- ja C-kategooria taudide korral

Artikkel 110

Esialgsed tauditõrjemeetmed, mida tuleb kohaldada, kui pädev asutus kahtlustab B- või C-kategooria taudi esinemist taudivaba staatuse saanud liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus

Delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 9 lõike 1, 3 või 4 kohase B- või C-kategooria taudi kahtluse korral liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus, mis on saanud taudivaba staatuse, nagu on ette nähtud määruse (EL) 2016/429 artikli 36 lõikes 4 ja artikli 37 lõikes 4 või delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artiklis 83, artikli 84 lõike 1 punktides h–m või artikli 84 lõike 2 punktides b–g, kohaldab pädev asutus delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artiklites 55, 56 ja 57 sätestatud meetmeid.

Artikkel 111

B- või C-kategooria taudi esinemise kinnitamise korral kohaldatavad tauditõrjemeetmed

Delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 9 lõike 2, 3 või 4 kohase B- või C-kategooria taudi esinemise kinnitamise korral liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus, mis on saanud taudivaba staatuse, nagu on ette nähtud määruse (EL) 2016/429 artikli 36 lõikes 4 ja artikli 37 lõikes 4 või delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artiklis 83, artikli 84 lõike 1 punktides h–m või artikli 84 lõike 2 punktides b–g, kohaldab pädev asutus delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artiklites 58–65 sätestatud meetmeid.

IV OSA

LÕPPSÄTTED

Artikkel 112

Kehtetuks tunnistamine

Direktiiv 92/66/EMÜ, direktiiv 2001/89/EÜ, direktiiv 2003/85/EÜ ja direktiiv 2005/94/EÜ ning nende alusel vastu võetud õigusaktid kaotavad kehtivuse alates 21. aprillist 2021.

Artikkel 113

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 21. aprillist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. detsember 2019

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 3. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1882, milles käsitletakse loetellu kantud taudide kategooriate suhtes teatavate taudiennetuse ja -tõrje eeskirjade kohaldamist ning millega kehtestatakse nimekiri liikidest ja liigirühmadest, mis kujutavad endast arvestatavat riski kõnealuste loetellu kantud taudide levimisel (ELT L 308, 4.12.2018, lk 21).

2

(3)  Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/689, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud ja esilekerkivate taudide seire, likvideerimisprogrammide ja taudivaba staatuse eeskirjadega (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 211).

3

Euroopa Liidu Teataja

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002 (loomsete kõrvalsaaduste määrus) (ELT L 300, 14.11.2009, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta direktiiv 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta (ELT L 260, 30.9.2008, lk 13).

5

(6)  Nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta direktiiv 2006/88/EÜ vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete loomatervishoiunõuete ning teatavate veeloomadel esinevate taudide ennetamise ja tõrje kohta (ELT L 328, 24.11.2006, lk 14).

6

(7)  Nõukogu 14. juuli 1992. aasta direktiiv 92/66/EMÜ, millega kehtestatakse ühenduse meetmed Newcastle’i haiguse tõrjeks (EÜT L 260, 5.9.1992, lk 1).

7

(8)  Nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiiv 2001/89/EÜ ühenduse meetmete kohta sigade klassikalise katku tõrjeks (EÜT L 316, 1.12.2001, lk 5).

8

(9)  Nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/60/EÜ, millega kehtestatakse erisätted sigade aafrika katku tõrjeks ja muudetakse direktiivi 92/119/EMÜ seoses Tescheni haiguse ja sigade aafrika katkuga (EÜT L 192, 20.7.2002, lk 27).

9

(10)  Nõukogu 29. septembri 2003. aasta direktiiv 2003/85/EÜ ühenduse meetmete kohta suu- ja sõrataudi tõrjeks, millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 85/511/EMÜ ja otsused 89/531/EMÜ ja 91/665/EMÜ ning muudetakse direktiivi 92/46/EMÜ (ELT L 306, 22.11.2003, lk 1).

10

(11)  Nõukogu 20. detsembri 2005. aasta direktiiv 2005/94/EÜ linnugripi tõrjet käsitlevate ühenduse meetmete ning direktiivi 92/40/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 10, 14.1.2006, lk 16).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erireeglid (ELT L 139, 30.4.2004, lk 55).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrus (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine (ELT L 95, 7.4.2017, lk 1).

13

(14)  Komisjoni 28. juuni 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/2035, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses maismaaloomade pidamise ettevõtteid ja haudejaamu ning teatavate peetavate maismaaloomade ja haudemunade jälgitavust käsitlevate eeskirjadega (ELT L 314, 5.12.2019, lk 115).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta (ELT L 139, 30.4.2004, lk 1).

15

(16)  Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/688, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses maismaaloomade ja haudemunade liidusisest liikumist käsitlevate loomatervisenõuetega (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 140).

16

Euroopa Liidu Teataja

---

I LISA

KLIINILISED LÄBIVAATUSED, PROOVIVÕTUKORD, A-KATEGOORIA TAUDIDE DIAGNOSTIKAMEETODID JA PROOVIDE VEDU

(nagu on osutatud käesoleva määruse artiklis 3)

A.   Valimi moodustamise ja proovivõtu kord

A.1.   LOOMADE VALIMI MOODUSTAMINE KLIINILISTEKS LÄBIVAATUSTEKS

| 1. | Kliinilised läbivaatused peavad võimaluse korral hõlmama:






  a) | A-kategooria taudi tunnustega loomi, |
| --- | --- | --- |

1.

a)

A-kategooria taudi tunnustega loomi,

| b) | loomi, kes on hiljuti tõenäoliselt surnud kahtlustatud või kinnitust leidnud taudi tõttu, |
| --- | --- |

b)

loomi, kes on hiljuti tõenäoliselt surnud kahtlustatud või kinnitust leidnud taudi tõttu,

| c) | loomi, kellel on epidemioloogiline seos kahtluse või kinnitust leidnud taudijuhtumiga, ning |
| --- | --- |

c)

loomi, kellel on epidemioloogiline seos kahtluse või kinnitust leidnud taudijuhtumiga, ning

| d) | loomi, kes said eelmistel laboriuuringutel positiivsed või mitteammendavad tulemused. |
| --- | --- |

d)

loomi, kes said eelmistel laboriuuringutel positiivsed või mitteammendavad tulemused.

| 2. | Läbivaadatavad loomad tuleb valida juhuslikult ja neid peab olema piisavalt suur hulk, et taud selle esinemise korral avastada, kui ilmseid tauditunnuseid või A-kategooria taudile viitavaid surmajärgseid kahjustusi ei ole. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Läbivaadatavad loomad ja valimi moodustamise meetod tuleb valida kooskõlas pädeva asutuse juhtnööride ja asjakohase situatsiooniplaaniga, millele on osutatud määruse (EL) 2016/429 artiklis 43. Läbivaadatavate loomade ja valimi moodustamise meetodi puhul tuleb võtta arvesse taudiprofiili ning:






  a) | valimi moodustamise eesmärki; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

valimi moodustamise eesmärki;

| b) | ettevõttes peetavaid loetellu kantud liike; |
| --- | --- |

b)

ettevõttes peetavaid loetellu kantud liike;

| c) | ettevõttes peetavate loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade arvu; |
| --- | --- |

c)

ettevõttes peetavate loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade arvu;

| d) | peetavate loomade kategooriat; |
| --- | --- |

d)

peetavate loomade kategooriat;

| e) | uuringu puhul asjakohaseid kättesaadavaid andmeid peetavate loomade toodangu, tervise ja jälgitavuse kohta; |
| --- | --- |

e)

uuringu puhul asjakohaseid kättesaadavaid andmeid peetavate loomade toodangu, tervise ja jälgitavuse kohta;

| f) | ettevõtte tüüpi ja loomakasvatustavasid; |
| --- | --- |

f)

ettevõtte tüüpi ja loomakasvatustavasid;

| g) | kokkupuutega seotud riski ulatust:






  i) | tauditekitaja või siirutajaga kokkupuute tõenäosust; |
| --- | --- | --- |

g)

kokkupuutega seotud riski ulatust:

i)

tauditekitaja või siirutajaga kokkupuute tõenäosust;

| ii) | loomade immuniseerimata jätmist vaktsineerimise või emaloomalt saadud immuunsuse tõttu ning |
| --- | --- |

ii)

loomade immuniseerimata jätmist vaktsineerimise või emaloomalt saadud immuunsuse tõttu ning

| iii) | ettevõttes viibimise andmeid; |
| --- | --- |

iii)

ettevõttes viibimise andmeid;

| h) | muid asjakohaseid epidemioloogilisi tegureid. |
| --- | --- |

h)

muid asjakohaseid epidemioloogilisi tegureid.

| 4. | Läbivaadatavate loomade miinimumarv peab olema kooskõlas pädeva asutuse juhtnööride ja asjakohase situatsiooniplaaniga, millele on osutatud määruse (EL) 2016/429 artiklis 43. Läbivaadatavate loomade miinimumarvu puhul tuleb arvesse võtta taudiprofiili ning eelkõige:






  a) | eeldatavat levimust ettevõttes; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

eeldatavat levimust ettevõttes;

| b) | uuringutulemuste soovitavat usaldatavustaset, mis ei tohi mingil juhul olla alla 95 %, ning |
| --- | --- |

b)

uuringutulemuste soovitavat usaldatavustaset, mis ei tohi mingil juhul olla alla 95 %, ning

| c) | rahvusvahelisi standardeid ja kättesaadavaid teaduslikke tõendeid. |
| --- | --- |

c)

rahvusvahelisi standardeid ja kättesaadavaid teaduslikke tõendeid.

A.2.   LOOMADELT PROOVIDE VÕTMINE LABORIUURINGUTE JAOKS

| 1. | Laboriuuringute jaoks proovide võtmisel tuleb arvesse võtta punktis A.1 osutatud kliiniliste läbivaatuste tulemust ja võimaluse korral hõlmata punkti A.1 alapunktis 1 osutatud loomad. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kui ilmseid tauditunnuseid või A-kategooria taudile viitavaid surmajärgseid kahjustusi ei ole, tuleb proovid koguda ettevõtte igas epidemioloogilises üksuses juhuslikult ja need peavad võimaldama taudi selle esinemise korral avastada. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Loomad, kellelt proove võetakse, kogutavate proovide laad ja proovivõtumeetod peavad olema kooskõlas pädeva asutuse juhtnööride ja asjakohase situatsiooniplaaniga, millele on osutatud määruse (EL) 2016/429 artiklis 43. Loomade, kellelt proove võetakse, kogutavate proovide laadi ja proovivõtumeetodi puhul tuleb arvesse võtta taudiprofiili ja punkti A.1 alapunktis 3 sätestatud kriteeriume. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nende loomade miinimumarv, kellelt proove võetakse, peab olema kooskõlas pädeva asutuse juhtnööride ja asjakohase situatsiooniplaaniga, millele on osutatud määruse (EL) 2016/429 artiklis 43. Nende loomade miinimumarvu puhul, kellelt proove võetakse, tuleb arvesse võtta punkti A.1 alapunktis 4 sätestatud kriteeriume ja kasutatavate uuringute tulemusi. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Metsloomade puhul tuleb proovid koguda lastud, surnuna leitud või sihilikult lõksu püütud loomadelt või saada mitteinvasiivsete meetoditega, nagu lakukivid ja närimisköied või peibutussööt. Proovide miinimumarvu ja laadi puhul tuleb arvesse võtta metsloomapopulatsiooni hinnangulist suurust ning punkti A.1 alapunktides 3 ja 4 sätestatud asjakohaseid kriteeriume. |
| --- | --- |

5.

A.3.   ETTEVÕTETE VALIMI MOODUSTAMINE KONTROLLKÄIKUDE JAOKS

| 1. | Valimisse võetavad ettevõtted ja valimi moodustamise meetod peavad olemas kooskõlas pädeva asutuse juhtnööride ja asjakohase situatsiooniplaaniga, millele on osutatud määruse (EL) 2016/429 artiklis 43. Valimisse võetavate ettevõtete ja valimi moodustamise meetodi puhul tuleb arvesse võtta taudiprofiili ja punkti A.1 alapunktis 3 sätestatud kriteeriume. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kontrollitavate ettevõtete miinimumarv peab olema kooskõlas pädeva asutuse juhtnööride ja asjakohase situatsiooniplaaniga, millele on osutatud määruse (EL) 2016/429 artiklis 43. |
| --- | --- |

2.

B.   Diagnostikameetodid

Meetodid, võrdlusmaterjalid, nende standardimine ja A-kategooria taudi jaoks asjakohaseid diagnostikameetodeid kasutades tehtud uuringute tulemuste tõlgendamine peavad vastama delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artiklile 6 ja VI lisa III osale.

Valitud diagnostikameetodite eesmärk peab olema järelevalve tundlikkuse maksimeerimine. See järelevalve võib teatavatel asjaoludel hõlmata laboriuuringute kasutamist, et hinnata varasemat kokkupuudet taudiga.

C.   Proovide vedu

| 1. | Kõik A-kategooria taudi esinemise kinnitamiseks või välistamiseks võetud proovid tuleb saata nõuetekohaselt märgistatud ja identifitseeritaval kujul ametlikku laborisse, mida on nende saabumisest teavitatud. Nende proovidega peavad kaasas olema asjakohased vormid vastavalt pädeva asutuse ja proove saava labori kehtestatud nõuetele. Need vormid peavad sisaldama vähemalt järgmist:






  a) | nende loomade päritoluettevõte, kellelt proovid võeti; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

nende loomade päritoluettevõte, kellelt proovid võeti;

| b) | teave nende loomade liigi, vanuse ja kategooria kohta, kellelt proovid võeti; |
| --- | --- |

b)

teave nende loomade liigi, vanuse ja kategooria kohta, kellelt proovid võeti;

| c) | loomade kliinilised andmed, kui need on kättesaadavad ja asjakohased; |
| --- | --- |

c)

loomade kliinilised andmed, kui need on kättesaadavad ja asjakohased;

| d) | tauditunnused ja surmajärgsed leiud ning |
| --- | --- |

d)

tauditunnused ja surmajärgsed leiud ning

| e) | muu asjakohane teave. |
| --- | --- |

e)

muu asjakohane teave.

| 2. | Kõiki proove tuleb:






  a) | säilitada veekindlates ja purunematutes anumates ja pakendites ning kooskõlas kohaldatavate rahvusvaheliste standarditega; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

säilitada veekindlates ja purunematutes anumates ja pakendites ning kooskõlas kohaldatavate rahvusvaheliste standarditega;

| b) | hoida veo ajal kõige sobivamal temperatuuril ja kõige sobivamates muudes tingimustes, võttes arvesse asjaolusid, mis võivad mõjutada proovi kvaliteeti. |
| --- | --- |

b)

hoida veo ajal kõige sobivamal temperatuuril ja kõige sobivamates muudes tingimustes, võttes arvesse asjaolusid, mis võivad mõjutada proovi kvaliteeti.

| 3. | Pakendi välisküljele tuleb kinnitada silt vastuvõtva labori aadressiga ja järgmine sõnum peab olema selgesti nähtav:


  „Patoloogiline loomne materjal; kergesti riknev; kergesti purunev; mitte avada väljaspool sihtlaborit.“ |
| --- | --- |

3.

„Patoloogiline loomne materjal; kergesti riknev; kergesti purunev; mitte avada väljaspool sihtlaborit.“

| 4. | Proove vastuvõtva ametliku labori vastutavat isikut tuleb proovide saabumisest õigel ajal teavitada. |
| --- | --- |

4.

---

II LISA

SEIREPERIOOD

(nagu on osutatud käesoleva määruse artiklites 8, 17, 27, 32, 48, 57 ja 59)

| A-kategooria taudid | Seireperiood |
| --- | --- |
| Suu- ja sõrataud (FMD) | 21 päeva |
| Veiste katku nakkus (RP) | 21 päeva |
| Riftioru palaviku viiruse nakkus (RVFV) | 30 päeva |
| Nodulaarse dermatiidi viiruse nakkus (LSD) | 28 päeva |
| Mycoplasma mycoides subsp. mycoides SC nakkus (veiste kontagioosne pleuropneumoonia) (CBPP) | 45 päeva |
| Lammaste ja kitsede rõuged (SPGP) | 21 päeva |
| Väikemäletsejaliste katku viiruse nakkus (PPR) | 21 päeva |
| Kitsede nakkav pleuropneumoonia (CCPP) | 45 päeva |
| Hobuste Aafrika katk (AHS) | 14 päeva |
| Burkholderia mallei nakkus (malleus) | 6 kuud |
| Sigade klassikaline katk (CSF) | 15 päeva |
| Sigade Aafrika katk (ASF) | 15 päeva |
| Lindude kõrge patogeensusega gripp (HPAI) | 21 päeva |
| Newcastle’i haiguse viiruse nakkus (NCD) | 21 päeva |

A-kategooria taudid

Seireperiood

Suu- ja sõrataud (FMD)

21 päeva

Veiste katku nakkus (RP)

21 päeva

Riftioru palaviku viiruse nakkus (RVFV)

30 päeva

Nodulaarse dermatiidi viiruse nakkus (LSD)

28 päeva

Mycoplasma mycoides subsp. mycoides SC nakkus (veiste kontagioosne pleuropneumoonia) (CBPP)

45 päeva

Lammaste ja kitsede rõuged (SPGP)

21 päeva

Väikemäletsejaliste katku viiruse nakkus (PPR)

21 päeva

Kitsede nakkav pleuropneumoonia (CCPP)

45 päeva

Hobuste Aafrika katk (AHS)

14 päeva

Burkholderia mallei nakkus (malleus)

6 kuud

Sigade klassikaline katk (CSF)

15 päeva

Sigade Aafrika katk (ASF)

15 päeva

Lindude kõrge patogeensusega gripp (HPAI)

21 päeva

Newcastle’i haiguse viiruse nakkus (NCD)

21 päeva

---

III LISA

TINGIMUSED HOBUSLASTE SUHTES TEATAVATE ERANDITE TEGEMISEKS ARTIKLI 12 LÕIKE 1 PUNKTIST a

(nagu on osutatud artikli 13 lõikes 4)

| 1. | Hobuste Aafrika katku puhangu korral võib pädev asutus teha haigestunud ja haigestumata loomade suhtes erandi artikli 12 lõike 1 punktist a, eeldusel et:






  a) | erandiga hõlmatud haigestunud loomad on isoleeritud siirutajate eest kaitstud ruumides, mis hoiavad ära tauditekitaja leviku loomadelt asjakohastele siirutajatele, kuni loomade saabumisest siirutajate eest kaitstud ruumidesse on möödunud 40 päeva, mis on Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervise koodeksi asjakohase peatüki kohaselt kindlaks määratud nakkusohtlik periood, ning |
| --- | --- | --- |

1.

a)

erandiga hõlmatud haigestunud loomad on isoleeritud siirutajate eest kaitstud ruumides, mis hoiavad ära tauditekitaja leviku loomadelt asjakohastele siirutajatele, kuni loomade saabumisest siirutajate eest kaitstud ruumidesse on möödunud 40 päeva, mis on Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervise koodeksi asjakohase peatüki kohaselt kindlaks määratud nakkusohtlik periood, ning

| b) | seire, sh vajaduse korral pädeva asutuse tehtud laboriuuringud, näitab, et ükski siirutajate eest kaitstud ruumides olev loom ei kujuta endast viiruse edasikandumise riski. |
| --- | --- |

b)

seire, sh vajaduse korral pädeva asutuse tehtud laboriuuringud, näitab, et ükski siirutajate eest kaitstud ruumides olev loom ei kujuta endast viiruse edasikandumise riski.

| 2. | Burkholderia mallei nakkuse (malleus) puhangu korral võib pädev asutus teha haigestumata loomade suhtes erandi artikli 12 lõike 1 punktist a, eeldusel et erandiga hõlmatud loomad pannakse karantiini kuni:






  a) | haigestunud loomade surmamise ja hävitamiseni; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

haigestunud loomade surmamise ja hävitamiseni;

| b) | pärast surmamist on ettevõte puhastatud ja desinfitseeritud artikli 15 kohaselt ning |
| --- | --- |

b)

pärast surmamist on ettevõte puhastatud ja desinfitseeritud artikli 15 kohaselt ning

| c) | ülejäänud loomadele on tehtud komplemendi sidumise test, mille tulemus oli seerumilahjendusel 1: 5 negatiivne ja mis tehti vähemalt kuus kuud pärast punktis b osutatud puhastamist ja desinfitseerimist võetud proovidega, |
| --- | --- |

c)

ülejäänud loomadele on tehtud komplemendi sidumise test, mille tulemus oli seerumilahjendusel 1: 5 negatiivne ja mis tehti vähemalt kuus kuud pärast punktis b osutatud puhastamist ja desinfitseerimist võetud proovidega,

---

IV LISA

PUHASTAMIS-, DESINFITSEERIMIS- JA VAJADUSE KORRAL PUTUKATE JA NÄRILISTE TÕRJE MENETLUSED

(nagu on osutatud käesoleva määruse artiklites 12, 15, 16, 39, 45 ja 57)

A.   Üldnõuded

| 1. | Biotsiidide ning puhastus- ja desinfitseerimistoimingute valimisel tuleb arvesse võtta:






  a) | nakkusetekitajat; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

nakkusetekitajat;

| b) | töödeldavate ettevõtete, sõidukite, esemete ja materjalide laadi ning |
| --- | --- |

b)

töödeldavate ettevõtete, sõidukite, esemete ja materjalide laadi ning

| c) | kohaldatavaid õigusakte. |
| --- | --- |

c)

kohaldatavaid õigusakte.

| 2. | Biotsiidide kasutamise tingimused peavad tagama, et nende tõhusust ei vähendata. Eelkõige tuleb järgida tootja kehtestatud tehnilisi parameetreid nagu rõhk, temperatuur, nõutav kokkupuuteaeg ja säilitamine. Koostoime muude ainetega ei tohi desinfitseerimisvahendi toimet kahjustada. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Varem puhastatud osade uuesti saastumist tuleb vältida, eriti kui pesemiseks kasutatakse rõhu all olevaid vedelikke. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Puhastamistoiminguteks kasutatavat vett peab hoidma ja see tuleb kõrvaldada viisil, mis väldib A-kategooria taudi tekitajate leviku ohtu. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Biotsiide tuleb kasutada viisil, mis vähendab võimalikult suurel määral nende kasutamisega kaasneda võivat negatiivset mõju keskkonnale ja rahvatervisele. |
| --- | --- |

5.

B.   Esialgne puhastamine ja desinfitseerimine

Artikli 15 kohasel esialgsel puhastamisel ja desinfitseerimisel tuleb A-kategooria taudi levitamise vältimiseks teha järgmist:

| a) | loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade korjused või nende osad tuleb desinfitseerimisvahendiga üle pihustada ning ettevõttest kinnistes ja lekkekindlates sõidukites või mahutites töötlemiseks ja kõrvaldamiseks ära viia; |
| --- | --- |

a)

loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade korjused või nende osad tuleb desinfitseerimisvahendiga üle pihustada ning ettevõttest kinnistes ja lekkekindlates sõidukites või mahutites töötlemiseks ja kõrvaldamiseks ära viia;

| b) | surmamise, tapmise või tapajärgse kontrolli käigus maha sattuda võinud koed või veri tuleb hoolikalt kokku koguda ja kõrvaldada; |
| --- | --- |

b)

surmamise, tapmise või tapajärgse kontrolli käigus maha sattuda võinud koed või veri tuleb hoolikalt kokku koguda ja kõrvaldada;

| c) | niipea kui loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade korjused või nende osad on töötlemiseks või kõrvaldamiseks ära viidud, tuleb ettevõtte osad, kus neid loomi peeti, ja muude hoonete osad, pinnad või seadmed, mis surmamise või tapajärgse kontrolli käigus saastusid, desinfitseerimisvahendiga üle pihustada; |
| --- | --- |

c)

niipea kui loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade korjused või nende osad on töötlemiseks või kõrvaldamiseks ära viidud, tuleb ettevõtte osad, kus neid loomi peeti, ja muude hoonete osad, pinnad või seadmed, mis surmamise või tapajärgse kontrolli käigus saastusid, desinfitseerimisvahendiga üle pihustada;

| d) | sõnnik, sealhulgas allapanu ja kasutatud allapanu, tuleb desinfitseerimisvahendiga põhjalikult immutada; |
| --- | --- |

d)

sõnnik, sealhulgas allapanu ja kasutatud allapanu, tuleb desinfitseerimisvahendiga põhjalikult immutada;

| e) | desinfitseerimisvahend peab töödeldud pinnale jääma vähemalt 24 tunniks; |
| --- | --- |

e)

desinfitseerimisvahend peab töödeldud pinnale jääma vähemalt 24 tunniks;

| f) | seadmed, mahutid, söödanõud, pinnad ja materjal, mis on pärast pesu ja desinfitseerimist tõenäoliselt saastunud, tuleb hävitada. |
| --- | --- |

f)

seadmed, mahutid, söödanõud, pinnad ja materjal, mis on pärast pesu ja desinfitseerimist tõenäoliselt saastunud, tuleb hävitada.

C.   Lõplik puhastamine ja desinfitseerimine

Lõplikuks puhastamiseks ja desinfitseerimiseks artikli 57 tähenduses tuleb teha järgmist.

| 1. | Sõnnik, sealhulgas allapanu ja kasutatud allapanu, tuleb eemaldada ja seda tuleb töödelda järgmiselt:






  a) | tahke sõnnik, sealhulgas allapanu ja kasutatud allapanu kas






  i) | töödeldakse auruga vähemalt 70 °C juures; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Sõnnik, sealhulgas allapanu ja kasutatud allapanu, tuleb eemaldada ja seda tuleb töödelda järgmiselt:

a)

tahke sõnnik, sealhulgas allapanu ja kasutatud allapanu kas

i)

töödeldakse auruga vähemalt 70 °C juures;

| ii) | põletatakse; |
| --- | --- |

ii)

põletatakse;

| iii) | maetakse piisavalt sügavale, et loomad sellele ligi ei pääseks, või |
| --- | --- |

iii)

maetakse piisavalt sügavale, et loomad sellele ligi ei pääseks, või

| iv) | virnastatakse, pihustatakse desinfitseerimisvahendiga üle ja jäetakse seisma vähemalt 42 päevaks, kattes virna või selle ümber virnastades, et tagada kõikide kihtide termiline töötlemine; |
| --- | --- |

iv)

virnastatakse, pihustatakse desinfitseerimisvahendiga üle ja jäetakse seisma vähemalt 42 päevaks, kattes virna või selle ümber virnastades, et tagada kõikide kihtide termiline töötlemine;

| b) | vedelat sõnnikut tuleb ladustada vähemalt 42 päeva ja lindude kõrge patogeensusega gripi korral 60 päeva pärast nakkusohtliku materjali viimast lisamist. |
| --- | --- |

b)

vedelat sõnnikut tuleb ladustada vähemalt 42 päeva ja lindude kõrge patogeensusega gripi korral 60 päeva pärast nakkusohtliku materjali viimast lisamist.

| 2. | Hooned, pinnad ja seadmed tuleb põhjalikult pesta ja puhastada, eemaldades allesjäänud rasva ja mustuse, ning desinfitseerimisvahenditega üle pihustada. |
| --- | --- |

2.

Hooned, pinnad ja seadmed tuleb põhjalikult pesta ja puhastada, eemaldades allesjäänud rasva ja mustuse, ning desinfitseerimisvahenditega üle pihustada.

| 3. | Seitsme päeva pärast tuleb ettevõtted uuesti puhastada ja desinfitseerida. |
| --- | --- |

3.

Seitsme päeva pärast tuleb ettevõtted uuesti puhastada ja desinfitseerida.

---

V LISA

KAITSE- JA JÄRELEVALVETSOONIDE MIINIMUMRAADIUS

(nagu on osutatud käesoleva määruse artiklis 21)

Ettevõtte ümbruse raadius

| A-kategooria taudid | Kaitsetsoon | Järelevalvetsoon |
| --- | --- | --- |
| Suu- ja sõrataud | 3 km | 10 km |
| Veiste katku nakkus | 3 km | 10 km |
| Riftioru palaviku viiruse nakkus | 20 km | 50 km |
| Nodulaarse dermatiidi viiruse nakkus | 20 km | 50 km |
| Mycoplasma mycoides subsp. mycoides SC nakkus (veiste kontagioosne pleuropneumoonia) | Ettevõte | 3 km |
| Lammaste ja kitsede rõuged | 3 km | 10 km |
| Väikemäletsejaliste katku viiruse nakkus | 3 km | 10 km |
| Kitsede nakkav pleuropneumoonia | Ettevõte | 3 km |
| Hobuste Aafrika katk | 100 km | 150 km |
| Burkholderia mallei nakkus (malleus) | Ettevõte | Ettevõte |
| Sigade klassikaline katk | 3 km | 10 km |
| Sigade Aafrika katk | 3 km | 10 km |
| Lindude kõrge patogeensusega gripp | 3 km | 10 km |
| Newcastle’i haiguse viiruse nakkus | 3 km | 10 km |

A-kategooria taudid

Kaitsetsoon

Järelevalvetsoon

Suu- ja sõrataud

3 km

10 km

Veiste katku nakkus

3 km

10 km

Riftioru palaviku viiruse nakkus

20 km

50 km

Nodulaarse dermatiidi viiruse nakkus

20 km

50 km

Mycoplasma mycoides subsp. mycoides SC nakkus (veiste kontagioosne pleuropneumoonia)

Ettevõte

3 km

Lammaste ja kitsede rõuged

3 km

10 km

Väikemäletsejaliste katku viiruse nakkus

3 km

10 km

Kitsede nakkav pleuropneumoonia

Ettevõte

3 km

Hobuste Aafrika katk

100 km

150 km

Burkholderia mallei nakkus (malleus)

Ettevõte

Ettevõte

Sigade klassikaline katk

3 km

10 km

Sigade Aafrika katk

3 km

10 km

Lindude kõrge patogeensusega gripp

3 km

10 km

Newcastle’i haiguse viiruse nakkus

3 km

10 km

---

VI LISA

PIIRANGUTSOONIS KEHTIVAD KEELUD

(nagu on osutatud käesoleva määruse artiklis 27)

Tabel. Loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade ja neilt loomadelt saadud toodetega seotud tegevuste keelud

| LOOMADE JA TOODETEGA SEOTUD TEGEVUSTE KEELUD | FMD (1) | RP | RVFV | LSD | CBPP | SPGP | PPR | CCPP | CSF | ASF | AHS | GLAND | HPAI | NCD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade vedu piirangutsooni ettevõtetest | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | NA | X | X |
| Loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade vedu piirangutsooni ettevõtetesse | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | NA | X | X |
| Loetellu kantud liikidesse kuuluvate ulukite varude täiendamine | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | NA | X | X |
| Laadad, turud, näitused ja muud loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade kogunemised, sealhulgas nende liikide kokkukogumine ja jaotamine | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | NA | X | X |
| Loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade sperma, ootsüütide ja embrüote vedu piirangutsooni ettevõtetest | X | X | X | X (*2) | X | X | X | X | X | X | X | NA | NA | NA |
| Loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt peetavatelt loomadelt sperma, ootsüütide ja embrüote kogumine | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | NP | NA | NA | NA |
| Loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade viimine teise ettevõttesse kunstliku seemendamise eesmärgil | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | NA | NA | NA |
| Loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade viimine teise ettevõttesse loomuliku seemendamise eesmärgil | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | NA | NA | NA |
| Haudemunade vedu piirangutsooni ettevõtetest | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | X | X |
| Loetellu kantud peetavate ja metsloomade värske liha (v.a rups) vedu piirangutsooni tapamajadest või ulukikäitlusettevõtetest | X | X | X | NP | NP | X | X | NP | X | X | NP | NA | X | X |
| Loetellu kantud peetavate ja metsloomade rupsi vedu piirangutsooni tapamajadest või ulukikäitlusettevõtetest | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | NP | NA | X | X |
| Loetellu kantud liikide loomade värskest lihast saadud lihatoodete vedu piirangutsooni ettevõtetest | X | X | X | NP | NP | NP | X | NP | X | X | NP | NA | X | X |
| Loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade toorpiima ja ternespiima vedu piirangutsooni ettevõtetest | X | X | X | X | NP | X | X | NP | NA | NA | NP | NA | NA | NA |
| Piimatoodete ja ternespiimatoodete vedu piirangutsooni ettevõtetest | X | X | X | X | NP | X | X | NP | NA | NA | NP | NA | NA | NA |
| Inimtoiduks ettenähtud munade vedu piirangutsooni ettevõtetest | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | X | X |
| Loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade sõnniku, sealhulgas allapanu ja kasutatud allapanu vedu piirangutsooni ettevõtetest | X | X | X | X | NP | X | X | NP | X | X | NP | NA | X | X |
| Loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade naha, villa, harjaste ja sulgede vedu piirangutsooni ettevõtetest | X | X | X | X | NP | X | X | NP | X | X | NP | NA | X | X |
| Piirangutsoonis saadud taimse sööda ja põhu vedu (*1) | X | X | NP | NP | NP | NP | NP | NP | NP | NP | NP | NA | NP | NP |

LOOMADE JA TOODETEGA SEOTUD TEGEVUSTE KEELUD

FMD (1)

RP

RVFV

LSD

CBPP

SPGP

PPR

CCPP

CSF

ASF

AHS

GLAND

HPAI

NCD

Loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade vedu piirangutsooni ettevõtetest

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

NA

X

X

Loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade vedu piirangutsooni ettevõtetesse

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

NA

X

X

Loetellu kantud liikidesse kuuluvate ulukite varude täiendamine

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

NA

X

X

Laadad, turud, näitused ja muud loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade kogunemised, sealhulgas nende liikide kokkukogumine ja jaotamine

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

NA

X

X

Loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade sperma, ootsüütide ja embrüote vedu piirangutsooni ettevõtetest

X

X

X

X (*2)

X

X

X

X

X

X

X

NA

NA

NA

Loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt peetavatelt loomadelt sperma, ootsüütide ja embrüote kogumine

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

NP

NA

NA

NA

Loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade viimine teise ettevõttesse kunstliku seemendamise eesmärgil

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

NA

NA

NA

Loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade viimine teise ettevõttesse loomuliku seemendamise eesmärgil

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

NA

NA

NA

Haudemunade vedu piirangutsooni ettevõtetest

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

X

X

Loetellu kantud peetavate ja metsloomade värske liha (v.a rups) vedu piirangutsooni tapamajadest või ulukikäitlusettevõtetest

X

X

X

NP

NP

X

X

NP

X

X

NP

NA

X

X

Loetellu kantud peetavate ja metsloomade rupsi vedu piirangutsooni tapamajadest või ulukikäitlusettevõtetest

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

NP

NA

X

X

Loetellu kantud liikide loomade värskest lihast saadud lihatoodete vedu piirangutsooni ettevõtetest

X

X

X

NP

NP

NP

X

NP

X

X

NP

NA

X

X

Loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade toorpiima ja ternespiima vedu piirangutsooni ettevõtetest

X

X

X

X

NP

X

X

NP

NA

NA

NP

NA

NA

NA

Piimatoodete ja ternespiimatoodete vedu piirangutsooni ettevõtetest

X

X

X

X

NP

X

X

NP

NA

NA

NP

NA

NA

NA

Inimtoiduks ettenähtud munade vedu piirangutsooni ettevõtetest

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

X

X

Loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade sõnniku, sealhulgas allapanu ja kasutatud allapanu vedu piirangutsooni ettevõtetest

X

X

X

X

NP

X

X

NP

X

X

NP

NA

X

X

Loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade naha, villa, harjaste ja sulgede vedu piirangutsooni ettevõtetest

X

X

X

X

NP

X

X

NP

X

X

NP

NA

X

X

Piirangutsoonis saadud taimse sööda ja põhu vedu (*1)

X

X

NP

NP

NP

NP

NP

NP

NP

NP

NP

NA

NP

NP

---

(*1)  Ainult ootsüüdid ja embrüod.

(*2)  Ainult ootsüüdid ja embrüod.

(1)  Taudide lühendid vastavalt II lisale.

NA= ei kohaldata.

X= keelatud.

NP= ei ole keelatud.

---

VII LISA

PIIRANGUTSOONIST PÄRIT LOOMSETE SAADUSTE RISKE MAANDAV TÖÖTLEMINE

(nagu on osutatud käesoleva määruse artiklites 27, 33 ja 49)

| Töötlusviis | FMD (8) | RP | RVFV | LSD | CBPP | SPGP | PPR | CCPP | CSF | ASF | AHS | HPAI | NCD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LIHA | | | | | | | | | | | | | |
| Kuumtöötlemine hermeetiliselt suletud mahutis, et saavutada F0
   (7) väärtuseks vähemalt 3 | X | | | | | | X | | X | X | | X | X |
| Kuumtöötlemine sisetemperatuurini 80 °C | X | | | | | | X | | X | X | | X | X |
| Kuumtöötlemine sisetemperatuurini 70 °C | X | | | | | | X | | X | | | X | X |
| (Eelnevalt konditustatud ja rasvatustatud liha) kuumtöötlemine nii, et selle sisetemperatuur oleks vähemalt 70 °C vähemalt 30 minuti vältel | X | | | | | | X | | X | | | | |
| Hermeetiliselt suletud mahutis vähemalt 60 °C juures vähemalt 4 tundi | X | | | | | | X | | X | X | | | |
| Sisetemperatuur 73,9  °C vähemalt 0,51  sekundiks (6) | X | | | | | | | | | | | X | X |
| Sisetemperatuur 70,0  °C vähemalt 3,5  sekundiks (6) | | | | | | | | | | | | X | X |
| Sisetemperatuur 65,0  °C vähemalt 42 sekundiks (6) | | | | | | | | | | | | X | X |
| Sisetemperatuur 60 °C vähemalt 507 sekundiks (6) | | | | | | | | | | | | X | X |
| Kuumtöötlemine kuivatamiseks, et saavutada Aw väärtus kuni 0,93 ja pH väärtus kuni 6 | | | | | | | | | | | | | |
| Kuumtöötlemine vähemalt 65 °C sisetemperatuurini nii pikaks ajaks, kui on vaja, et saavutada pastöriseerimisväärtus (pv), mis on vähemalt 40 | | | | | | | X | | | | | | |
| Kondiga liha loomulik kääritamine ja laagerdamine: vähemalt 9 kuud, et saavutada Aw väärtus kuni 0,93 ja pH väärtus kuni 6 | X | | | | | | | | X | | | | |
| Kondita liha loomulik kääritamine ja laagerdamine: vähemalt 9 kuud, et saavutada Aw väärtus kuni 0,93 ja pH väärtus kuni 6 | X | | | | | | | | X | X | | | |
| Seljatükkide loomulik kääritamine: vähemalt 140 päeva, et saavutada Aw väärtus kuni 0,93 ja pH väärtus kuni 6 (5) | | | | | | | | | X | X | | | |
| Tagaosade loomulik kääritamine: vähemalt 190 päeva, et saavutada Aw väärtus kuni 0,93 ja pH väärtus kuni 6 (5) | | | | | | | | | X | X | | | |
| Itaalia stiilis kondiga tagaosade kuivatamine pärast soolamist: vähemalt 313 päeva (5) | | | | | | | | | X | | | | |
| Hispaania stiilis kondiga tagaosade ja seljatükkide kuivatamine pärast soolamist (5):






  — | Ibeeria tõugu sigade tagaosad: vähemalt 252 päeva |

Töötlusviis

FMD (8)

RP

RVFV

LSD

CBPP

SPGP

PPR

CCPP

CSF

ASF

AHS

HPAI

NCD

LIHA

Kuumtöötlemine hermeetiliselt suletud mahutis, et saavutada F0
   (7) väärtuseks vähemalt 3

X

X

X

X

X

X

Kuumtöötlemine sisetemperatuurini 80 °C

X

X

X

X

X

X

Kuumtöötlemine sisetemperatuurini 70 °C

X

X

X

X

X

(Eelnevalt konditustatud ja rasvatustatud liha) kuumtöötlemine nii, et selle sisetemperatuur oleks vähemalt 70 °C vähemalt 30 minuti vältel

X

X

X

Hermeetiliselt suletud mahutis vähemalt 60 °C juures vähemalt 4 tundi

X

X

X

X

Sisetemperatuur 73,9  °C vähemalt 0,51  sekundiks (6)

X

X

X

Sisetemperatuur 70,0  °C vähemalt 3,5  sekundiks (6)

X

X

Sisetemperatuur 65,0  °C vähemalt 42 sekundiks (6)

X

X

Sisetemperatuur 60 °C vähemalt 507 sekundiks (6)

X

X

Kuumtöötlemine kuivatamiseks, et saavutada Aw väärtus kuni 0,93 ja pH väärtus kuni 6

Kuumtöötlemine vähemalt 65 °C sisetemperatuurini nii pikaks ajaks, kui on vaja, et saavutada pastöriseerimisväärtus (pv), mis on vähemalt 40

X

Kondiga liha loomulik kääritamine ja laagerdamine: vähemalt 9 kuud, et saavutada Aw väärtus kuni 0,93 ja pH väärtus kuni 6

X

X

Kondita liha loomulik kääritamine ja laagerdamine: vähemalt 9 kuud, et saavutada Aw väärtus kuni 0,93 ja pH väärtus kuni 6

X

X

X

Seljatükkide loomulik kääritamine: vähemalt 140 päeva, et saavutada Aw väärtus kuni 0,93 ja pH väärtus kuni 6 (5)

X

X

Tagaosade loomulik kääritamine: vähemalt 190 päeva, et saavutada Aw väärtus kuni 0,93 ja pH väärtus kuni 6 (5)

X

X

Itaalia stiilis kondiga tagaosade kuivatamine pärast soolamist: vähemalt 313 päeva (5)

X

Hispaania stiilis kondiga tagaosade ja seljatükkide kuivatamine pärast soolamist (5):

—

Ibeeria tõugu sigade tagaosad: vähemalt 252 päeva

| — | Ibeeria tõugu sigade abaosad: vähemalt 140 päeva |
| --- | --- |

—

Ibeeria tõugu sigade abaosad: vähemalt 140 päeva

| — | Ibeeria tõugu sigade seljatükid: vähemalt 126 päeva |
| --- | --- |

—

Ibeeria tõugu sigade seljatükid: vähemalt 126 päeva

| — | Serrano sink: vähemalt 140 päeva |
| --- | --- |

—

Serrano sink: vähemalt 140 päeva

X

X

X

Rümpade laagerdamine temperatuuril vähemalt 2 °C vähemalt 24 tunni jooksul pärast tapmist

X

Rupsi eemaldamine

X

X

X

SOOLED

Soolamine kuiva naatriumkloriidi (NaCl) või selle küllastunud lahusega (Aw < 0,80 ) vähemalt 30 järjestikuse päeva jooksul ümbritseva keskkonna temperatuuril vähemalt 20 °C

X

OK (4)

X

X

X

Soolamine fosfaadilisandiga kuiva soola (86,5 % NaCl, 10,7 % Na2HPO4 and 2,8 % Na3PO4) või selle küllastunud lahusega (Aw < 0,80 ) vähemalt 30 järjestikuse päeva jooksul ümbritseva keskkonna temperatuuril vähemalt 20 °C

X

X

X

X

Soolamine naatriumkloriidiga (NaCl) vähemalt 30 päeva jooksul (3)

Pleegitamine (2)

Kuivatamine (2)

PIIM

Kuumtöötlemine (steriliseerimine), et saavutada F0 väärtuseks vähemalt 3

X

OK (1)

OK (1)

Kuumtöötlemine (kõrgkuumutamine): vähemalt 132 °C juures vähemalt 1 sekundi jooksul

X

X

Kuumtöötlemine (kõrgkuumutamine): vähemalt 135 °C juures sobiva aja jooksul

X

Kuumtöötlemine (lühiajaline kõrgpastöriseerimine), kui piima pH väärtus on alla 7, vähemalt 72 °C juures vähemalt 15 sekundit

X

X

Kuumtöötlemine (lühiajaline kõrgpastöriseerimine), kui piima pH väärtus on vähemalt 7, vähemalt 72 °C juures vähemalt 15 sekundit, kaks korda

X

X

Kuumtöötlemine (lühiajaline kõrgpastöriseerimine) koos füüsilise töötlemisega, et saavutada vähemalt 1 tunniks pH väärtuseks alla 6 või et saavutada selle sisetemperatuur vähemalt 72 °C, koos kuivatamisega

X

Pastöriseerimine, mis seisneb ühekordses kuumtöötlemises, mille toime on vähemalt samaväärne 72 °C rakendamisega 15 sekundi jooksul

X

X

X

| Töötlusviis | HPAI | NCD |
| --- | --- | --- |
| MUNAD | | |
| Kuumtöötlemine:






  — | Terve muna:






  — | 60,0  °C – 188 s |

Töötlusviis

HPAI

NCD

MUNAD

Kuumtöötlemine:

—

Terve muna:

—

60,0  °C – 188 s

| — | täielikult kuumtöödeldud |
| --- | --- |

—

täielikult kuumtöödeldud

| — | Munasegud:






  — | 60 °C – 188 s |
| --- | --- | --- |

—

Munasegud:

—

60 °C – 188 s

| — | täielikult kuumtöödeldud |
| --- | --- |

—

täielikult kuumtöödeldud

| — | 61,1  °C – 94 s |
| --- | --- |

—

61,1  °C – 94 s

| — | Vedel munavalge:






  — | 55,6  °C – 870 s |
| --- | --- | --- |

—

Vedel munavalge:

—

55,6  °C – 870 s

| — | 56,7  °C – 232 s |
| --- | --- |

—

56,7  °C – 232 s

| — | Tavaline või puhas munakollane:






  — | 60 °C – 288 s |
| --- | --- | --- |

—

Tavaline või puhas munakollane:

—

60 °C – 288 s

| — | 10 % lisatud soolaga munakollane:






  — | 62,2  °C – 138 s |
| --- | --- | --- |

—

10 % lisatud soolaga munakollane:

—

62,2  °C – 138 s

| — | Kuivatatud munavalge:






  — | 67 °C – 20 tundi |
| --- | --- | --- |

—

Kuivatatud munavalge:

—

67 °C – 20 tundi

| — | 54,4  °C – 50,4  tundi |
| --- | --- |

—

54,4  °C – 50,4  tundi

| — | 51,7  °C – 73,2  tundi |
| --- | --- |

—

51,7  °C – 73,2  tundi

X

Kuumtöötlemine:

| — | Terve muna:






  — | 55 °C – 2 521 s |
| --- | --- | --- |

—

Terve muna:

—

55 °C – 2 521 s

| — | 57 °C – 1 596 s |
| --- | --- |

—

57 °C – 1 596 s

| — | 59 °C – 674 s |
| --- | --- |

—

59 °C – 674 s

| — | täielikult kuumtöödeldud |
| --- | --- |

—

täielikult kuumtöödeldud

| — | Vedel munavalge:






  — | 55 °C – 2 278 s |
| --- | --- | --- |

—

Vedel munavalge:

—

55 °C – 2 278 s

| — | 57 °C – 986 s |
| --- | --- |

—

57 °C – 986 s

| — | 59 °C – 301 s |
| --- | --- |

—

59 °C – 301 s

| — | 10 % lisatud soolaga munakollane






  — | 55 °C – 176 s |
| --- | --- | --- |

—

10 % lisatud soolaga munakollane

—

55 °C – 176 s

| — | Kuivatatud munavalge:






  — | 57 °C – 54,0  tundi |
| --- | --- | --- |

—

Kuivatatud munavalge:

—

57 °C – 54,0  tundi

X

---

(1)  Ohutu kaup.

(2)  Mitte veise- lamba-, kitse- ja seasoolte puhul.

(3)  Mitte veise- lamba-, kitse- ja seasoolte puhul.

(4)  Ohutu kaup.

(5)  Ainult sigade puhul.

(6)  Üksnes kodulinnuliha puhul.

(7)  F0 on välja arvutatud surmav toime bakterieostele. F0 väärtus 3 tähendab, et toote kõige külmemat kohta on piisavalt kuumutatud, et saavutada sama surmav toime nagu 121 °C (250 °F) juures kolmeminutilise kiire kuumutamise ja jahutamise vältel.

(8)  Taudide lühendid vastavalt II lisale.

---

VIII LISA

PIIRANGUTSOONIST PÄRIT MITTELOOMSETE SAADUSTE RISKE MAANDAV TÖÖTLEMINE

(nagu on osutatud käesoleva määruse artiklites 36 ja 52)

| Töötlusviis | FMD (1) | RP |
| --- | --- | --- |
| Kuumtöötlemine suletud kambris auruga vähemalt 80 °C juures ja vähemalt 10 minutit | X | X |
| Ladustamine pakendites või pallides lähimast puhangust vähemalt 2 km kaugusel asuvas kohas varjualuses, kust neid ei viida minema vähemalt enne kolme kuu möödumist artikli 15 kohase puhastamise ja desinfitseerimise lõpetamisest | X | X |

Töötlusviis

FMD (1)

RP

Kuumtöötlemine suletud kambris auruga vähemalt 80 °C juures ja vähemalt 10 minutit

X

X

Ladustamine pakendites või pallides lähimast puhangust vähemalt 2 km kaugusel asuvas kohas varjualuses, kust neid ei viida minema vähemalt enne kolme kuu möödumist artikli 15 kohase puhastamise ja desinfitseerimise lõpetamisest

X

X

---

(1)  Taudide lühendid vastavalt II lisale.

---

IX LISA

KAITSETSOONIST PÄRIT LIHA MÄRGISTAMINE

(nagu on osutatud käesoleva määruse artiklites 33 ja 49)

| 1. | Märgistus, mis kantakse artikli 33 lõike 1 punkti b kohasele kaitsetsoonist pärit värskele kodulinnulihale, mis ei ole ette nähtud teise liikmesriiki viimiseks, peab vastama järgmistele tingimustele:






  a) | kuju ja sisu:

  „XY“ tähistab määruse (EÜ) nr 853/2004 II lisa I jao B osa punktis 6 osutatud asjaomast riigikoodi ja „1234“ tähistab määruse (EÜ) nr 853/2004 II lisa I jao B osa punktis 7 osutatud ettevõtte tunnustamise numbrit. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

kuju ja sisu:

„XY“ tähistab määruse (EÜ) nr 853/2004 II lisa I jao B osa punktis 6 osutatud asjaomast riigikoodi ja „1234“ tähistab määruse (EÜ) nr 853/2004 II lisa I jao B osa punktis 7 osutatud ettevõtte tunnustamise numbrit.

| b) | mõõtmed:






  — | „XY“ laius 8 mm, |
| --- | --- | --- |

b)

mõõtmed:

—

„XY“ laius 8 mm,

| — | „1234“ laius 11 mm, |
| --- | --- |

—

„1234“ laius 11 mm,

| — | välisdiameeter vähemalt 30 mm, |
| --- | --- |

—

välisdiameeter vähemalt 30 mm,

| — | ruudu joone paksus 3 mm. |
| --- | --- |

—

ruudu joone paksus 3 mm.

| 2. | Artikli 33 lõike 2 punkti a kohases töötlemisettevõttes töötlemiseks ette nähtud värskele lihale kantav märgistus koosneb:






  a) | määruses (EÜ) nr 853/2004 ette nähtud identifitseerimismärgist koos täiendava diagonaalse ristiga, mis koosneb kahest templi keskkohta läbivast sirgest joonest ja võimaldab lugeda märgil esitatud teavet, või |
| --- | --- | --- |

2.

a)

määruses (EÜ) nr 853/2004 ette nähtud identifitseerimismärgist koos täiendava diagonaalse ristiga, mis koosneb kahest templi keskkohta läbivast sirgest joonest ja võimaldab lugeda märgil esitatud teavet, või

| b) | ühest 6,5 cm laiusest ja 4,5 cm kõrgusest ovaalsest templist, millel peab olema selgelt loetavalt esitatud järgmine teave:






  — | ülaosas liikmesriigi täielik nimi või ISO-kood suurtähtedes; |
| --- | --- | --- |

b)

ühest 6,5 cm laiusest ja 4,5 cm kõrgusest ovaalsest templist, millel peab olema selgelt loetavalt esitatud järgmine teave:

—

ülaosas liikmesriigi täielik nimi või ISO-kood suurtähtedes;

| — | keskel tapamaja veterinaarloa number; |
| --- | --- |

—

keskel tapamaja veterinaarloa number;

| — | alaosas üks järgmistest lühenditest: CE, EC, EF, EG, EK, EY, EO, ES, EU, EB, WE või EZ; |
| --- | --- |

—

alaosas üks järgmistest lühenditest: CE, EC, EF, EG, EK, EY, EO, ES, EU, EB, WE või EZ;

| — | kaks sirget joont, mis ristuvad templi keskkohas nii, et ei varja märgil esitatud teavet; |
| --- | --- |

—

kaks sirget joont, mis ristuvad templi keskkohas nii, et ei varja märgil esitatud teavet;

| — | tähtede kõrgus peab olema vähemalt 0,8 cm ja numbrite kõrgus vähemalt 1 cm. |
| --- | --- |

—

tähtede kõrgus peab olema vähemalt 0,8 cm ja numbrite kõrgus vähemalt 1 cm.

---

X LISA

MEETMETE KESTUS KAITSETSOONIS

(nagu on osutatud käesoleva määruse artiklis 39)

| A-kategooria taudid | Meetmete miinimumkestus kaitsetsoonis (artikli 39 lõige 1) | Järelevalvemeetmete täiendav kestus kaitsetsoonis (artikli 39 lõige 3) |
| --- | --- | --- |
| Suu- ja sõrataud | 15 päeva | 15 päeva |
| Veiste katku nakkus | 21 päeva | 9 päeva |
| Riftioru palaviku viiruse nakkus | 30 päeva | 15 päeva |
| Nodulaarse dermatiidi viiruse nakkus | 28 päeva | 17 päeva |
| Mycoplasma mycoides subsp. mycoides SC nakkus (veiste kontagioosne pleuropneumoonia) | 45 päeva | Ei kohaldata |
| Lammaste ja kitsede rõuged | 21 päeva | 9 päeva |
| Väikemäletsejaliste katku viiruse nakkus | 21 päeva | 9 päeva |
| Kitsede nakkav pleuropneumoonia | 45 päeva | Ei kohaldata |
| Hobuste Aafrika katk | 12 kuud | Ei kohaldata |
| Burkholderia mallei nakkus (malleus) | 6 kuud | Ei kohaldata |
| Sigade klassikaline katk | 15 päeva | 15 päeva |
| Sigade Aafrika katk | 15 päeva | 15 päeva |
| Lindude kõrge patogeensusega gripp | 21 päeva | 9 päeva |
| Newcastle’i haiguse viiruse nakkus | 21 päeva | 9 päeva |

A-kategooria taudid

Meetmete miinimumkestus kaitsetsoonis (artikli 39 lõige 1)

Järelevalvemeetmete täiendav kestus kaitsetsoonis (artikli 39 lõige 3)

Suu- ja sõrataud

15 päeva

15 päeva

Veiste katku nakkus

21 päeva

9 päeva

Riftioru palaviku viiruse nakkus

30 päeva

15 päeva

Nodulaarse dermatiidi viiruse nakkus

28 päeva

17 päeva

Mycoplasma mycoides subsp. mycoides SC nakkus (veiste kontagioosne pleuropneumoonia)

45 päeva

Ei kohaldata

Lammaste ja kitsede rõuged

21 päeva

9 päeva

Väikemäletsejaliste katku viiruse nakkus

21 päeva

9 päeva

Kitsede nakkav pleuropneumoonia

45 päeva

Ei kohaldata

Hobuste Aafrika katk

12 kuud

Ei kohaldata

Burkholderia mallei nakkus (malleus)

6 kuud

Ei kohaldata

Sigade klassikaline katk

15 päeva

15 päeva

Sigade Aafrika katk

15 päeva

15 päeva

Lindude kõrge patogeensusega gripp

21 päeva

9 päeva

Newcastle’i haiguse viiruse nakkus

21 päeva

9 päeva

---

XI LISA

MEETMETE KESTUS JÄRELEVALVETSOONIS

(nagu on osutatud käesoleva määruse artiklites 55 ja 56)

| A-kategooria taudid | Meetmete miinimumkestus järelevalvetsoonis |
| --- | --- |
| Suu- ja sõrataud | 30 päeva |
| Veiste katku nakkus | 30 päeva |
| Riftioru palaviku viiruse nakkus | 45 päeva |
| Nodulaarse dermatiidi viiruse nakkus | 45 päeva |
| Mycoplasma mycoides subsp. mycoides SC nakkus (veiste kontagioosne pleuropneumoonia) | 45 päeva |
| Lammaste ja kitsede rõuged | 30 päeva |
| Väikemäletsejaliste katku viiruse nakkus | 30 päeva |
| Kitsede nakkav pleuropneumoonia | 45 päeva |
| Hobuste Aafrika katk | 12 kuud |
| Burkholderia mallei nakkus (malleus) | Ei kohaldata |
| Sigade klassikaline katk | 30 päeva |
| Sigade Aafrika katk | 30 päeva |
| Lindude kõrge patogeensusega gripp | 30 päeva |
| Newcastle’i haiguse viiruse nakkus | 30 päeva |

A-kategooria taudid

Meetmete miinimumkestus järelevalvetsoonis

Suu- ja sõrataud

30 päeva

Veiste katku nakkus

30 päeva

Riftioru palaviku viiruse nakkus

45 päeva

Nodulaarse dermatiidi viiruse nakkus

45 päeva

Mycoplasma mycoides subsp. mycoides SC nakkus (veiste kontagioosne pleuropneumoonia)

45 päeva

Lammaste ja kitsede rõuged

30 päeva

Väikemäletsejaliste katku viiruse nakkus

30 päeva

Kitsede nakkav pleuropneumoonia

45 päeva

Hobuste Aafrika katk

12 kuud

Burkholderia mallei nakkus (malleus)

Ei kohaldata

Sigade klassikaline katk

30 päeva

Sigade Aafrika katk

30 päeva

Lindude kõrge patogeensusega gripp

30 päeva

Newcastle’i haiguse viiruse nakkus

30 päeva

---

XII LISA

PROOVIVÕTUKORD JA DIAGNOSTIKAMEETODID VEELOOMADE A-KATEGOORIA TAUDIDE KORRAL

| 1. | Kliinilise läbivaatuse ja proovide kogumise suhtes kohaldatakse järgmist korda:






  a) | kliiniline läbivaatus ja laboriuuringute jaoks proovide võtmine peab hõlmama:






  i) | loetellu kantud liikidesse kuuluvaid vesiviljelusloomi, kellel on asjaomase A-kategooria taudi tunnused, ning |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

kliiniline läbivaatus ja laboriuuringute jaoks proovide võtmine peab hõlmama:

i)

loetellu kantud liikidesse kuuluvaid vesiviljelusloomi, kellel on asjaomase A-kategooria taudi tunnused, ning

| ii) | vesiviljelusloomi, kes on hiljuti tõenäoliselt surnud kahtlustatud või kinnitust leidnud taudi tõttu, ning |
| --- | --- |

ii)

vesiviljelusloomi, kes on hiljuti tõenäoliselt surnud kahtlustatud või kinnitust leidnud taudi tõttu, ning

| iii) | vesiviljelusloomi, kellel on epidemioloogiline seos A-kategooria taudi kahtluse või kinnitatud juhtumiga; |
| --- | --- |

iii)

vesiviljelusloomi, kellel on epidemioloogiline seos A-kategooria taudi kahtluse või kinnitatud juhtumiga;

| b) | kogutavate proovide miinimumarv: | Stsenaarium |
| --- | --- | --- |
| Loomade tüüp | Teade suurenenud suremuse kohta | Nakatunud loomade sissetoomine | Surmajärgsete või tauditunnuste täheldamine | Muudel asjaoludel põhinev kahtlus |
| Molluskid (kogu loom) | 30 | 30 | — | 150 |
| Koorikloomad | 10 | | 10 | 150 |
| Kalad | — | — | 10 | 30 |

b)

kogutavate proovide miinimumarv:

Stsenaarium

Loomade tüüp

Teade suurenenud suremuse kohta

Nakatunud loomade sissetoomine

Surmajärgsete või tauditunnuste täheldamine

Muudel asjaoludel põhinev kahtlus

Molluskid (kogu loom)

30

30

—

150

Koorikloomad

10

10

150

Kalad

—

—

10

30

| c) | molluskitelt proovide võtmisel kohaldatakse järgmisi lisakriteeriume:






  i) | proovivõtuks tuleb valida nakkuskahtlusega loomad. Kui kahtlusega seotud loomade populatsioonis on loetellu kantud liike, tuleb need valida proovivõtuks; |
| --- | --- | --- |

c)

molluskitelt proovide võtmisel kohaldatakse järgmisi lisakriteeriume:

i)

proovivõtuks tuleb valida nakkuskahtlusega loomad. Kui kahtlusega seotud loomade populatsioonis on loetellu kantud liike, tuleb need valida proovivõtuks;

| ii) | kui esineb nõrku, avatud kojapoolmetega või äsja surnud, kuid mitte lagunenud molluskeid, valitakse proovivõtuks eelkõige need molluskid. Kui selliseid molluskeid ei esine, peavad proovivõtuks väljavalitud molluskid hõlmama vanimaid terveid molluskeid; |
| --- | --- |

ii)

kui esineb nõrku, avatud kojapoolmetega või äsja surnud, kuid mitte lagunenud molluskeid, valitakse proovivõtuks eelkõige need molluskid. Kui selliseid molluskeid ei esine, peavad proovivõtuks väljavalitud molluskid hõlmama vanimaid terveid molluskeid;

| iii) | kui ettevõttes kasutatakse molluskite kasvatamiseks mitut veeallikat, peab proovivõtuvalim hõlmama kõikidest veeallikatest pärit molluskeid, nii et selles oleksid proportsionaalselt esindatud ettevõtte kõik osad; |
| --- | --- |

iii)

kui ettevõttes kasutatakse molluskite kasvatamiseks mitut veeallikat, peab proovivõtuvalim hõlmama kõikidest veeallikatest pärit molluskeid, nii et selles oleksid proportsionaalselt esindatud ettevõtte kõik osad;

| iv) | kui proove võetakse ilmselt ühesuguse epidemioloogilise staatusega molluskikasvandustest, peab see hõlmama molluskeid esinduslikust arvust proovivõtukohtadest.
  Selliste proovivõtukohtade valimisel tuleb peamiste teguritena arvesse võtta loomade asustustihedust, veevoolu, loetellu kantud vastuvõtlike ja vektorliikide esinemist, batümeetrilisi andmeid ja kasvatustavasid. Proove tuleb võtta ka molluskikasvandustes asuvatest või nendega külgnevatest looduslikest kasvukohtadest; |
| --- | --- |

iv)

kui proove võetakse ilmselt ühesuguse epidemioloogilise staatusega molluskikasvandustest, peab see hõlmama molluskeid esinduslikust arvust proovivõtukohtadest.

Selliste proovivõtukohtade valimisel tuleb peamiste teguritena arvesse võtta loomade asustustihedust, veevoolu, loetellu kantud vastuvõtlike ja vektorliikide esinemist, batümeetrilisi andmeid ja kasvatustavasid. Proove tuleb võtta ka molluskikasvandustes asuvatest või nendega külgnevatest looduslikest kasvukohtadest;

| d) | koorikloomadelt proovide võtmisel kohaldatakse järgmisi lisakriteeriume:






  i) | kui tootmisüksustes esineb nõrku või surmaeelses seisundis loetellu kantud liikidesse kuuluvaid koorikloomi, tuleb proovivõtuks valida eelkõige need koorikloomad. Kui selliseid loomi ei esine, peavad koorikloomade proovivõtuvalimis olema proportsionaalselt esindatud kõik koorikloomade põlvkonnad; |
| --- | --- | --- |

d)

koorikloomadelt proovide võtmisel kohaldatakse järgmisi lisakriteeriume:

i)

kui tootmisüksustes esineb nõrku või surmaeelses seisundis loetellu kantud liikidesse kuuluvaid koorikloomi, tuleb proovivõtuks valida eelkõige need koorikloomad. Kui selliseid loomi ei esine, peavad koorikloomade proovivõtuvalimis olema proportsionaalselt esindatud kõik koorikloomade põlvkonnad;

| ii) | kui koorikloomade kasvatamiseks kasutatakse mitut veeallikat, peab valim hõlmama kõikidest veeallikatest pärit loetellu kantud liikidesse kuuluvaid koorikloomi, nii et selles oleksid proportsionaalselt esindatud kõik ettevõtte osad; |
| --- | --- |

ii)

kui koorikloomade kasvatamiseks kasutatakse mitut veeallikat, peab valim hõlmama kõikidest veeallikatest pärit loetellu kantud liikidesse kuuluvaid koorikloomi, nii et selles oleksid proportsionaalselt esindatud kõik ettevõtte osad;

| iii) | kui käesoleva määruse artikli 102 punkti a kohaselt on nõutav proovide võtmine loetellu kantud liikide looduslikelt populatsioonidelt, tuleb proovivõtukohtade arv ja geograafiline jaotus kindlaks määrata viisil, mis tagab nakkuskahtlusega ala piisava kaetuse.
  Proovivõtukohad peavad esindama vastuvõtlike liikide looduslike populatsioonide elupaigaks olevaid eri ökosüsteeme, nagu mereökosüsteemid, suudmealad, jõgikonnad ja järvistud; |
| --- | --- |

iii)

kui käesoleva määruse artikli 102 punkti a kohaselt on nõutav proovide võtmine loetellu kantud liikide looduslikelt populatsioonidelt, tuleb proovivõtukohtade arv ja geograafiline jaotus kindlaks määrata viisil, mis tagab nakkuskahtlusega ala piisava kaetuse.

Proovivõtukohad peavad esindama vastuvõtlike liikide looduslike populatsioonide elupaigaks olevaid eri ökosüsteeme, nagu mereökosüsteemid, suudmealad, jõgikonnad ja järvistud;

| e) | kaladelt proovide võtmisel kohaldatakse järgmisi lisakriteeriume:






  i) | kui esineb nõrku, ebatavaliselt käituvaid või äsja surnud, kuid mitte veel lagunenud kalu, tuleb proovivõtuks valida need kalad. Kui selliseid loomi ei esine, peavad kalade proovivõtuvalimis olema proportsionaalselt esindatud loetellu kantud liikidesse kuuluvate kalade kõik põlvkonnad; |
| --- | --- | --- |

e)

kaladelt proovide võtmisel kohaldatakse järgmisi lisakriteeriume:

i)

kui esineb nõrku, ebatavaliselt käituvaid või äsja surnud, kuid mitte veel lagunenud kalu, tuleb proovivõtuks valida need kalad. Kui selliseid loomi ei esine, peavad kalade proovivõtuvalimis olema proportsionaalselt esindatud loetellu kantud liikidesse kuuluvate kalade kõik põlvkonnad;

| ii) | kui kalade kasvatamiseks kasutatakse mitut veeallikat, peab valim hõlmama kõikidest veeallikatest pärit loetellu kantud liike, nii et selles oleksid proportsionaalselt esindatud kõik ettevõtte osad; |
| --- | --- |

ii)

kui kalade kasvatamiseks kasutatakse mitut veeallikat, peab valim hõlmama kõikidest veeallikatest pärit loetellu kantud liike, nii et selles oleksid proportsionaalselt esindatud kõik ettevõtte osad;

| iii) | vikerforelli (Onchorynchus mykiss) või hariliku ahvena (Perca fluviatilis) olemasolu korral võib proovivõtmiseks valida ainult nende liikide kalu. Kui vikerforelli ega harilikku ahvenat ei leidu, peavad valimis olema esindatud kõik muud olemasolevad loetellu kantud liigid, järgides punktides a–d loetletud kriteeriume; |
| --- | --- |

iii)

vikerforelli (Onchorynchus mykiss) või hariliku ahvena (Perca fluviatilis) olemasolu korral võib proovivõtmiseks valida ainult nende liikide kalu. Kui vikerforelli ega harilikku ahvenat ei leidu, peavad valimis olema esindatud kõik muud olemasolevad loetellu kantud liigid, järgides punktides a–d loetletud kriteeriume;

| iv) | kui käesoleva määruse artikli 102 punkti a kohaselt on nõutav proovide võtmine loetellu kantud liikide looduslikelt populatsioonidelt, tuleb proovivõtukohtade arv ja geograafiline jaotus kindlaks määrata viisil, mis tagab nakkuskahtlusega ala piisava kaetuse.
  Proovivõtukohad peavad esindama ka vastuvõtlike liikide looduslike populatsioonide elupaigaks olevaid eri ökosüsteeme, nagu mereökosüsteemid, suudmealad, jõgikonnad ja järvistud; |
| --- | --- |

iv)

kui käesoleva määruse artikli 102 punkti a kohaselt on nõutav proovide võtmine loetellu kantud liikide looduslikelt populatsioonidelt, tuleb proovivõtukohtade arv ja geograafiline jaotus kindlaks määrata viisil, mis tagab nakkuskahtlusega ala piisava kaetuse.

Proovivõtukohad peavad esindama ka vastuvõtlike liikide looduslike populatsioonide elupaigaks olevaid eri ökosüsteeme, nagu mereökosüsteemid, suudmealad, jõgikonnad ja järvistud;

| f) | prooviks võetavate elundite valimine ning proovide ettevalmistamine, ladustamine ja vedu laborisse peab toimuma kooskõlas asjaomase taudiga tegeleva Euroopa Liidu referentlabori soovitustega. |
| --- | --- |

f)

prooviks võetavate elundite valimine ning proovide ettevalmistamine, ladustamine ja vedu laborisse peab toimuma kooskõlas asjaomase taudiga tegeleva Euroopa Liidu referentlabori soovitustega.

| 2. | Proove tuleb uurida laboris, kus kasutatakse asjaomase taudiga tegeleva Euroopa Liidu referentlabori heakskiidetud diagnostikameetodeid ja nende kohaldamise korda. |
| --- | --- |

2.

---

XIII LISA

TABANDUNUD VESIVILJELUSETTEVÕTETE KASUTAMATA HOIDMISE MIINIMUMPERIOODID

Käesoleva määruse artiklis 81 osutatud kasutamata hoidmise perioodid ning artikli 96 lõigetes 4 ja 5 osutatud samaaegse kasutamata hoidmise perioodid

| A-kategooria taud | Tabandunud ettevõtte kasutamata hoidmise miinimumperiood | Sama kaitsetsooni tabandunud ettevõtete samaaegse kasutamata hoidmise miinimumperiood | Täiendavad nõuded |
| --- | --- | --- | --- |
| Mikrocytos mackini infektsioon | 6 kuud | 4 nädalat | Peab hõlmama aasta kõige külmemat perioodi |
| Perkinsus marinus’e infektsioon | 6 kuud | 4 nädalat | Peab hõlmama aasta kõige soojemat perioodi |
| Taura sündroomi viiruse infektsioon | 6 nädalat | 4 nädalat | Peab hõlmama aasta kõige soojemat perioodi |
| Yellowheadi taudi viiruse infektsioon | 6 nädalat | 3 nädalat | Peab hõlmama aasta kõige soojemat perioodi |
| Epizootiline vereloomeelundite nekroos | 8 nädalat | 4 nädalat | Peab hõlmama aasta kõige soojemat perioodi |

A-kategooria taud

Tabandunud ettevõtte kasutamata hoidmise miinimumperiood

Sama kaitsetsooni tabandunud ettevõtete samaaegse kasutamata hoidmise miinimumperiood

Täiendavad nõuded

Mikrocytos mackini infektsioon

6 kuud

4 nädalat

Peab hõlmama aasta kõige külmemat perioodi

Perkinsus marinus’e infektsioon

6 kuud

4 nädalat

Peab hõlmama aasta kõige soojemat perioodi

Taura sündroomi viiruse infektsioon

6 nädalat

4 nädalat

Peab hõlmama aasta kõige soojemat perioodi

Yellowheadi taudi viiruse infektsioon

6 nädalat

3 nädalat

Peab hõlmama aasta kõige soojemat perioodi

Epizootiline vereloomeelundite nekroos

8 nädalat

4 nädalat

Peab hõlmama aasta kõige soojemat perioodi

---

XIV LISA

PIIRANGUTSOONIDE KEHTESTAMISE KRITEERIUMID VEELOOMADE A-KATEGOORIA TAUDIDE KORRAL

| 1. | Artiklis 85 osutatud piirangutsoonid tuleb kindlaks määrata igal üksikjuhul eraldi, võttes arvesse vähemalt järgmisi tegureid:






  a) | A-kategooria taudi nakkusega ettevõtte või kasvanduste rühma molluskite/koorikloomade/kalade surmajuhtumite koguarv, koguprotsent ja surnud loomade jaotus; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

A-kategooria taudi nakkusega ettevõtte või kasvanduste rühma molluskite/koorikloomade/kalade surmajuhtumite koguarv, koguprotsent ja surnud loomade jaotus;

| b) | asjakohane teave nakkusega ettevõttesse (ettevõtetesse) ja sealt välja liikumiste kohta; |
| --- | --- |

b)

asjakohane teave nakkusega ettevõttesse (ettevõtetesse) ja sealt välja liikumiste kohta;

| c) | kaugus naaberettevõtetest ja nende tihedus; |
| --- | --- |

c)

kaugus naaberettevõtetest ja nende tihedus;

| d) | looduslike veeloomade esinemine; |
| --- | --- |

d)

looduslike veeloomade esinemine;

| e) | teave looduslike veeloomade selliste surmajuhtumite, haiguskahtluste või haiguspuhangute kohta, mis on või võivad olla seotud konkreetse A-kategooria taudiga; |
| --- | --- |

e)

teave looduslike veeloomade selliste surmajuhtumite, haiguskahtluste või haiguspuhangute kohta, mis on või võivad olla seotud konkreetse A-kategooria taudiga;

| f) | töötlemisettevõtete lähedus ja neis ettevõtetes esinevad liigid, eriti mis puutub loetellu kantud liikidesse; |
| --- | --- |

f)

töötlemisettevõtete lähedus ja neis ettevõtetes esinevad liigid, eriti mis puutub loetellu kantud liikidesse;

| g) | tabandunud ja naabruses asuvates ettevõtetes kohaldatavad kasvatustavad; |
| --- | --- |

g)

tabandunud ja naabruses asuvates ettevõtetes kohaldatavad kasvatustavad;

| h) | hüdrodünaamilised tingimused ja muud tegurid, mis on epidemioloogiliselt olulised. |
| --- | --- |

h)

hüdrodünaamilised tingimused ja muud tegurid, mis on epidemioloogiliselt olulised.

| 2. | Molluskeid ja koorikloomi tabavate A-kategooria taudide kaitse- ja järelevalvetsoonide geograafilise piiritlemise suhtes kohaldatakse järgmisi miinimumnõudeid:






  a) | kaitsetsoon tuleb kehtestada ametlikult A-kategooria taudiga nakatunuks kinnitatud ettevõtte või kasvanduste rühma vahetus läheduses ja see peab vastama asjakohaste hüdrodünaamiliste ja epidemioloogiliste andmete põhjal kindlaks määratud alale; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

kaitsetsoon tuleb kehtestada ametlikult A-kategooria taudiga nakatunuks kinnitatud ettevõtte või kasvanduste rühma vahetus läheduses ja see peab vastama asjakohaste hüdrodünaamiliste ja epidemioloogiliste andmete põhjal kindlaks määratud alale;

| b) | väljaspool kaitsetsooni tuleb kehtestada järelevalvetsoon, mis vastab kaitsetsooni ümbritsevale asjakohaste hüdrodünaamiliste ja epidemioloogiliste andmete põhjal kindlaks määratud alale. |
| --- | --- |

b)

väljaspool kaitsetsooni tuleb kehtestada järelevalvetsoon, mis vastab kaitsetsooni ümbritsevale asjakohaste hüdrodünaamiliste ja epidemioloogiliste andmete põhjal kindlaks määratud alale.

| 3. | Kalu tabavate A-kategooria taudide kaitse- ja järelevalvetsoonide geograafilise piiritlemise suhtes tuleb kohaldada järgmisi miinimumnõudeid:






  a) | kaitsetsoon tuleb kehtestada sellise ettevõtte ümber, kus on leidnud kinnitust epizootilise vereloomeelundite nekroosi (EHN) esinemine. See tsoon vastab:






  i) | rannikualadel: sellise ringi sees olevale alale, mille raadius on vähemalt üks loodete horisontaalne ulatus või vähemalt viis kilomeetrit (olenevalt sellest, kumb on suurem) ja mille keskpunktis on ettevõte, kus on ametlikult kinnitust leidnud EHNi esinemine, või samaväärsele alale, mis on kindlaks määratud asjakohaste hüdrodünaamiliste või epidemioloogiliste andmete põhjal; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

a)

kaitsetsoon tuleb kehtestada sellise ettevõtte ümber, kus on leidnud kinnitust epizootilise vereloomeelundite nekroosi (EHN) esinemine. See tsoon vastab:

i)

rannikualadel: sellise ringi sees olevale alale, mille raadius on vähemalt üks loodete horisontaalne ulatus või vähemalt viis kilomeetrit (olenevalt sellest, kumb on suurem) ja mille keskpunktis on ettevõte, kus on ametlikult kinnitust leidnud EHNi esinemine, või samaväärsele alale, mis on kindlaks määratud asjakohaste hüdrodünaamiliste või epidemioloogiliste andmete põhjal;

| ii) | sisemaal: selle ettevõtte kogu valgalale, kus on ametlikult kinnitust leidnud EHNi esinemine. Pädev asutus võib piirata tsooni ulatust valgala osade või ettevõtte alaga, kui sellega ei kahjustata taudi leviku tõkestamist; |
| --- | --- |

ii)

sisemaal: selle ettevõtte kogu valgalale, kus on ametlikult kinnitust leidnud EHNi esinemine. Pädev asutus võib piirata tsooni ulatust valgala osade või ettevõtte alaga, kui sellega ei kahjustata taudi leviku tõkestamist;

| b) | pädev asutus peab kehtestama väljaspool kaitsetsooni järelevalvetsooni, mis peab:






  i) | rannikualadel: vastama kaitsetsooni ümbritsevale loodete horisontaalse ulatuse kattumise alale või kaitsetsooni ümbritsevale sellise ringi sees olevale alale, mille raadius kaitsetsooni keskpunktist on 10 km, või samaväärsele alale, mis on kindlaks määratud asjakohaste hüdrodünaamiliste või epidemioloogiliste andmete põhjal; |
| --- | --- | --- |

b)

pädev asutus peab kehtestama väljaspool kaitsetsooni järelevalvetsooni, mis peab:

i)

rannikualadel: vastama kaitsetsooni ümbritsevale loodete horisontaalse ulatuse kattumise alale või kaitsetsooni ümbritsevale sellise ringi sees olevale alale, mille raadius kaitsetsooni keskpunktist on 10 km, või samaväärsele alale, mis on kindlaks määratud asjakohaste hüdrodünaamiliste või epidemioloogiliste andmete põhjal;

| ii) | sisemaal: olema kehtestatud kaitsetsoonist väljaspool asuv laiem ala. |
| --- | --- |

ii)

sisemaal: olema kehtestatud kaitsetsoonist väljaspool asuv laiem ala.

---

XV LISA

JÄRELEVALVEKAVA JA TÕRJEMEETMETE KESTUS JÄRELEVALVETSOONIS VESIVILJELUSLOOMADE A-KATEGOORIA TAUDIDE KORRAL

(nagu on osutatud käesoleva määruse artiklites 98 ja 101)

1.   Järelevalvekava

Järelevalvetsoonis loetellu kantud liike pidavad ettevõtted ja vesiviljelusettevõtete rühmad peavad alluma artiklis 98 sätestatud järelevalvele, et kontrollida asjaomase A-kategooria taudi nakkuse esinemist. Järelevalve peab hõlmama loomatervise ülevaatusi, sealhulgas tootmisüksustest proovide võtmist. Pädev asutus peab neid ülevaatusi tegema tabelite 1 ja 2 kohaselt.

Proovide võtmise suhtes kohaldatakse XII lisa punktis 1 sätestatud kriteeriume, nagu on liigi puhul asjakohane.

Tabel 1

Järelevalvekava, mis hõlmab loomatervise ülevaatusi ning ettevõtetest ja ettevõtete rühmadest veeloomade A-kategooria taudide, välja arvatud epizootilise vereloomeelundite nekroosi avastamiseks proovide võtmist

| A-kategooria taud | Loomatervise ülevaatuste arv aastas | Laboriuuringute arv aastas | Loomade arv valimis | Periood aastas, mil proovid võetakse | Proovivõtuvalimisse kuulunud loomade ettevõttes viibimise aeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mikrocytos mackini infektsioon | 1 | 1 | 150 | Kui nakkuse levimus on teadaolevalt suurim või aprillis-mais, kui merevee temperatuur on olnud 3–4 kuud alla 10 °C | 4 kuud |
| Perkinsus marinus’e infektsioon | 1 | 1 | 150 | Kui nakkuse levimus on teadaolevalt suurim või septembris, oktoobris või novembris | 4 kuud |
| Taura sündroomi viiruse infektsioon | 2 | 2 | 150 | Aasta sellel perioodil, kui veetemperatuur jõuab tõenäoliselt aasta kõrgeimale tasemele | 2 kuud |
| Yellowheadi taudi viiruse infektsioon | 2 | 2 | 150 | Aasta sellel perioodil, kui veetemperatuur jõuab tõenäoliselt aasta kõrgeimale tasemele | 2 kuud |

A-kategooria taud

Loomatervise ülevaatuste arv aastas

Laboriuuringute arv aastas

Loomade arv valimis

Periood aastas, mil proovid võetakse

Proovivõtuvalimisse kuulunud loomade ettevõttes viibimise aeg

Mikrocytos mackini infektsioon

1

1

150

Kui nakkuse levimus on teadaolevalt suurim või aprillis-mais, kui merevee temperatuur on olnud 3–4 kuud alla 10 °C

4 kuud

Perkinsus marinus’e infektsioon

1

1

150

Kui nakkuse levimus on teadaolevalt suurim või septembris, oktoobris või novembris

4 kuud

Taura sündroomi viiruse infektsioon

2

2

150

Aasta sellel perioodil, kui veetemperatuur jõuab tõenäoliselt aasta kõrgeimale tasemele

2 kuud

Yellowheadi taudi viiruse infektsioon

2

2

150

Aasta sellel perioodil, kui veetemperatuur jõuab tõenäoliselt aasta kõrgeimale tasemele

2 kuud

Tabel 2

Järelevalve erikava, mis hõlmab loomatervise ülevaatusi ja ettevõtetes veeloomadelt epizootilise vereloomeelundite nekroosi (EHN) avastamiseks proovide võtmist
   (1)

| Ettevõtte tüüp | Tervisekontrollide arv aastas (kaheaastane seire) | Proovivõttude arv aastas (kaheaastane seire) | Kalade arv valimis |
| --- | --- | --- | --- |
| Kasvatatavate kalade arv | Sugukalade arv (2) |
| a) | Sugukarjaga ettevõtted |

Ettevõtte tüüp

Tervisekontrollide arv aastas (kaheaastane seire)

Proovivõttude arv aastas (kaheaastane seire)

Kalade arv valimis

Kasvatatavate kalade arv

Sugukalade arv (2)

a)

Sugukarjaga ettevõtted

2

2

150 (esimene ja teine kontroll)

150 (esimene või teine kontroll)

| b) | Üksnes sugukarjaga ettevõtted |
| --- | --- |

b)

Üksnes sugukarjaga ettevõtted

2

1

0

150 (2) (esimene või teine kontroll)

| c) | Sugukarjata ettevõtted |
| --- | --- |

c)

Sugukarjata ettevõtted

2

2

150 (esimene ja teine kontroll)

0

Kalade maksimaalne arv koondproovis: 10

2.   Järelevalvetsoonis rakendatavate tõrjemeetmete kestus

| A-kategooria taud | Järelevalve miinimumperioodid |
| --- | --- |
| Mikrocytos mackini infektsioon | 3 aastat |
| Perkinsus marinus’e infektsioon | 3 aastat |
| Taura sündroomi viiruse infektsioon | 2 aastat |
| Yellowheadi taudi viiruse infektsioon | 2 aastat |
| Epizootiline vereloomeelundite nekroos | 2 aastat |

A-kategooria taud

Järelevalve miinimumperioodid

Mikrocytos mackini infektsioon

3 aastat

Perkinsus marinus’e infektsioon

3 aastat

Taura sündroomi viiruse infektsioon

2 aastat

Yellowheadi taudi viiruse infektsioon

2 aastat

Epizootiline vereloomeelundite nekroos

2 aastat

Kui järelevalveperiood on möödunud ja uusi asjaomase A-kategooria taudiga nakatumise juhtumeid ei ole avastatud, tuleb järelevalvetsooni meetmed tühistada, nagu on ette nähtud käesoleva määruse artikliga 101.

---

(1)  Kaladelt tuleb laboriuuringute jaoks proove võtta, kui veetemperatuur on vahemikus 11–20 °C. Veetemperatuuri nõuet tuleb kohaldada ka loomatervise ülevaatuste puhul. Ettevõtetes, kus veetemperatuur ei tõuse aasta jooksul 11 °C-ni, tuleb proove võtta ja loomatervise ülevaatusi teha siis, kui veetemperatuur on kõrgeimal tasemel.

(2)  Sugukarjast võetud proovide hulka ei tohi kuuluda sugunäärmete vedelikud, niisk ega mari, kuna puuduvad tõendid selle kohta, et EHN põhjustaks reproduktiivsüsteemi infektsiooni.

---

| 3.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 174/140 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 174/140

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/688,

17. detsember 2019,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses maismaaloomade ja haudemunade liidusisest liikumist käsitlevate loomatervisenõuetega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus), (1) eelkõige selle artikli 3 lõike 5 teist lõiku, artikli 125 lõiget 2, artikli 131 lõiget 1, artikli 132 lõiget 2, artiklit 135, artikli 136 lõiget 2, artikli 137 lõiget 2, artiklit 140, artikli 144 lõiget 1, artikli 146 lõiget 1, artiklit 147, artikli 149 lõiget 4, artikli 154 lõiget 1, artikli 156 lõiget 1, artiklit 160, artikli 162 lõikeid 3 ja 4, artikli 163 lõike 5 punkte b ja c ja artikli 164 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) 2016/429 on sätestatud loomadele või inimestele edasikanduvate loomataudide ennetamise ja tõrje eeskirjad. Kõnealuse määruse IV osa I jaotise 3.–5. peatükis on sätestatud peetavate maismaaloomade ja maismaaloomadest metsloomade ning nende loomse paljundusmaterjali liidusisest liikumist käsitlevad loomatervisenõuded. Sama määrusega on komisjonile antud õigus võtta vastu eeskirju, et täiendada delegeeritud õigusaktide kaudu kõnealuse määruse teatavaid mitteolemuslikke osi. Seepärast on asjakohane sellised eeskirjad vastu võtta, et tagada määrusega (EL) 2016/429 loodud uue õigusraamistiku tõrgeteta toimimine. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) 2016/429 on sätestatud loomadele või inimestele edasikanduvate loomataudide ennetamise ja tõrje eeskirjad. Kõnealuse määruse IV osa I jaotise 3.–5. peatükis on sätestatud peetavate maismaaloomade ja maismaaloomadest metsloomade ning nende loomse paljundusmaterjali liidusisest liikumist käsitlevad loomatervisenõuded. Sama määrusega on komisjonile antud õigus võtta vastu eeskirju, et täiendada delegeeritud õigusaktide kaudu kõnealuse määruse teatavaid mitteolemuslikke osi. Seepärast on asjakohane sellised eeskirjad vastu võtta, et tagada määrusega (EL) 2016/429 loodud uue õigusraamistiku tõrgeteta toimimine.

| (2) | Käesolevas määruses sätestatud eeskirjad ja riskimaandamismeetmed on vajalikud, et täiendada määruse (EL) 2016/429 IV osa I jaotise 3.–5. peatükis sätestatud loomatervisenõudeid, mis käsitlevad peetavate maismaaloomade ja maismaaloomadest metsloomade ning haudemunade liidusisest liikumist, selle tagamiseks, et kõnealused kaubad ei kujuta endast kõnealuse määruse (mida on muudetud komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2018/1629) (2) artikli 5 lõikes 1 ja II lisas osutatud loetellu kantud taudide leviku märkimisväärset ohtu ning mis määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 1 punkti d kohaselt on kategoriseeritud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/1882 (3). Määruse (EL) 2016/429 eesmärk on kehtestada õigusraamistik, mis on lihtsam ja paindlikum kui enne praeguse õigusraamistiku vastuvõtmist kehtinu, tagades samas riskipõhise lähenemisviisi loomatervisenõuetele ning parema taudideks valmisoleku ning nende ennetamise ja tõrje. Samuti on selle eesmärk koguda loomataude käsitlevad eeskirjad ühte õigusakti, selle asemel et neid hajutada mitme eri õigusakti vahel. Käesolevas määruses sätestatud teatavat loomset paljundusmaterjali (eelkõige haudemune) käsitlevate eeskirjade puhul on järgitud samuti seda põhimõtet. Eeskirjad on sisuliselt seotud, kuna neid tuleb kohaldada kõigi ettevõtjate suhtes, kes tegelevad peetavate maismaaloomade või maismaaloomadest metsloomade või haudemunade veoga. Lihtsuse ja läbipaistvuse huvides ning selleks, et hõlbustada eeskirjade kohaldamist ja vältida dubleerimist, tuleks eeskirjad sätestada pigem ühes õigusaktis kui mitmes ristviidetega eraldi õigusaktis. |
| --- | --- |

(2)

Käesolevas määruses sätestatud eeskirjad ja riskimaandamismeetmed on vajalikud, et täiendada määruse (EL) 2016/429 IV osa I jaotise 3.–5. peatükis sätestatud loomatervisenõudeid, mis käsitlevad peetavate maismaaloomade ja maismaaloomadest metsloomade ning haudemunade liidusisest liikumist, selle tagamiseks, et kõnealused kaubad ei kujuta endast kõnealuse määruse (mida on muudetud komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2018/1629) (2) artikli 5 lõikes 1 ja II lisas osutatud loetellu kantud taudide leviku märkimisväärset ohtu ning mis määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 1 punkti d kohaselt on kategoriseeritud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/1882 (3). Määruse (EL) 2016/429 eesmärk on kehtestada õigusraamistik, mis on lihtsam ja paindlikum kui enne praeguse õigusraamistiku vastuvõtmist kehtinu, tagades samas riskipõhise lähenemisviisi loomatervisenõuetele ning parema taudideks valmisoleku ning nende ennetamise ja tõrje. Samuti on selle eesmärk koguda loomataude käsitlevad eeskirjad ühte õigusakti, selle asemel et neid hajutada mitme eri õigusakti vahel. Käesolevas määruses sätestatud teatavat loomset paljundusmaterjali (eelkõige haudemune) käsitlevate eeskirjade puhul on järgitud samuti seda põhimõtet. Eeskirjad on sisuliselt seotud, kuna neid tuleb kohaldada kõigi ettevõtjate suhtes, kes tegelevad peetavate maismaaloomade või maismaaloomadest metsloomade või haudemunade veoga. Lihtsuse ja läbipaistvuse huvides ning selleks, et hõlbustada eeskirjade kohaldamist ja vältida dubleerimist, tuleks eeskirjad sätestada pigem ühes õigusaktis kui mitmes ristviidetega eraldi õigusaktis.

| (3) | Määruse (EL) 2016/429 (mida on muudetud komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2018/1629) artikli 5 lõikes 1 ja II lisas on esitatud selliste loomataudide loetelu, mis on liidu sekkumise seisukohast olulised, aga komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/1882 on kõnealused taudid kategoriseeritud nende suhtes kohaldatavate erimeetmete alusel, ning loetletud loomaliigid, mille suhtes neid eeskirju tuleks kohaldada. D-kategooria taudide puhul peetakse arvestatavaks nende leviku riski loomade liikmesriikide vahelise liikumise tõttu. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) 2016/429 (mida on muudetud komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2018/1629) artikli 5 lõikes 1 ja II lisas on esitatud selliste loomataudide loetelu, mis on liidu sekkumise seisukohast olulised, aga komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/1882 on kõnealused taudid kategoriseeritud nende suhtes kohaldatavate erimeetmete alusel, ning loetletud loomaliigid, mille suhtes neid eeskirju tuleks kohaldada. D-kategooria taudide puhul peetakse arvestatavaks nende leviku riski loomade liikmesriikide vahelise liikumise tõttu.

| (4) | B- või C-kategooria taudide likvideerimiseks on olemas likvideerimisprogrammid. Nende programmide eeskirjad on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/689 (4). Sõltuvalt asjaomasest taudist kohaldatakse likvideerimisprogramme ettevõtte, tsooni või liikmesriigi suhtes, ning nõutavad meetmed sisaldavad teatavaid loomatervise tagatisi loomade liikumise korral. Eespool nimetatud delegeeritud määruses on sätestatud ka eeskirjad taudivabade liikmesriikide ja tsoonide tunnustamiseks pärast vastava likvideerimisprogrammi edukat lõpuleviimist. Seepärast tuleks käesolevas määruses näha ette ka sellised loomatervise tagatised seoses loomade liikumisega teistesse liikmesriikidesse või tsoonidesse, kus teostatakse likvideerimisprogramme või millel on tunnustatud taudivaba staatus. |
| --- | --- |

(4)

B- või C-kategooria taudide likvideerimiseks on olemas likvideerimisprogrammid. Nende programmide eeskirjad on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/689 (4). Sõltuvalt asjaomasest taudist kohaldatakse likvideerimisprogramme ettevõtte, tsooni või liikmesriigi suhtes, ning nõutavad meetmed sisaldavad teatavaid loomatervise tagatisi loomade liikumise korral. Eespool nimetatud delegeeritud määruses on sätestatud ka eeskirjad taudivabade liikmesriikide ja tsoonide tunnustamiseks pärast vastava likvideerimisprogrammi edukat lõpuleviimist. Seepärast tuleks käesolevas määruses näha ette ka sellised loomatervise tagatised seoses loomade liikumisega teistesse liikmesriikidesse või tsoonidesse, kus teostatakse likvideerimisprogramme või millel on tunnustatud taudivaba staatus.

| (5) | Selleks et liikmesriikide vahel taudide leviku riski maandada, on käesolevas määruses vaja sätestada täiendavad loomatervisenõuded eespool põhjendustes 3 ja 4 osutatud taudide, rakendusmääruse (EL) 2018/1882 loetellu kantud taudidega seostatavate loomaliikide, likvideerimisprogrammide ja taudivaba staatuse kohta. Arvesse tuleks võtta Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervise koodeksis soovitatud asjakohaseid standardeid. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et liikmesriikide vahel taudide leviku riski maandada, on käesolevas määruses vaja sätestada täiendavad loomatervisenõuded eespool põhjendustes 3 ja 4 osutatud taudide, rakendusmääruse (EL) 2018/1882 loetellu kantud taudidega seostatavate loomaliikide, likvideerimisprogrammide ja taudivaba staatuse kohta. Arvesse tuleks võtta Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervise koodeksis soovitatud asjakohaseid standardeid.

| (6) | Määruse (EL) 2016/429 artiklis 125 on sätestatud nõutud taudiennetusmeetmed loomade vedamise puhul ning komisjonile antud õigus kehtestada täiendavaid nõudeid peetavate maismaaloomade vedamiseks kasutatavate transpordivahendite puhastamiseks ja desinfitseerimiseks ning bioturvameetmeid, et maandada loomade vedamisest tulenevaid võimalikke riske liidus. Seepärast on vaja käesolevas määruses sätestada üksikasjalikumad eeskirjad transpordivahendite ja konteinerite suhtes kohaldatavate struktuurinõuete kohta ning loomade vedamist käsitlevad üksikasjalikumad bioturvalisuse nõuded, ning näha ette teatavad erandid. Samalaadsed eeskirjad kehtivad ka teatava loomse paljundusmaterjali, nimelt kodulindude ja tehistingimustes peetavate lindude haudemunade veoga tegelevate ettevõtjate suhtes, ning sellised eeskirjad tuleks määruse (EL) 2016/429 artikli 157 lõike 3 alusel sätestada ka käesolevas määruses. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EL) 2016/429 artiklis 125 on sätestatud nõutud taudiennetusmeetmed loomade vedamise puhul ning komisjonile antud õigus kehtestada täiendavaid nõudeid peetavate maismaaloomade vedamiseks kasutatavate transpordivahendite puhastamiseks ja desinfitseerimiseks ning bioturvameetmeid, et maandada loomade vedamisest tulenevaid võimalikke riske liidus. Seepärast on vaja käesolevas määruses sätestada üksikasjalikumad eeskirjad transpordivahendite ja konteinerite suhtes kohaldatavate struktuurinõuete kohta ning loomade vedamist käsitlevad üksikasjalikumad bioturvalisuse nõuded, ning näha ette teatavad erandid. Samalaadsed eeskirjad kehtivad ka teatava loomse paljundusmaterjali, nimelt kodulindude ja tehistingimustes peetavate lindude haudemunade veoga tegelevate ettevõtjate suhtes, ning sellised eeskirjad tuleks määruse (EL) 2016/429 artikli 157 lõike 3 alusel sätestada ka käesolevas määruses.

| (7) | Nõuded transpordivahendite puhastamise ja desinfitseerimise kohta ning bioturvameetmed, et maandada loomade vedamisest tulenevaid võimalikke riske, on sätestatud eeskirjades, mida kohaldati enne määrust (EL) 2016/429, eelkõige nõukogu direktiivides 64/432/EMÜ, (5) 91/68/EMÜ, (6) 2009/156/EÜ (7) ja 2009/158/EÜ (8) veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste, kodulindude ja haudemunade veo puhul. Need nõuded on osutunud tõhusaks loomade vedamisest tulenevate loomataudide leviku riski ennetamisel liidus. Seepärast on asjakohane säilitada nende nõuete sisu ja kohandada neid kõikide peetavate maismaaloomade ja haudemunade veoga. |
| --- | --- |

(7)

Nõuded transpordivahendite puhastamise ja desinfitseerimise kohta ning bioturvameetmed, et maandada loomade vedamisest tulenevaid võimalikke riske, on sätestatud eeskirjades, mida kohaldati enne määrust (EL) 2016/429, eelkõige nõukogu direktiivides 64/432/EMÜ, (5) 91/68/EMÜ, (6) 2009/156/EÜ (7) ja 2009/158/EÜ (8) veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste, kodulindude ja haudemunade veo puhul. Need nõuded on osutunud tõhusaks loomade vedamisest tulenevate loomataudide leviku riski ennetamisel liidus. Seepärast on asjakohane säilitada nende nõuete sisu ja kohandada neid kõikide peetavate maismaaloomade ja haudemunade veoga.

| (8) | Määruse (EL) 2016/429 artikli 132 lõikes 2 on nõutud, et komisjon määraks kindlaks maksimaalse ajavahemiku, mille jooksul teisest liikmesriigist tapmiseks saadetud peetavaid kabiloomi ja kodulinde vastuvõttev tapamaja käitaja peab tagama kõnealuste loomade tapmise. Seepärast tuleks käesoleva määrusega näha ette maksimaalne ajavahemik, mille jooksul tuleb millised loomad tappa tagamaks, et nende tervislikust seisundist ei tekiks ohtu sihtkoha loomade tervislikule seisundile. Määruses (EL) 2016/429 on sätestatud ka eeskirjad selliste lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkusele vastuvõtlike kabiloomade saadetiste liikumise kohta, millest siirutajate kaudu leviva taudi tõttu võib tekkida konkreetne risk. Seepärast tuleks käesolevas määruses sätestada teatavad erisätted kõnealuste loomade tapmise kohta. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EL) 2016/429 artikli 132 lõikes 2 on nõutud, et komisjon määraks kindlaks maksimaalse ajavahemiku, mille jooksul teisest liikmesriigist tapmiseks saadetud peetavaid kabiloomi ja kodulinde vastuvõttev tapamaja käitaja peab tagama kõnealuste loomade tapmise. Seepärast tuleks käesoleva määrusega näha ette maksimaalne ajavahemik, mille jooksul tuleb millised loomad tappa tagamaks, et nende tervislikust seisundist ei tekiks ohtu sihtkoha loomade tervislikule seisundile. Määruses (EL) 2016/429 on sätestatud ka eeskirjad selliste lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkusele vastuvõtlike kabiloomade saadetiste liikumise kohta, millest siirutajate kaudu leviva taudi tõttu võib tekkida konkreetne risk. Seepärast tuleks käesolevas määruses sätestada teatavad erisätted kõnealuste loomade tapmise kohta.

| (9) | Seoses peetavate kabiloomade ja kodulindude viimisega teistesse liikmesriikidesse on määruse (EL) 2016/429 artikli 131 lõikega 1 antud komisjonile õigus kehtestada eeskirjad, milles käsitletakse viibimisaegu, ajavahemikku, mille jooksul on vaja enne loomade liikumist piirata uute peetavate kabiloomade või kodulindude toomist ettevõtetesse, ning täiendavad loomatervisenõuded, mis on ette nähtud kõnealuse määruse artikli 9 lõike 1 punktis d osutatud loetellu kantud taudide leviku riski maandamiseks. Seepärast on vaja käesolevas määruses sätestada asjakohased meetmed, et kaitsta loomade tervist ja ennetada taudi levikut kabiloomade, kodulindude ja tehistingimustes peetavate lindude liikumise kaudu. Nende meetmete puhul tuleks arvesse võtta eeskirju, mida kohaldati enne määruse (EL) 2016/429 kohaldamist. Sellised eeskirjad kabiloomade, kodulindude ja tehistingimustes peetavate lindude kohta on sätestatud direktiivides 64/432/EMÜ, 91/68/EMÜ, 2009/158/EÜ, 2009/156/EÜ ning osaliselt nõukogu direktiivis 92/65/EMÜ (9). Kui see on asjakohane, tuleks kõnealuste eeskirjadega kehtestada uued või erinevad nõuded eelkõige selleks, et võtta arvesse uusi teaduslikke arenguid ja standardeid või määruse (EL) 2016/429 artikli 5 lõikes 1 sätestatud taudide loetelu ja delegeeritud määrust (EL) 2018/1629, ning taudide kategoriseerimist, mille suhtes kohaldatakse rakendusmäärust (EL) 2018/1882. |
| --- | --- |

(9)

Seoses peetavate kabiloomade ja kodulindude viimisega teistesse liikmesriikidesse on määruse (EL) 2016/429 artikli 131 lõikega 1 antud komisjonile õigus kehtestada eeskirjad, milles käsitletakse viibimisaegu, ajavahemikku, mille jooksul on vaja enne loomade liikumist piirata uute peetavate kabiloomade või kodulindude toomist ettevõtetesse, ning täiendavad loomatervisenõuded, mis on ette nähtud kõnealuse määruse artikli 9 lõike 1 punktis d osutatud loetellu kantud taudide leviku riski maandamiseks. Seepärast on vaja käesolevas määruses sätestada asjakohased meetmed, et kaitsta loomade tervist ja ennetada taudi levikut kabiloomade, kodulindude ja tehistingimustes peetavate lindude liikumise kaudu. Nende meetmete puhul tuleks arvesse võtta eeskirju, mida kohaldati enne määruse (EL) 2016/429 kohaldamist. Sellised eeskirjad kabiloomade, kodulindude ja tehistingimustes peetavate lindude kohta on sätestatud direktiivides 64/432/EMÜ, 91/68/EMÜ, 2009/158/EÜ, 2009/156/EÜ ning osaliselt nõukogu direktiivis 92/65/EMÜ (9). Kui see on asjakohane, tuleks kõnealuste eeskirjadega kehtestada uued või erinevad nõuded eelkõige selleks, et võtta arvesse uusi teaduslikke arenguid ja standardeid või määruse (EL) 2016/429 artikli 5 lõikes 1 sätestatud taudide loetelu ja delegeeritud määrust (EL) 2018/1629, ning taudide kategoriseerimist, mille suhtes kohaldatakse rakendusmäärust (EL) 2018/1882.

| (10) | Samamoodi on määruse (EL) 2016/429 artikli 160 lõikes 2 ja artikli 164 lõikes 2 sätestatud, et komisjon võtab vastu delegeeritud õigusaktid, milles sätestatakse loomatervisenõuded kodulindude ja tehistingimustes peetavate lindude paljundusmaterjali (st haudemunade) teistesse liikmesriikidesse viimise suhtes. Seepärast tuleb käesoleva määrusega ette näha ka sellised eeskirjad. |
| --- | --- |

(10)

Samamoodi on määruse (EL) 2016/429 artikli 160 lõikes 2 ja artikli 164 lõikes 2 sätestatud, et komisjon võtab vastu delegeeritud õigusaktid, milles sätestatakse loomatervisenõuded kodulindude ja tehistingimustes peetavate lindude paljundusmaterjali (st haudemunade) teistesse liikmesriikidesse viimise suhtes. Seepärast tuleb käesoleva määrusega ette näha ka sellised eeskirjad.

| (11) | Maismaaloomade teise liikmesriiki viimisel tuleks lähtuda sellest, et maismaaloomad viiakse otse päritoluettevõttest kõnealuses liikmesriigis asuvasse sihtkohta. Erandina võib sellise viimise peatada, et oleks võimalik loomi koguda. Kõnealune kogumine kujutab endast erilist riski loomahaiguste levikuks. Määruse (EL) 2016/429 artikli 135 kohaselt peab komisjon vastu võtma delegeeritud õigusaktid, millega täiendatakse kõnealuse direktiivi artiklites 133 ja 134 sätestatud eeskirju, milles käsitletakse peetavate kabiloomade ja kodulindude kogumist, kui need loomad viiakse teise liikmesriiki. Seepärast on vaja käesolevas määruses sätestada sellised nõuded. |
| --- | --- |

(11)

Maismaaloomade teise liikmesriiki viimisel tuleks lähtuda sellest, et maismaaloomad viiakse otse päritoluettevõttest kõnealuses liikmesriigis asuvasse sihtkohta. Erandina võib sellise viimise peatada, et oleks võimalik loomi koguda. Kõnealune kogumine kujutab endast erilist riski loomahaiguste levikuks. Määruse (EL) 2016/429 artikli 135 kohaselt peab komisjon vastu võtma delegeeritud õigusaktid, millega täiendatakse kõnealuse direktiivi artiklites 133 ja 134 sätestatud eeskirju, milles käsitletakse peetavate kabiloomade ja kodulindude kogumist, kui need loomad viiakse teise liikmesriiki. Seepärast on vaja käesolevas määruses sätestada sellised nõuded.

| (12) | Vastavalt direktiivides 64/432/EMÜ, 91/68/EMÜ ja 2009/156/EÜ sätestatud eeskirjadele, mida kohaldati enne määruse (EL) 2016/429 jõustumist, ei liikunud mõned kabiloomasaadetised päritoluettevõttest otse sihtkohta. Vahendajad, kogumiskeskused ja samaväärse tervisestaatusega liigirühma kuuluvate loomade kogumiskeskused, kuhu on saabunud kaubasaadetised eri ettevõtetest, lähetatavad saadetised nende vastavatesse sihtkohtadesse. Eespool nimetatud direktiivides sätestatud eeskirjad on osutunud tõhusaks loomataudide leviku tõkestamisel liidus. Seega tuleks nende eeskirjade põhisisu säilitada, kuid seda tuleks ajakohastada, võttes arvesse nende kohaldamisel saadud kogemusi ja uusimaid teaduslikke teadmisi. Arvesse tuleks võtta määruse (EL) 2016/429 artiklit 133, milles on sätestatud, et ettevõtjad tohivad peetavaid kabiloomi ja kodulinde koguda päritoluliikmesriigist teise liikmesriiki viimise ajal maksimaalselt kolm korda. |
| --- | --- |

(12)

Vastavalt direktiivides 64/432/EMÜ, 91/68/EMÜ ja 2009/156/EÜ sätestatud eeskirjadele, mida kohaldati enne määruse (EL) 2016/429 jõustumist, ei liikunud mõned kabiloomasaadetised päritoluettevõttest otse sihtkohta. Vahendajad, kogumiskeskused ja samaväärse tervisestaatusega liigirühma kuuluvate loomade kogumiskeskused, kuhu on saabunud kaubasaadetised eri ettevõtetest, lähetatavad saadetised nende vastavatesse sihtkohtadesse. Eespool nimetatud direktiivides sätestatud eeskirjad on osutunud tõhusaks loomataudide leviku tõkestamisel liidus. Seega tuleks nende eeskirjade põhisisu säilitada, kuid seda tuleks ajakohastada, võttes arvesse nende kohaldamisel saadud kogemusi ja uusimaid teaduslikke teadmisi. Arvesse tuleks võtta määruse (EL) 2016/429 artiklit 133, milles on sätestatud, et ettevõtjad tohivad peetavaid kabiloomi ja kodulinde koguda päritoluliikmesriigist teise liikmesriiki viimise ajal maksimaalselt kolm korda.

| (13) | Lisaks tuleks määruse (EL) 2016/429 artikli 140 punkti b kohaselt teha erand kogumise eeskirjadest seoses kabiloomadega, kes osalevad näitustel, spordi-, kultuuri- ja muudel sarnastel üritustel, kuna kehtivate alternatiivsete riskimaandamismeetmetega vähendatakse kogumise puhul riski loetellu kantud taudide levikuks. Need erandid on sätestatud käesolevas määruses. |
| --- | --- |

(13)

Lisaks tuleks määruse (EL) 2016/429 artikli 140 punkti b kohaselt teha erand kogumise eeskirjadest seoses kabiloomadega, kes osalevad näitustel, spordi-, kultuuri- ja muudel sarnastel üritustel, kuna kehtivate alternatiivsete riskimaandamismeetmetega vähendatakse kogumise puhul riski loetellu kantud taudide levikuks. Need erandid on sätestatud käesolevas määruses.

| (14) | Määruse (EL) 2016/429 artikli 136 lõikega 2 on antud komisjonile õigus kehtestada üksikasjalikud eeskirjad teatavate peetavate maismaaloomade (v.a kabiloomad ja kodulinnud) liikmesriikide vahelise liikumise kohta. |
| --- | --- |

(14)

Määruse (EL) 2016/429 artikli 136 lõikega 2 on antud komisjonile õigus kehtestada üksikasjalikud eeskirjad teatavate peetavate maismaaloomade (v.a kabiloomad ja kodulinnud) liikmesriikide vahelise liikumise kohta.

| (15) | Enne määruse (EL) 2016/429 kohaldamist oli direktiivis 92/65/EMÜ sätestatud liidu eeskirjad teatavate peetavate maismaaloomade, sealhulgas esikloomaliste, tehistingimustes peetavate lindude, mesilaste ja kimalaste, koerte, kasside ja valgetuhkrute liikumise kohta. Need eeskirjad on osutunud tõhusaks loetellu kantud taudide liikmesriikide vahelise leviku riski vähendamisel. Seega tuleks kõnealuste eeskirjade põhisisu käesolevas määruses säilitada, kuid seda tuleks ajakohastada, et võtta arvesse eeskirjade rakendamisest tulenevaid praktilisi kogemusi. Lisaks tuleks käesoleva määrusega näha ette võimalused erandite tegemiseks juhtudel, mille puhul on kehtestatud alternatiivsed riskimaandamismeetmed. |
| --- | --- |

(15)

Enne määruse (EL) 2016/429 kohaldamist oli direktiivis 92/65/EMÜ sätestatud liidu eeskirjad teatavate peetavate maismaaloomade, sealhulgas esikloomaliste, tehistingimustes peetavate lindude, mesilaste ja kimalaste, koerte, kasside ja valgetuhkrute liikumise kohta. Need eeskirjad on osutunud tõhusaks loetellu kantud taudide liikmesriikide vahelise leviku riski vähendamisel. Seega tuleks kõnealuste eeskirjade põhisisu käesolevas määruses säilitada, kuid seda tuleks ajakohastada, et võtta arvesse eeskirjade rakendamisest tulenevaid praktilisi kogemusi. Lisaks tuleks käesoleva määrusega näha ette võimalused erandite tegemiseks juhtudel, mille puhul on kehtestatud alternatiivsed riskimaandamismeetmed.

| (16) | Määruse (EL) 2016/429 artikli 3 lõikega 5 on antud komisjonile õigus kehtestada eeskirjad, millega tagatakse, et kõnealuse määruse IV osa kohaldatakse nõuetekohaselt lemmikloomade liikumise suhtes, välja arvatud mittekaubandusliku liikumise suhtes. Seepärast tuleb käesoleva määrusega ette näha teatavad sellised eeskirjad. |
| --- | --- |

(16)

Määruse (EL) 2016/429 artikli 3 lõikega 5 on antud komisjonile õigus kehtestada eeskirjad, millega tagatakse, et kõnealuse määruse IV osa kohaldatakse nõuetekohaselt lemmikloomade liikumise suhtes, välja arvatud mittekaubandusliku liikumise suhtes. Seepärast tuleb käesoleva määrusega ette näha teatavad sellised eeskirjad.

| (17) | Rakendusmääruses (EL) 2018/1882 on loetletud kiskjaliste liigid, mis kujutavad endast arvestatavat riski Echinococcus multilocularis’e nakkuse ja marutaudiviiruse levikuks seoses liikumisega ühest liikmesriigist teise. Seetõttu tuleks muude kiskjate suhtes kehtestada täiendavad loomatervisenõuded, et maandada kõnealuste taudide liikmesriikide vahelise leviku riski. |
| --- | --- |

(17)

Rakendusmääruses (EL) 2018/1882 on loetletud kiskjaliste liigid, mis kujutavad endast arvestatavat riski Echinococcus multilocularis’e nakkuse ja marutaudiviiruse levikuks seoses liikumisega ühest liikmesriigist teise. Seetõttu tuleks muude kiskjate suhtes kehtestada täiendavad loomatervisenõuded, et maandada kõnealuste taudide liikmesriikide vahelise leviku riski.

| (18) | Määruse (EL) 2016/429 artikli 137 lõikega 2 on ette nähtud, et komisjon kehtestab lisaks kõnealuse määruse artikli 137 lõikes 1 osutatud eeskirjadele üksikasjalikud eeskirjad peetavate maismaaloomade viimise kohta kinnisesse ettevõttesse ja peetavate maismaaloomade viimise kohta ettevõtetesse, kus riskimaandamismeetmete abil tagatakse, et nimetatud liikumisega ei kaasne olulist riski kõnealuses kinnises ettevõttes ja naabruses asuvates ettevõtetes peetavate maismaaloomade tervisele. |
| --- | --- |

(18)

Määruse (EL) 2016/429 artikli 137 lõikega 2 on ette nähtud, et komisjon kehtestab lisaks kõnealuse määruse artikli 137 lõikes 1 osutatud eeskirjadele üksikasjalikud eeskirjad peetavate maismaaloomade viimise kohta kinnisesse ettevõttesse ja peetavate maismaaloomade viimise kohta ettevõtetesse, kus riskimaandamismeetmete abil tagatakse, et nimetatud liikumisega ei kaasne olulist riski kõnealuses kinnises ettevõttes ja naabruses asuvates ettevõtetes peetavate maismaaloomade tervisele.

| (19) | Enne määruse (EL) 2016/429 kohaldamist olid heakskiidetud asutustes, instituutides või keskustes peetavate maismaaloomade liikumist käsitlevad liidu eeskirjad sätestatud direktiivis 92/65/EMÜ. Määruse (EL) 2016/429 artiklites 95 ja 137 on kasutatud mõistet „kinnine ettevõte“, mis on vastab direktiivi 92/65/EMÜ artikli 2 lõike 1 punktis c osutatud mõistele „heakskiidetud asutus, instituut või keskus“. Seega tuleks kõnealuste eelmiste eeskirjade põhisisu säilitada, kuid seda tuleks ajakohastada, et võtta arvesse eeskirjade rakendamisest tulenevaid praktilisi kogemusi. Samuti tuleks arvesse võtta asjakohaseid standardeid, mida OIE on maismaaloomade tervise koodeksis soovitanud esikloomaliste puhul. |
| --- | --- |

(19)

Enne määruse (EL) 2016/429 kohaldamist olid heakskiidetud asutustes, instituutides või keskustes peetavate maismaaloomade liikumist käsitlevad liidu eeskirjad sätestatud direktiivis 92/65/EMÜ. Määruse (EL) 2016/429 artiklites 95 ja 137 on kasutatud mõistet „kinnine ettevõte“, mis on vastab direktiivi 92/65/EMÜ artikli 2 lõike 1 punktis c osutatud mõistele „heakskiidetud asutus, instituut või keskus“. Seega tuleks kõnealuste eelmiste eeskirjade põhisisu säilitada, kuid seda tuleks ajakohastada, et võtta arvesse eeskirjade rakendamisest tulenevaid praktilisi kogemusi. Samuti tuleks arvesse võtta asjakohaseid standardeid, mida OIE on maismaaloomade tervise koodeksis soovitanud esikloomaliste puhul.

| (20) | Määruse (EL) 2016/429 artikli 138 lõikega 3 on komisjonile antud õigus kehtestada sihtkoha pädeva asutuse poolt erandite tegemise eeskirjad, täiendades artikli 138 lõigetes 1 ja 2 osutatud eeskirju seoses peetavate maismaaloomade teaduslikul eesmärgil liikumisega. Enne määruse (EL) 2016/429 kohaldamist oli direktiivis 92/65/EMÜ sätestatud, et teaduslikel eesmärkidel teise liikmesriiki viidavad koerad, kassid ja valgetuhkrud ei pea olema marutaudi vastu vaktsineeritud, ning et koertele ei tohi olla manustatud Echinococcus multilocularis’e nakkuse vastaseid ravimeid, kui need loomad viiakse heakskiidetud asutustesse, instituutidesse või keskustesse. Käesolevas määruses tuleks sätestada sarnane erand. |
| --- | --- |

(20)

Määruse (EL) 2016/429 artikli 138 lõikega 3 on komisjonile antud õigus kehtestada sihtkoha pädeva asutuse poolt erandite tegemise eeskirjad, täiendades artikli 138 lõigetes 1 ja 2 osutatud eeskirju seoses peetavate maismaaloomade teaduslikul eesmärgil liikumisega. Enne määruse (EL) 2016/429 kohaldamist oli direktiivis 92/65/EMÜ sätestatud, et teaduslikel eesmärkidel teise liikmesriiki viidavad koerad, kassid ja valgetuhkrud ei pea olema marutaudi vastu vaktsineeritud, ning et koertele ei tohi olla manustatud Echinococcus multilocularis’e nakkuse vastaseid ravimeid, kui need loomad viiakse heakskiidetud asutustesse, instituutidesse või keskustesse. Käesolevas määruses tuleks sätestada sarnane erand.

| (21) | Määruse (EL) 2016/429 artikli 140 punktiga a on komisjonile antud õigus kõnealuse määruse artiklites 126–136 sätestatud eeskirju täiendavate erinõuete kehtestamiseks tsirkuste, näituste ja spordisündmuste jaoks ette nähtud peetavate maismaaloomade liikumise suhtes. |
| --- | --- |

(21)

Määruse (EL) 2016/429 artikli 140 punktiga a on komisjonile antud õigus kõnealuse määruse artiklites 126–136 sätestatud eeskirju täiendavate erinõuete kehtestamiseks tsirkuste, näituste ja spordisündmuste jaoks ette nähtud peetavate maismaaloomade liikumise suhtes.

| (22) | Enne määruse (EL) 2016/429 kohaldamist olid direktiivil 92/65/EMÜ põhinevad, tsirkustes ja loomade etteastetes osalevate peetavate maismaaloomade liikumise suhtes kohaldatavad liidu eeskirjad sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1739/2005, (10) mis tunnistatakse kehtetuks komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/2035 (11) alates 21. aprillist 2021. Võttes arvesse, et sellised loomad, kes osalevad tsirkuses või loomade etteastes, viiakse praegu teistesse liikmesriikidesse esinemisteks ilma kaasas oleva loomatervise sertifikaadita, peaks käesolevas määruses säilima selline liidusisese liikumise võimalus. Seepärast on asjakohane sätestada käesolevas määruses rändtsirkustes või loomade etteastes osalevate peetavate maismaaloomade teistesse liikmesriikidesse liikumist käsitlevad loomatervisenõuded ning näha ette erand loomatervise sertifikaadi nõuetest, mis on sätestatud määruse (EL) 2016/429 artikli 143 lõikes 1. |
| --- | --- |

(22)

Enne määruse (EL) 2016/429 kohaldamist olid direktiivil 92/65/EMÜ põhinevad, tsirkustes ja loomade etteastetes osalevate peetavate maismaaloomade liikumise suhtes kohaldatavad liidu eeskirjad sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1739/2005, (10) mis tunnistatakse kehtetuks komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/2035 (11) alates 21. aprillist 2021. Võttes arvesse, et sellised loomad, kes osalevad tsirkuses või loomade etteastes, viiakse praegu teistesse liikmesriikidesse esinemisteks ilma kaasas oleva loomatervise sertifikaadita, peaks käesolevas määruses säilima selline liidusisese liikumise võimalus. Seepärast on asjakohane sätestada käesolevas määruses rändtsirkustes või loomade etteastes osalevate peetavate maismaaloomade teistesse liikmesriikidesse liikumist käsitlevad loomatervisenõuded ning näha ette erand loomatervise sertifikaadi nõuetest, mis on sätestatud määruse (EL) 2016/429 artikli 143 lõikes 1.

| (23) | Enne määruse (EL) 2016/429 kohaldamist olid tehistingimustes peetavate lindude näituse jaoks teise liikmesriiki viimist käsitlevad liidu eeskirjad sätestatud direktiivis 92/65/EMÜ. |
| --- | --- |

(23)

Enne määruse (EL) 2016/429 kohaldamist olid tehistingimustes peetavate lindude näituse jaoks teise liikmesriiki viimist käsitlevad liidu eeskirjad sätestatud direktiivis 92/65/EMÜ.

| (24) | Selleks et ennetada loetellu kantud taudide levimise riski seoses tehistingimustes peetavate lindude liikumisega liikmesriikide vahel, on käesolevas määruses asjakohane säilitada liidu eeskirjad teises liikmesriigis näituseks ettenähtud tehistingimustes peetavate lindude liikumise kohta. Lisaks tuleks käesolevas määruses sätestada erisätted selliste röövlindude kohta, kes osalevad teises liikmesriigis toimuvatel röövlindude abil peetavatel näidisjahtidel, ning selliste võistlustuvide kohta, keda viiakse teistesse liikmesriikidesse spordiüritustel osalema. |
| --- | --- |

(24)

Selleks et ennetada loetellu kantud taudide levimise riski seoses tehistingimustes peetavate lindude liikumisega liikmesriikide vahel, on käesolevas määruses asjakohane säilitada liidu eeskirjad teises liikmesriigis näituseks ettenähtud tehistingimustes peetavate lindude liikumise kohta. Lisaks tuleks käesolevas määruses sätestada erisätted selliste röövlindude kohta, kes osalevad teises liikmesriigis toimuvatel röövlindude abil peetavatel näidisjahtidel, ning selliste võistlustuvide kohta, keda viiakse teistesse liikmesriikidesse spordiüritustel osalema.

| (25) | Määruse (EL) 2016/429 artikli 144 lõike 1 punktiga a on antud komisjonile õigus teha liikmesriikide vahel liikuvate peetavate maismaaloomade suhtes erandeid loomatervise sertifikaatide nõuetest, mis on sätestatud kõnealuse määruse artikli 143 lõikes 1. |
| --- | --- |

(25)

Määruse (EL) 2016/429 artikli 144 lõike 1 punktiga a on antud komisjonile õigus teha liikmesriikide vahel liikuvate peetavate maismaaloomade suhtes erandeid loomatervise sertifikaatide nõuetest, mis on sätestatud kõnealuse määruse artikli 143 lõikes 1.

| (26) | Praegu on kooskõlas direktiivis 2009/156/EÜ sätestatud hobuslasi käsitlevate eeskirjadega lubatud registreeritud loomade liikumine ilma kaasas oleva loomatervise sertifikaadita selliste liikmesriikide vahel, kes on vastastikku rakendanud alternatiivset kontrollsüsteemi, mis annab loomatervise sertifikaadis sätestatud tagatistega võrdväärsed asjakohased loomatervise tagatised. Käesolevas määruses tuleks sätestada sarnane erand. Selliste loomade liikumiseks tuleks kehtestada eritingimused, sealhulgas sihtliikmesriigi nõusolek. |
| --- | --- |

(26)

Praegu on kooskõlas direktiivis 2009/156/EÜ sätestatud hobuslasi käsitlevate eeskirjadega lubatud registreeritud loomade liikumine ilma kaasas oleva loomatervise sertifikaadita selliste liikmesriikide vahel, kes on vastastikku rakendanud alternatiivset kontrollsüsteemi, mis annab loomatervise sertifikaadis sätestatud tagatistega võrdväärsed asjakohased loomatervise tagatised. Käesolevas määruses tuleks sätestada sarnane erand. Selliste loomade liikumiseks tuleks kehtestada eritingimused, sealhulgas sihtliikmesriigi nõusolek.

| (27) | Määruse (EL) 2016/429 artikli 144 lõike 1 punktiga c on komisjonile antud õigus sätestada nõuded, mis peavad vastama loomatervise sertifikaatide väljaandmisele muude peetavate maismaaloomade kui kabiloomade, kodulindude ja kinniste ettevõtete jaoks ettenähtud loomade teistesse liikmesriikidesse liikumise suhtes juhtudel, kui loomatervise sertifikaat on kohustuslik, et tagada kõnealuse liikumise vastavus määruse (EL) 2016/429 artiklites 124–142 sätestatud loomatervisenõuetele. Seepärast tuleks käesolevas määruses kehtestada loomatervise sertifitseerimist käsitlevad nõuded, et oleks võimalik viia teistesse liikmesriikidesse tehistingimustes peetavate lindude, meemesilaste, kimalaste (välja arvatud kimalased, kes on pärit kimalasi tootvatest keskkonnast eraldatud heakskiidetud ettevõtetest), esikloomaliste, koerte, kasside, valgetuhkrute või muude kiskjaliste saadetisi. |
| --- | --- |

(27)

Määruse (EL) 2016/429 artikli 144 lõike 1 punktiga c on komisjonile antud õigus sätestada nõuded, mis peavad vastama loomatervise sertifikaatide väljaandmisele muude peetavate maismaaloomade kui kabiloomade, kodulindude ja kinniste ettevõtete jaoks ettenähtud loomade teistesse liikmesriikidesse liikumise suhtes juhtudel, kui loomatervise sertifikaat on kohustuslik, et tagada kõnealuse liikumise vastavus määruse (EL) 2016/429 artiklites 124–142 sätestatud loomatervisenõuetele. Seepärast tuleks käesolevas määruses kehtestada loomatervise sertifitseerimist käsitlevad nõuded, et oleks võimalik viia teistesse liikmesriikidesse tehistingimustes peetavate lindude, meemesilaste, kimalaste (välja arvatud kimalased, kes on pärit kimalasi tootvatest keskkonnast eraldatud heakskiidetud ettevõtetest), esikloomaliste, koerte, kasside, valgetuhkrute või muude kiskjaliste saadetisi.

| (28) | Määruse (EL) 2016/429 artikli 164 lõikega 2 on komisjonile antud õigus kehtestada loomatervise sertifitseerimis- ja teavitamisnõuded, milles käsitletakse muude peetavate maismaaloomade kui veiste, lammaste, kitsede, sigade ja hobuslaste ning kodulindude paljundusmaterjali viimist teistesse liikmesriikidesse. Seepärast tuleks käesoleva määrusega kehtestada nõuded selliste loomatervise sertifikaatide väljaandmiseks, mille kohaselt võiks teistesse liikmesriikidesse viia tehistingimustes peetavate lindude haudemunade saadetisi. |
| --- | --- |

(28)

Määruse (EL) 2016/429 artikli 164 lõikega 2 on komisjonile antud õigus kehtestada loomatervise sertifitseerimis- ja teavitamisnõuded, milles käsitletakse muude peetavate maismaaloomade kui veiste, lammaste, kitsede, sigade ja hobuslaste ning kodulindude paljundusmaterjali viimist teistesse liikmesriikidesse. Seepärast tuleks käesoleva määrusega kehtestada nõuded selliste loomatervise sertifikaatide väljaandmiseks, mille kohaselt võiks teistesse liikmesriikidesse viia tehistingimustes peetavate lindude haudemunade saadetisi.

| (29) | Muude kiskjate kui koerte, kasside ja valgetuhkrute liikumist teistesse liikmesriikidesse tuleks samuti lubada juhtudel, kui kõnealuste kiskjate jaoks puudub päritoluliikmesriigis lubatud marutaudivastane vaktsiin, ning vaktsineeritakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ (12) artikli 10 lõikele 1, millega on ette nähtud ravimite kasutamine juhtudel, mida müügiloa tingimused ei hõlma. |
| --- | --- |

(29)

Muude kiskjate kui koerte, kasside ja valgetuhkrute liikumist teistesse liikmesriikidesse tuleks samuti lubada juhtudel, kui kõnealuste kiskjate jaoks puudub päritoluliikmesriigis lubatud marutaudivastane vaktsiin, ning vaktsineeritakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ (12) artikli 10 lõikele 1, millega on ette nähtud ravimite kasutamine juhtudel, mida müügiloa tingimused ei hõlma.

| (30) | Määruse (EL) 2016/429 artikli 146 lõikes 1 on nõutud, et komisjon kehtestab üksikasjalikud eeskirjad ja lisateabe loomatervise sertifikaatide sisu kohta seoses peetavate maismaaloomade eri liikide ja kategooriate ning liikumise eriliikidega. Sama määruse artikli 162 lõikes 3 on nõutud, et komisjon võtab vastu delegeeritud õigusaktid, milles käsitletakse teavet, mis peab sisalduma loomatervise sertifikaadis haudemunade teistesse liikmesriikidesse viimise korral, võttes arvesse miinimumteavet, mis peab sisalduma loomatervise sertifikaadis vastavalt artikli 162 lõikele 1. Seepärast on vaja kehtestada peetavate maismaaloomade ja haudemunade saadetistega kaasas olevate sertifikaatide sisu nende saadetiste teistesse liikmesriikidesse viimise korral. |
| --- | --- |

(30)

Määruse (EL) 2016/429 artikli 146 lõikes 1 on nõutud, et komisjon kehtestab üksikasjalikud eeskirjad ja lisateabe loomatervise sertifikaatide sisu kohta seoses peetavate maismaaloomade eri liikide ja kategooriate ning liikumise eriliikidega. Sama määruse artikli 162 lõikes 3 on nõutud, et komisjon võtab vastu delegeeritud õigusaktid, milles käsitletakse teavet, mis peab sisalduma loomatervise sertifikaadis haudemunade teistesse liikmesriikidesse viimise korral, võttes arvesse miinimumteavet, mis peab sisalduma loomatervise sertifikaadis vastavalt artikli 162 lõikele 1. Seepärast on vaja kehtestada peetavate maismaaloomade ja haudemunade saadetistega kaasas olevate sertifikaatide sisu nende saadetiste teistesse liikmesriikidesse viimise korral.

| (31) | Määruse (EL) 2016/429 artikliga 147 on komisjonile antud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse erimeetmeid, millega tehakse erand ettevõtjate kohustusest või täiendatakse seda kohustust, tagamaks, et loomadega on kaasas kõnealuste peetavate maismaaloomade liikumise eriliike käsitlev loomatervise sertifikaat. Seepärast tuleks käesolevas määruses sätestada eeskirjad kabiloomade ja kodulindude liikumisega seotud loomatervise sertifikaatide väljaandmise kohta ettevõtetes, kus määruse (EL) 2016/429 artiklis 133 sätestatud kogumine toimub enne lõplikku sihtkohta saabumist. |
| --- | --- |

(31)

Määruse (EL) 2016/429 artikliga 147 on komisjonile antud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse erimeetmeid, millega tehakse erand ettevõtjate kohustusest või täiendatakse seda kohustust, tagamaks, et loomadega on kaasas kõnealuste peetavate maismaaloomade liikumise eriliike käsitlev loomatervise sertifikaat. Seepärast tuleks käesolevas määruses sätestada eeskirjad kabiloomade ja kodulindude liikumisega seotud loomatervise sertifikaatide väljaandmise kohta ettevõtetes, kus määruse (EL) 2016/429 artiklis 133 sätestatud kogumine toimub enne lõplikku sihtkohta saabumist.

| (32) | Selle tagamiseks, et peetavad maismaaloomad, kes on sertifitseeritud kolmandasse riiki eksportimiseks ja keda transporditakse teise liikmesriigi kaudu liidu välispiirile, vastavad liidus liikumise suhtes kehtestatud loomatervisenõuetele, peaksid ettevõtjad tagama, et nende loomadega on kaasas vähemalt sama rangust tõendavad loomatervise sertifikaadid kui selliste peetavate kabiloomade või kodulindude veoks ettenähtud loomatervise sertifikaadid, kes on tapmiseks ette nähtud liikmesriigis, kus asub väljumiskoht. |
| --- | --- |

(32)

Selle tagamiseks, et peetavad maismaaloomad, kes on sertifitseeritud kolmandasse riiki eksportimiseks ja keda transporditakse teise liikmesriigi kaudu liidu välispiirile, vastavad liidus liikumise suhtes kehtestatud loomatervisenõuetele, peaksid ettevõtjad tagama, et nende loomadega on kaasas vähemalt sama rangust tõendavad loomatervise sertifikaadid kui selliste peetavate kabiloomade või kodulindude veoks ettenähtud loomatervise sertifikaadid, kes on tapmiseks ette nähtud liikmesriigis, kus asub väljumiskoht.

| (33) | Määruse (EL) 2016/429 artikli 149 lõikega 4 on antud komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles kehtestatakse eeskirjad seoses veterinaarjärelevalve ametniku tehtava peetavate maismaaloomade eri liikide ja kategooriate dokumentide, identsuse ja füüsiliste kontrollide ja läbivaatustega, et kontrollida vastavust loomatervisenõuetele. Võttes arvesse käesoleva määruse kohaldamisala, mis hõlmab haudemune, tuleb käesolevat määrust kohaldada kõnealuse sätte suhtes, kehtestades selleks vajalikud eeskirjad, sealhulgas selliste kontrollide ja hindamiste tegemise ning veterinaarjärelevalve ametniku poolt enne peetavate maismaaloomade ja haudemunade saadetiste liikumist seda käsitlevate loomatervise sertifikaatide väljaandmise ajavahemike kohta, ning loomatervise sertifikaatide kehtivusaja, sealhulgas selle pikendamise tingimuste kohta. |
| --- | --- |

(33)

Määruse (EL) 2016/429 artikli 149 lõikega 4 on antud komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles kehtestatakse eeskirjad seoses veterinaarjärelevalve ametniku tehtava peetavate maismaaloomade eri liikide ja kategooriate dokumentide, identsuse ja füüsiliste kontrollide ja läbivaatustega, et kontrollida vastavust loomatervisenõuetele. Võttes arvesse käesoleva määruse kohaldamisala, mis hõlmab haudemune, tuleb käesolevat määrust kohaldada kõnealuse sätte suhtes, kehtestades selleks vajalikud eeskirjad, sealhulgas selliste kontrollide ja hindamiste tegemise ning veterinaarjärelevalve ametniku poolt enne peetavate maismaaloomade ja haudemunade saadetiste liikumist seda käsitlevate loomatervise sertifikaatide väljaandmise ajavahemike kohta, ning loomatervise sertifikaatide kehtivusaja, sealhulgas selle pikendamise tingimuste kohta.

| (34) | Määruse (EL) 2016/429 artiklites 152, 153 ja 163 on nõutud, et ettevõtjad peavad oma päritoluliikmesriigi pädevat asutust eelnevalt teavitama peetavate maismaaloomade ja haudemunade kavandatud teise liikmesriiki liikumisest ning esitama kogu vajaliku teabe, et võimaldada kõnealusel pädeval asutusel teavitada peetavate maismaaloomade ja haudemunade liikumisest sihtliikmesriigi pädevat asutust. Seepärast on vaja käesolevas määruses sätestada üksikasjalikud eeskirjad, milles käsitletakse ettevõtjatepoolse eelneva teavitamise nõudeid, sellistest liikumistest teatamiseks vajalikku teavet ja erakorralisi toiminguid selliseks teavitamiseks. |
| --- | --- |

(34)

Määruse (EL) 2016/429 artiklites 152, 153 ja 163 on nõutud, et ettevõtjad peavad oma päritoluliikmesriigi pädevat asutust eelnevalt teavitama peetavate maismaaloomade ja haudemunade kavandatud teise liikmesriiki liikumisest ning esitama kogu vajaliku teabe, et võimaldada kõnealusel pädeval asutusel teavitada peetavate maismaaloomade ja haudemunade liikumisest sihtliikmesriigi pädevat asutust. Seepärast on vaja käesolevas määruses sätestada üksikasjalikud eeskirjad, milles käsitletakse ettevõtjatepoolse eelneva teavitamise nõudeid, sellistest liikumistest teatamiseks vajalikku teavet ja erakorralisi toiminguid selliseks teavitamiseks.

| (35) | Määruse (EL) 2016/429 artikli 153 lõigetes 2 ja 4, artikli 154 lõike 1 punktis c ja artikli 163 lõikes 2 on sätestatud süsteemi TRACES kasutamine teavitamise eesmärgil, kui on kavas peetavate maismaaloomade ja haudemunade saadetiste liikumine teistesse liikmesriikidesse. TRACES on komisjoni otsustes 2003/24/EÜ (13) ja 2004/292/EÜ (14) sätestatud ühtne veterinaariaalane elektrooniline süsteem. Kuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/625 (15) artikliga 131 on ette nähtud süsteemi TRACES funktsioone hõlmava ametliku kontrolli teabehaldussüsteemi (IMSOC) väljatöötamine, tuleks käesolevas määruses süsteemi TRACES asemel osutada pigem IMSOC-le. |
| --- | --- |

(35)

Määruse (EL) 2016/429 artikli 153 lõigetes 2 ja 4, artikli 154 lõike 1 punktis c ja artikli 163 lõikes 2 on sätestatud süsteemi TRACES kasutamine teavitamise eesmärgil, kui on kavas peetavate maismaaloomade ja haudemunade saadetiste liikumine teistesse liikmesriikidesse. TRACES on komisjoni otsustes 2003/24/EÜ (13) ja 2004/292/EÜ (14) sätestatud ühtne veterinaariaalane elektrooniline süsteem. Kuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/625 (15) artikliga 131 on ette nähtud süsteemi TRACES funktsioone hõlmava ametliku kontrolli teabehaldussüsteemi (IMSOC) väljatöötamine, tuleks käesolevas määruses süsteemi TRACES asemel osutada pigem IMSOC-le.

| (36) | Määruse (EL) 2016/429 artiklis 155 on sätestatud tingimused maismaaloomadest metsloomade viimise kohta ühes liikmesriigis asuvast elupaigast teises liikmesriigis asuvasse elupaika või ettevõttesse. Käesolevas määruses tuleks sellise liikumise suhtes sätestada loomatervise-, sertifitseerimis- ja teavitamisnõuded kooskõlas määruse (EL) 2016/429 artikli 156 lõikes 1 sätestatud volitustega. |
| --- | --- |

(36)

Määruse (EL) 2016/429 artiklis 155 on sätestatud tingimused maismaaloomadest metsloomade viimise kohta ühes liikmesriigis asuvast elupaigast teises liikmesriigis asuvasse elupaika või ettevõttesse. Käesolevas määruses tuleks sellise liikumise suhtes sätestada loomatervise-, sertifitseerimis- ja teavitamisnõuded kooskõlas määruse (EL) 2016/429 artikli 156 lõikes 1 sätestatud volitustega.

| (37) | Kooskõlas määruse (EL) 2016/429 kohaldamise kuupäevaga tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 21. aprillist 2021, |
| --- | --- |

(37)

Kooskõlas määruse (EL) 2016/429 kohaldamise kuupäevaga tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 21. aprillist 2021,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I OSA

ÜLDEESKIRJAD

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega täiendatakse määruse (EL) 2016/429 artikli 5 lõikes 1 sätestatud eeskirju loomadele või inimestele ülekanduvate loomataudide ennetamise ja tõrje kohta seoses peetavate maismaaloomade, maismaaloomadest metsloomade ja haudemunade liidusisese liikumisega.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse järgmise suhtes:

| a) | peetavad maismaaloomad ja maismaaloomadest metsloomad ning haudemunad; |
| --- | --- |

a)

peetavad maismaaloomad ja maismaaloomadest metsloomad ning haudemunad;

| b) | ettevõtted, kus kõnealuseid loomi peetakse ja haudemune säilitatakse või kus neid kogutakse; |
| --- | --- |

b)

ettevõtted, kus kõnealuseid loomi peetakse ja haudemune säilitatakse või kus neid kogutakse;

| c) | kõnealuseid loomi pidavad ja haudemune säilitavad ettevõtjad; |
| --- | --- |

c)

kõnealuseid loomi pidavad ja haudemune säilitavad ettevõtjad;

| d) | peetavaid maismaaloomi ning haudemune transportivad ettevõtjad; |
| --- | --- |

d)

peetavaid maismaaloomi ning haudemune transportivad ettevõtjad;

| e) | liikmesriikide pädevad asutused. |
| --- | --- |

e)

liikmesriikide pädevad asutused.

2.   II osa kohaldatakse peetavate maismaaloomade ja haudemunade vedamise suhtes ainult siis, kui see toimub liikmesriikide vahel, välja arvatud artiklid 4–6 ja artikkel 63, mida kohaldatakse ka peetavate maismaaloomade ja haudemunade liikmesriigisisese vedamise suhtes.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „transpordivahend“ – maantee- või raudteesõiduk, laev või õhusõiduk; |
| --- | --- |

1)

„transpordivahend“ – maantee- või raudteesõiduk, laev või õhusõiduk;

| 2) | „konteiner“ – puitpakend, kast, hoiukoht või muu jäik struktuur, mida kasutatakse loomade või munade veoks ja mis ei ole transpordivahend; |
| --- | --- |

2)

„konteiner“ – puitpakend, kast, hoiukoht või muu jäik struktuur, mida kasutatakse loomade või munade veoks ja mis ei ole transpordivahend;

| 3) | „keskkonnast eraldatud tootmisettevõte“ – ettevõte, mille ehitiste ning rangete bioturvameetmetega on tagatud loomade tootmise isoleeritus ettevõttega seotud ehitistest ja keskkonnast; |
| --- | --- |

3)

„keskkonnast eraldatud tootmisettevõte“ – ettevõte, mille ehitiste ning rangete bioturvameetmetega on tagatud loomade tootmise isoleeritus ettevõttega seotud ehitistest ja keskkonnast;

| 4) | „veis“ – perekonda Bison, Bos (sh alamperekonda Bos, Bibos, Novibos ja Poephagus) või Bubalus (sh alamperekonda Anoa) kuuluv kabiloom või nende perekondade loomaliikide ristamisel saadud järglane; |
| --- | --- |

4)

„veis“ – perekonda Bison, Bos (sh alamperekonda Bos, Bibos, Novibos ja Poephagus) või Bubalus (sh alamperekonda Anoa) kuuluv kabiloom või nende perekondade loomaliikide ristamisel saadud järglane;

Bison

Bos

Bos

Bibos

Novibos

Poephagus

Bubalus

Anoa

| 5) | „taudist vaba ettevõte“ – ettevõte, millele on antud delegeeritud määruses (EL) 2020/689 sätestatud nõuetega kooskõlas olev taudivaba staatus; |
| --- | --- |

5)

„taudist vaba ettevõte“ – ettevõte, millele on antud delegeeritud määruses (EL) 2020/689 sätestatud nõuetega kooskõlas olev taudivaba staatus;

| 6) | „taudivaba staatus“ – taudivaba staatus ühes liikmesriigis või selle tsoonis, mille komisjon on heaks kiitnud vastavalt määruse (EL) 2016/429 artiklile 36; |
| --- | --- |

6)

„taudivaba staatus“ – taudivaba staatus ühes liikmesriigis või selle tsoonis, mille komisjon on heaks kiitnud vastavalt määruse (EL) 2016/429 artiklile 36;

| 7) | „taudi ei ole teadaolevalt esinenud“ – ühtegi ettevõttes peetavat asjaomast liiki looma või loomade rühma ei ole liigitatud kõnealuse taudi kinnitatud juhtumiks, ning igasugune taudikahtluse juhtum on välistatud; |
| --- | --- |

7)

„taudi ei ole teadaolevalt esinenud“ – ühtegi ettevõttes peetavat asjaomast liiki looma või loomade rühma ei ole liigitatud kõnealuse taudi kinnitatud juhtumiks, ning igasugune taudikahtluse juhtum on välistatud;

| 8) | „tapmiseks ettenähtud loomad“ – peetavad maismaaloomad, keda transporditakse tapamajja otse või pärast kogumise läbimist; |
| --- | --- |

8)

„tapmiseks ettenähtud loomad“ – peetavad maismaaloomad, keda transporditakse tapamajja otse või pärast kogumise läbimist;

| 9) | „heakskiidetud karantiiniasutus“ – asutus, mis on heaks kiidetud vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artiklile 14; |
| --- | --- |

9)

„heakskiidetud karantiiniasutus“ – asutus, mis on heaks kiidetud vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artiklile 14;

| 10) | „heakskiidetud likvideerimisprogramm“ – taudilikvideerimisprogramm, mida rakendatakse ühes liikmesriigis või selle tsoonis, mille komisjon on heaks kiitnud vastavalt määruse (EL) 2016/429 artikli 31 lõikele 3; |
| --- | --- |

10)

„heakskiidetud likvideerimisprogramm“ – taudilikvideerimisprogramm, mida rakendatakse ühes liikmesriigis või selle tsoonis, mille komisjon on heaks kiitnud vastavalt määruse (EL) 2016/429 artikli 31 lõikele 3;

| 11) | „lammas“ – perekonda Ovis kuuluv kabiloom või selle perekonna loomaliikide ristamisel saadud järglane; |
| --- | --- |

11)

„lammas“ – perekonda Ovis kuuluv kabiloom või selle perekonna loomaliikide ristamisel saadud järglane;

Ovis

| 12) | „kits“ – perekonda Capra kuuluv kabiloom või selle perekonna loomaliikide ristamisel saadud järglane; |
| --- | --- |

12)

„kits“ – perekonda Capra kuuluv kabiloom või selle perekonna loomaliikide ristamisel saadud järglane;

Capra

| 13) | „siga“ – sugukonda Suidae kuuluvasse määruse (EL) 2016/429 III lisas loetletud liiki kuuluv kabiloom; |
| --- | --- |

13)

„siga“ – sugukonda Suidae kuuluvasse määruse (EL) 2016/429 III lisas loetletud liiki kuuluv kabiloom;

Suidae

| 14) | „hobuslane“ – perekonda Equus (sh hobused, eeslid ja sebrad) kuuluv kabjaline või selle perekonna loomaliikide ristamisel saadud järglane; |
| --- | --- |

14)

„hobuslane“ – perekonda Equus (sh hobused, eeslid ja sebrad) kuuluv kabjaline või selle perekonna loomaliikide ristamisel saadud järglane;

Equus

| 15) | „kaamellane“ – sugukonda Camelidae kuuluvasse määruse (EL) 2016/429 III lisas loetletud liiki kuuluv kabiloom; |
| --- | --- |

15)

„kaamellane“ – sugukonda Camelidae kuuluvasse määruse (EL) 2016/429 III lisas loetletud liiki kuuluv kabiloom;

Camelidae

| 16) | „hirvlane“ – sugukonda Cervidae kuuluvasse määruse (EL) 2016/429 III lisas loetletud liiki kuuluv kabiloom; |
| --- | --- |

16)

„hirvlane“ – sugukonda Cervidae kuuluvasse määruse (EL) 2016/429 III lisas loetletud liiki kuuluv kabiloom;

Cervidae

| 17) | „muud peetavad kabiloomad“ – peetavad kabiloomad, välja arvatud veised, lambad, kitsed, sead, hobuslased, kaamellased ja hirvlased; |
| --- | --- |

17)

„muud peetavad kabiloomad“ – peetavad kabiloomad, välja arvatud veised, lambad, kitsed, sead, hobuslased, kaamellased ja hirvlased;

| 18) | „siirutajate eest kaitstud ettevõte“ – ettevõtte osa või kõik selle rajatised, mis on kaitstud Culicoides’e liiki putukate rünnaku eest asjakohaste füüsiliste ja juhtimisvahendite abil ning mille siirutajate eest kaitstud staatuse on pädev asutus andnud vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artiklile 44; |
| --- | --- |

18)

„siirutajate eest kaitstud ettevõte“ – ettevõtte osa või kõik selle rajatised, mis on kaitstud Culicoides’e liiki putukate rünnaku eest asjakohaste füüsiliste ja juhtimisvahendite abil ning mille siirutajate eest kaitstud staatuse on pädev asutus andnud vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artiklile 44;

Culicoides

| 19) | „vektorivaba ajavahemik“ – määratletud piirkonnas Culicoides’e liiki putukate mitteaktiivsuse ajavahemik, mis on kindlaks määratud vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 1. peatüki 5. jaole; |
| --- | --- |

19)

„vektorivaba ajavahemik“ – määratletud piirkonnas Culicoides’e liiki putukate mitteaktiivsuse ajavahemik, mis on kindlaks määratud vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 1. peatüki 5. jaole;

Culicoides

| 20) | „sugulinnud“ – 72 tunni vanused või vanemad haudemunade tootmiseks mõeldud kodulinnud; |
| --- | --- |

20)

„sugulinnud“ – 72 tunni vanused või vanemad haudemunade tootmiseks mõeldud kodulinnud;

| 21) | „produktiivlinnud“ – 72 tunni vanused või vanemad tarbimiseks mõeldud liha, munade või muude toodete tootmiseks või uluklindude varude taastootmiseks kasvatatavad kodulinnud; |
| --- | --- |

21)

„produktiivlinnud“ – 72 tunni vanused või vanemad tarbimiseks mõeldud liha, munade või muude toodete tootmiseks või uluklindude varude taastootmiseks kasvatatavad kodulinnud;

| 22) | „linnukari“ – kõik ühesuguse tervisestaatusega kodulinnud või tehistingimustes peetavad linnud, keda hoitakse samas ruumis või samas tarandikus ja kes moodustavad ühe epidemioloogilise üksuse; kinniselt peetavate kodulindude puhul hõlmab see kõiki linde, kes jagavad sama õhuruumi. |
| --- | --- |

22)

„linnukari“ – kõik ühesuguse tervisestaatusega kodulinnud või tehistingimustes peetavad linnud, keda hoitakse samas ruumis või samas tarandikus ja kes moodustavad ühe epidemioloogilise üksuse; kinniselt peetavate kodulindude puhul hõlmab see kõiki linde, kes jagavad sama õhuruumi.

| 23) | „ööpäevased tibud“ – vähem kui 72 tunni vanused kodulinnud; |
| --- | --- |

23)

„ööpäevased tibud“ – vähem kui 72 tunni vanused kodulinnud;

| 24) | „kindlaks määratud patogeenidest vabad munad“ – haudemunad, mis on saadud „kindlaks määratud patogeenidest vabadest kanakarjadest“, nagu on kirjeldatud Euroopa farmakopöas (16) ja mis on ette nähtud üksnes diagnoosimiseks, uurimistööks või farmaatsias kasutamiseks; |
| --- | --- |

24)

„kindlaks määratud patogeenidest vabad munad“ – haudemunad, mis on saadud „kindlaks määratud patogeenidest vabadest kanakarjadest“, nagu on kirjeldatud Euroopa farmakopöas (16) ja mis on ette nähtud üksnes diagnoosimiseks, uurimistööks või farmaatsias kasutamiseks;

16

| 25) | „registreeritud hobuslane“ –






  a) | liiki Equus caballus või Equus asinus kuuluv tõupuhas aretusloom, kes on kantud sellise tõuraamatu põhiosasse, mille on avanud määruse (EL) 2016/1012 artikli 4 või 34 kohaselt tunnustatud aretusühing või aretusasutus või vastab sellise tõuraamatu põhiosasse kandmise tingimustele; |
| --- | --- | --- |

25)

„registreeritud hobuslane“ –

a)

liiki Equus caballus või Equus asinus kuuluv tõupuhas aretusloom, kes on kantud sellise tõuraamatu põhiosasse, mille on avanud määruse (EL) 2016/1012 artikli 4 või 34 kohaselt tunnustatud aretusühing või aretusasutus või vastab sellise tõuraamatu põhiosasse kandmise tingimustele;

Equus caballus

Equus asinus

| b) | liiki Equus caballus kuuluv peetav loom, kelle on registreerinud võistlus- või võidusõiduhobustega tegelev rahvusvaheline liit või organisatsioon otse või siseriikliku alaliidu või filiaali kaudu (edaspidi „registreeritud hobune“); |
| --- | --- |

b)

liiki Equus caballus kuuluv peetav loom, kelle on registreerinud võistlus- või võidusõiduhobustega tegelev rahvusvaheline liit või organisatsioon otse või siseriikliku alaliidu või filiaali kaudu (edaspidi „registreeritud hobune“);

Equus caballus

| 26) | „esikloomalised“ – esikloomaliste seltsi liikidesse kuuluvad loomad, välja arvatud inimesed; |
| --- | --- |

26)

„esikloomalised“ – esikloomaliste seltsi liikidesse kuuluvad loomad, välja arvatud inimesed;

| 27) | „mesilased“ – liiki Apis mellifera kuuluvad loomad; |
| --- | --- |

27)

„mesilased“ – liiki Apis mellifera kuuluvad loomad;

Apis mellifera

| 28) | „kimalane“ – perekonna Bombus liiki kuuluv loom; |
| --- | --- |

28)

„kimalane“ – perekonna Bombus liiki kuuluv loom;

Bombus

| 29) | „koer“ – peetav loom liigist Canis lupus; |
| --- | --- |

29)

„koer“ – peetav loom liigist Canis lupus;

Canis lupus

| 30) | „kass“ – peetav loom liigist Felis silvestris; |
| --- | --- |

30)

„kass“ – peetav loom liigist Felis silvestris;

Felis silvestris

| 31) | „valgetuhkur“ – peetav loom liigist Mustela putorius furo; |
| --- | --- |

31)

„valgetuhkur“ – peetav loom liigist Mustela putorius furo;

Mustela putorius furo

| 32) | „muud kiskjalised“ – kiskjaliste seltsi liikidesse kuuluvad loomad, välja arvatud koerad, kassid ja valgetuhkrud; |
| --- | --- |

32)

„muud kiskjalised“ – kiskjaliste seltsi liikidesse kuuluvad loomad, välja arvatud koerad, kassid ja valgetuhkrud;

| 33) | „rändtsirkus“ – näitus või laat, mis hõlmab loomi või loomade etteasteid ning mis peaks liikuma ühest liikmesriigist teise; |
| --- | --- |

33)

„rändtsirkus“ – näitus või laat, mis hõlmab loomi või loomade etteasteid ning mis peaks liikuma ühest liikmesriigist teise;

| 34) | „loomade etteaste“ – etteaste, mille käigus esinevad loomad, keda peetakse näitusel või laadal osalemiseks, ja mis võib moodustada osa tsirkuseprogrammist; |
| --- | --- |

34)

„loomade etteaste“ – etteaste, mille käigus esinevad loomad, keda peetakse näitusel või laadal osalemiseks, ja mis võib moodustada osa tsirkuseprogrammist;

| 35) | „võistlustuvi“ – iga tuvi, keda transporditakse või kavatsetakse saata oma tuvilast teise liikmesriiki, kus ta vabastatakse, et päritoluliikmesriiki tagasi lennata. |
| --- | --- |

35)

„võistlustuvi“ – iga tuvi, keda transporditakse või kavatsetakse saata oma tuvilast teise liikmesriiki, kus ta vabastatakse, et päritoluliikmesriiki tagasi lennata.

II OSA

PEETAVATE MAISMAALOOMADE JA HAUDEMUNADE LIIDUSISENE LIIKUMINE

1. PEATÜKK

Peetavate maismaaloomade ja haudemunade liidusisest liikumist käsitlevad üldnõuded

1. jagu

Euroopa Liidu piires vedamisega seotud taudiennetusmeetmed lisaks määruses (EL) 2016/429 sätestatud meetmetele

Artikkel 4

Transpordivahendeid käsitlevad üldnõuded

Ettevõtjad, sealhulgas vedajad, tagavad, et peetavate maismaaloomade või haudemunade veoks kasutatavad transpordivahendid, välja arvatud artiklis 6 osutatud maismaaloomade veoks kasutatavad transpordivahendid, on:

| a) | konstrueeritud sellisel viisil, et






  i) | loomad või haudemunad ei pääse ega kuku välja; |
| --- | --- | --- |

a)

konstrueeritud sellisel viisil, et

i)

loomad või haudemunad ei pääse ega kuku välja;

| ii) | on võimalik loomade pidamise ruumi visuaalne kontroll; |
| --- | --- |

ii)

on võimalik loomade pidamise ruumi visuaalne kontroll;

| iii) | välditakse või minimeeritakse loomaväljaheidete, prügi või sööda veokist välja sattumist; |
| --- | --- |

iii)

välditakse või minimeeritakse loomaväljaheidete, prügi või sööda veokist välja sattumist;

| iv) | kodulindude ja tehistingimustes peetavate lindude puhul välditakse või minimeeritakse sulgede veokist välja sattumist; |
| --- | --- |

iv)

kodulindude ja tehistingimustes peetavate lindude puhul välditakse või minimeeritakse sulgede veokist välja sattumist;

| b) | puhastatud ja desinfitseeritud võimalikult kiiresti pärast iga loomade, haudemunade või iga objekti vedu, mis kujutab riski loomade tervisele, ning vajaduse korral puhastatud ja desinfitseeritud uuesti ning igal juhul kuivatatud või lastud kuivada enne iga loomade või haudemunade uut laadimist. |
| --- | --- |

b)

puhastatud ja desinfitseeritud võimalikult kiiresti pärast iga loomade, haudemunade või iga objekti vedu, mis kujutab riski loomade tervisele, ning vajaduse korral puhastatud ja desinfitseeritud uuesti ning igal juhul kuivatatud või lastud kuivada enne iga loomade või haudemunade uut laadimist.

Artikkel 5

Peetavate maismaaloomade ja haudemunade transportimiseks kasutatavaid konteinereid käsitlevad nõuded

1.   Ettevõtjad, sealhulgas vedajad, peavad tagama, et peetavate maismaaloomade (välja arvatud artiklis 6 osutatud maismaaloomad) ja haudemunade transportimiseks kasutatavad konteinereid:

| a) | vastavad artikli 4 punktis a esitatud nõuetele; |
| --- | --- |

a)

vastavad artikli 4 punktis a esitatud nõuetele;

| b) | sisaldavad ainult sama liigi, kategooria ja tüübi ning sama tervisestaatusega loomi või haudemune; |
| --- | --- |

b)

sisaldavad ainult sama liigi, kategooria ja tüübi ning sama tervisestaatusega loomi või haudemune;

| c) | on






  i) | selleks otstarbeks valmistatud eelnevalt kasutamata ühekordselt kasutatavad konteinerid, mida kasutatakse ainult üks kord ja mis seejärel hävitatakse
  või |
| --- | --- | --- |

c)

on

i)

selleks otstarbeks valmistatud eelnevalt kasutamata ühekordselt kasutatavad konteinerid, mida kasutatakse ainult üks kord ja mis seejärel hävitatakse

või

| ii) | pärast kasutamist puhastatud ja desinfitseeritud ning mida on enne kasutamist kuivatatud või millel on lastud kuivada. |
| --- | --- |

ii)

pärast kasutamist puhastatud ja desinfitseeritud ning mida on enne kasutamist kuivatatud või millel on lastud kuivada.

2.   Kodulindude ja haudemunade puhul peavad ettevõtjad, sealhulgas vedajad, tagama, et konteineritel, milles peetavaid kodulinde ja haudemune transpordivahendis veetakse, on järgmised märked:

| a) | ühepäevaste tibude ja haudemunade puhul:






  i) | päritoluliikmesriigi nimi; |
| --- | --- | --- |

a)

ühepäevaste tibude ja haudemunade puhul:

i)

päritoluliikmesriigi nimi;

| ii) | päritoluettevõtte heakskiidu- või registreerimisnumber; |
| --- | --- |

ii)

päritoluettevõtte heakskiidu- või registreerimisnumber;

| iii) | asjaomane kodulinnuliik, |
| --- | --- |

iii)

asjaomane kodulinnuliik,

| iv) | loomade või haudemunade arv; |
| --- | --- |

iv)

loomade või haudemunade arv;

| b) | sugu- ja produktiivlindude puhul päritoluettevõtte heakskiidu- või registreerimisnumber. |
| --- | --- |

b)

sugu- ja produktiivlindude puhul päritoluettevõtte heakskiidu- või registreerimisnumber.

3.   Artikliga 49 ette nähtud erandi kohaselt transporditavate mesilasemade puhul peavad käitajad, sealhulgas vedajad, tagama, et konteinerid või kogu saadetis on vahetult pärast veterinaarjärelevalve ametniku poolt loomatervise sertifikaatide väljaandmiseks tehtud visuaalset läbivaatust kaetud maksimaalselt 2 mm silmaga tiheda võrguga.

4.   Keskkonnast eraldatud tootmisettevõttest pärit kimalaste puhul peavad ettevõtjad, sealhulgas vedajad, tagama, et kimalased on veo ajal isoleeritud eraldi epidemioloogilistes üksustes, iga kimalaspere suletud konteineris, mis on enne kasutamist uus või puhastatud ja desinfitseeritud.

Artikkel 6

Peetavate maismaaloomade ja haudemunade transportimisel kasutatavaid transpordivahendeid ja konteinereid käsitlevatest nõuetest tehtavad erandid

1.   Artiklites 4 ja 5 sätestatud nõudeid ei kohaldata, kui transporditakse:

| a) | rändtsirkuses või loomade etteastetes osalevaid peetavaid maismaaloomi; |
| --- | --- |

a)

rändtsirkuses või loomade etteastetes osalevaid peetavaid maismaaloomi;

| b) | määruse (EL) 2016/429 I lisa A osas loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi, kelle arv ületab kõnealuse määruse artikli 246 lõigete 1 ja 2 kohaselt lubatud arvu, kui neid veetakse mittekaubanduslikul eesmärgil; |
| --- | --- |

b)

määruse (EL) 2016/429 I lisa A osas loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi, kelle arv ületab kõnealuse määruse artikli 246 lõigete 1 ja 2 kohaselt lubatud arvu, kui neid veetakse mittekaubanduslikul eesmärgil;

| c) | määruse (EL) 2016/429 I lisa B osa loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi, kelle arv mittekaubanduslikul eesmärgil vedamisel ületab kõnealuste liikide puhul sätestatud arvu, kui artikli 246 lõike 3 kohaselt on vastu võetud eeskirjad, millega kehtestatakse asjaomastesse liikidesse kuuluvate lemmikloomade maksimaalne arv. |
| --- | --- |

c)

määruse (EL) 2016/429 I lisa B osa loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi, kelle arv mittekaubanduslikul eesmärgil vedamisel ületab kõnealuste liikide puhul sätestatud arvu, kui artikli 246 lõike 3 kohaselt on vastu võetud eeskirjad, millega kehtestatakse asjaomastesse liikidesse kuuluvate lemmikloomade maksimaalne arv.

2.   Artikli 4 punktis b ning artikli 5 lõike 1 punktides b ja c sätestatud nõudeid ei kohaldata hobuslaste liikmesriigisisese vedamise suhtes, välja arvatud juhul, kui kõnealused loomad on ette nähtud tapmiseks.

3.   Pädev asutus võib otsustada, et artikli 4 punktis b sätestatud nõudeid ei kohaldata:

| a) | ettevõtte sees, kui






  i) | transporditud loomi peetakse ettevõttes ja vedu teostab selle ettevõtte käitaja;
  ning |
| --- | --- | --- |

a)

ettevõtte sees, kui

i)

transporditud loomi peetakse ettevõttes ja vedu teostab selle ettevõtte käitaja;

ning

| ii) | peetavate maismaaloomade transpordiks kasutatavad transpordivahendid puhastatakse ja desinfitseeritakse enne ettevõttest väljumist; |
| --- | --- |

ii)

peetavate maismaaloomade transpordiks kasutatavad transpordivahendid puhastatakse ja desinfitseeritakse enne ettevõttest väljumist;

või

| b) | ettevõtete vahel liikmesriigis, kui






  i) | ettevõtted kuuluvad samasse tarneahelasse;
  ning |
| --- | --- | --- |

b)

ettevõtete vahel liikmesriigis, kui

i)

ettevõtted kuuluvad samasse tarneahelasse;

ning

| ii) | peetavate maismaaloomade transpordiks kasutatavad transpordivahendid puhastatakse ja desinfitseeritakse iga päeva lõpus, kui loomi on transporditud kõnealustes transpordivahendites. |
| --- | --- |

ii)

peetavate maismaaloomade transpordiks kasutatavad transpordivahendid puhastatakse ja desinfitseeritakse iga päeva lõpus, kui loomi on transporditud kõnealustes transpordivahendites.

4.   Artiklis 4 ning artikli 5 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõudeid ei kohaldata meemesilaste ja kimalaste transpordi suhtes.

2. jagu

Lisanõuded maismaaloomade teistesse liikmesriikidesse viimise kohta seoses vaktsineerimisega

Artikkel 7

Nõuded maismaaloomade ja haudemunade teise liikmesriiki viimise kohta seoses A-kategooria taudide vastase vaktsineerimisega

Kui päritoluliikmesriik on kehtestanud vaktsineerimise A-kategooria taudi vastu, viivad ettevõtjad maismaaloomad või haudemunad teise liikmesriiki ainult siis, kui kõnealused loomad ja haudemunad vastavad määruse (EL) 2016/429 artikli 47 kohaselt eritingimustele asjaomase A-kategooria taudi ja kõnealuse taudi tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade kohta.

3. jagu

Lisanõuded tapamajasid käitavatele ettevõtjatele, kes võtavad vastu peetavaid maismaaloomi teistest liikmesriikidest

Artikkel 8

Maksimaalne ajavahemik, mille jooksul teistest liikmesriikidest saadud peetavad kabiloomad ja kodulinnud tuleks tappa

Tapamajasid käitavad ettevõtjad tagavad, et teisest liikmesriigist saadud peetavad kabiloomad ja kodulinnud tapetakse hiljemalt 72 tunni jooksul pärast tapamajja saabumist.

Artikkel 9

Täiendavad riskimaandamismeetmed tapamajasid käitavatele ettevõtjatele

1.   Tapamajasid käitavad ettevõtjad tagavad, et lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvad loomad tapetakse hiljemalt 24 tunni jooksul pärast tapamajja saabumist, kui nad on pärit teisest liikmesriigist ega vasta vähemalt ühele järgmistest kriteeriumidest:

| a) | nad vastavad vähemalt ühele lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkust käsitlevale nõudele, mis on esitatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3
  või |
| --- | --- |

a)

nad vastavad vähemalt ühele lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkust käsitlevale nõudele, mis on esitatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3

või

| b) | nad vastavad delegeeritud määruses (EL) 2020/689 artikli 43 lõikes 2 osutatud tingimustele, mis on kokku lepitud sihtliikmesriigi pädeva asutusega. |
| --- | --- |

b)

nad vastavad delegeeritud määruses (EL) 2020/689 artikli 43 lõikes 2 osutatud tingimustele, mis on kokku lepitud sihtliikmesriigi pädeva asutusega.

2.   Lisaks lõikes 1 sätestatud kriteeriumide täitmisele peavad tapamajasid käitavad ettevõtjad juhul, kui lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi veetakse läbi teise liikmesriigi ja nad ei vasta vähemalt ühele artikli 32 lõike 1 punktides a–c või artikli 32 lõikes 2 sätestatud tingimusele, tagama, et sellised loomad tapetakse hiljemalt 24 tunni jooksul pärast tapamajja saabumist.

2. PEATÜKK

Peetavate kabiloomade teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevad täiendavad loomatervisenõuded

1. jagu

Veised

Artikkel 10

Peetavate veiste teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevad nõuded

1.   Ettevõtjad viivad peetavaid veiseid teise liikmesriiki ainult siis, kui täidetud on järgmised nõuded:

| a) | loomad on ettevõttes pidevalt viibinud vähemalt 30 päeva enne lähetamist või sünnist saadik, kui nad on alla 30 päeva vanused, ning sel ajavahemikul ei ole nad olnud kontaktis peetavate veistega, kellel on halvem tervisestaatus või kelle suhtes kohaldatakse loomatervisega seotud põhjustel liikumispiiranguid, või peetavate loomadega, kes on pärit ettevõttest, mis ei vasta punktis b sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

a)

loomad on ettevõttes pidevalt viibinud vähemalt 30 päeva enne lähetamist või sünnist saadik, kui nad on alla 30 päeva vanused, ning sel ajavahemikul ei ole nad olnud kontaktis peetavate veistega, kellel on halvem tervisestaatus või kelle suhtes kohaldatakse loomatervisega seotud põhjustel liikumispiiranguid, või peetavate loomadega, kes on pärit ettevõttest, mis ei vasta punktis b sätestatud nõuetele;

| b) | igat looma, kes siseneb liitu kolmandast riigist või territooriumilt viimase 30 päeva jooksul enne punktis a osutatud loomade lähetamist, ning tuuakse kõnealuste loomade päritoluettevõttesse, peetakse eraldi, et hoida ära nende otsene ja kaudne kokkupuude kõigi teiste loomadega selles ettevõttes; |
| --- | --- |

b)

igat looma, kes siseneb liitu kolmandast riigist või territooriumilt viimase 30 päeva jooksul enne punktis a osutatud loomade lähetamist, ning tuuakse kõnealuste loomade päritoluettevõttesse, peetakse eraldi, et hoida ära nende otsene ja kaudne kokkupuude kõigi teiste loomadega selles ettevõttes;

| c) | loomad on pärit ettevõttest, kus veised on vabad Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i põhjustatud nakkusest ilma vaktsineerimiseta, ning täidetud on üks järgmistest tingimustest:






  i) | ettevõte asub sellises liikmesriigis või selle tsoonis, kus veiste populatsioon on Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkuse suhtes taudivaba staatusega;
  või |
| --- | --- | --- |

c)

loomad on pärit ettevõttest, kus veised on vabad Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i põhjustatud nakkusest ilma vaktsineerimiseta, ning täidetud on üks järgmistest tingimustest:

i)

ettevõte asub sellises liikmesriigis või selle tsoonis, kus veiste populatsioon on Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkuse suhtes taudivaba staatusega;

või

| ii) | loomadele tehti I lisa 1. osas esitatud diagnostikameetodiga Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i põhjustatud nakkuse suhtes uuring, mille tulemused olid negatiivsed ja mis tehti sellise prooviga, mis võeti viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist ja poeginud emaste puhul vähemalt 30 päeva pärast poegimist;
  või |
| --- | --- |

ii)

loomadele tehti I lisa 1. osas esitatud diagnostikameetodiga Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i põhjustatud nakkuse suhtes uuring, mille tulemused olid negatiivsed ja mis tehti sellise prooviga, mis võeti viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist ja poeginud emaste puhul vähemalt 30 päeva pärast poegimist;

või

| iii) | loomad on alla 12 kuu vanused;
  või |
| --- | --- |

iii)

loomad on alla 12 kuu vanused;

või

| iv) | loomad on kastreeritud; |
| --- | --- |

iv)

loomad on kastreeritud;

| d) | loomad on pärit ettevõttest, mis on vaba Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkusest, ning täidetud on vähemalt üks järgmistest tingimustest:






  i) | ettevõte asub sellises liikmesriigis või selle tsoonis, mis on Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse suhtes taudivaba staatusega;
  või |
| --- | --- | --- |

d)

loomad on pärit ettevõttest, mis on vaba Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkusest, ning täidetud on vähemalt üks järgmistest tingimustest:

i)

ettevõte asub sellises liikmesriigis või selle tsoonis, mis on Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse suhtes taudivaba staatusega;

või

| ii) | loomadele on viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist I lisa 2. osas esitatud diagnostikameetodi abil tehtud Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse suhtes uuring, mille tulemused olid negatiivsed;
  või |
| --- | --- |

ii)

loomadele on viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist I lisa 2. osas esitatud diagnostikameetodi abil tehtud Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse suhtes uuring, mille tulemused olid negatiivsed;

või

| iii) | loomad on alla kuue nädala vanused; |
| --- | --- |

iii)

loomad on alla kuue nädala vanused;

| e) | loomad on pärit ettevõttest, kus peetavatel maismaaloomadel ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud marutaudiviirusega nakatumist; |
| --- | --- |

e)

loomad on pärit ettevõttest, kus peetavatel maismaaloomadel ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud marutaudiviirusega nakatumist;

| f) | loomad on pärit ettevõttest, mis asub vähemalt 150 km raadiuses ettevõttest, kus viimase kahe aasta jooksul enne lähetamist ei ole teadaolevalt esinenud episootilise hemorraagia viirusega nakatumist kõnealuse taudi tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvatel peetavatel loomadel; |
| --- | --- |

f)

loomad on pärit ettevõttest, mis asub vähemalt 150 km raadiuses ettevõttest, kus viimase kahe aasta jooksul enne lähetamist ei ole teadaolevalt esinenud episootilise hemorraagia viirusega nakatumist kõnealuse taudi tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvatel peetavatel loomadel;

| g) | loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 15 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud kabiloomade põrnatõbe; |
| --- | --- |

g)

loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 15 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud kabiloomade põrnatõbe;

| h) | loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud surrat (Trypanosoma evansi), ning juhul, kui nad on pärit ettevõttest, kus on viimase kahe aasta jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud surrat (Trypanosoma evansi) ning tabandunud ettevõttes jäid pärast viimast taudipuhangut kehtima liikumispiirangud kuni






  i) | nakatunud loomade eemaldamiseni ettevõttest;
  ning |
| --- | --- | --- |

h)

loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud surrat (Trypanosoma evansi), ning juhul, kui nad on pärit ettevõttest, kus on viimase kahe aasta jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud surrat (Trypanosoma evansi) ning tabandunud ettevõttes jäid pärast viimast taudipuhangut kehtima liikumispiirangud kuni

i)

nakatunud loomade eemaldamiseni ettevõttest;

ning

| ii) | ettevõtte ülejäänud loomadele tehti I lisa 3. osas esitatud diagnostikameetodi abil surra (Trypanosoma evansi) uuring, mille tulemused olid negatiivsed ja mis põhines proovidel, mis võeti vähemalt kuus kuud pärast nakatunud loomade eemaldamist ettevõttest; |
| --- | --- |

ii)

ettevõtte ülejäänud loomadele tehti I lisa 3. osas esitatud diagnostikameetodi abil surra (Trypanosoma evansi) uuring, mille tulemused olid negatiivsed ja mis põhines proovidel, mis võeti vähemalt kuus kuud pärast nakatunud loomade eemaldamist ettevõttest;

| i) | muude loomade kui artikli 11 lõikes 4, artikli 12 lõikes 4 ja artiklis 13 osutatud peetavate veiste puhul vastavad loomad vähemalt ühele lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkust käsitlevale nõudele, mis on esitatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3; |
| --- | --- |

i)

muude loomade kui artikli 11 lõikes 4, artikli 12 lõikes 4 ja artiklis 13 osutatud peetavate veiste puhul vastavad loomad vähemalt ühele lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkust käsitlevale nõudele, mis on esitatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3;

| j) | artiklites 32 ja 33 sätestatud tingimused on vajaduse korral täidetud. |
| --- | --- |

j)

artiklites 32 ja 33 sätestatud tingimused on vajaduse korral täidetud.

2.   Lõike 1 sätteid ei kohaldata artiklis 14 osutatud tapmiseks ette nähtud peetavate veiste suhtes.

Artikkel 11

Lisanõuded seoses peetavate veiste viimisega teistesse liikmesriikidesse või nende tsoonidesse, mis on konkreetsete taudide suhtes taudivaba staatusega

1.   Ettevõtjad viivad peetavaid veiseid ensootilise leukoosi suhtes taudivaba staatusega teise liikmesriiki või selle tsooni ainult siis, kui kõnealused loomad vastavad artiklis 10 sätestatud nõuetele ja tingimusel, et kas punkti a või punkti b nõuded on täidetud:

| a) | loomad on pärit ettevõttest, mis on vaba veiste ensootilise leukoosist;
  või |
| --- | --- |

a)

loomad on pärit ettevõttest, mis on vaba veiste ensootilise leukoosist;

või

| b) | kui loomad on pärit ettevõttest, kus esines veiste ensootilist leukoosi, ei ole kõnealuses ettevõttes viimase 24 kuu jooksul enne loomade lähetamist teadaolevalt veiste ensootilist leukoosi esinenud ning






  i) | kui loomad on üle 24 kuu vanused, on neile I lisa 4. osas esitatud diagnostikameetodi abil tehtud veiste ensootilise leukoosi suhtes seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne






  — | selliste proovidega, mis võeti kahel korral vähemalt nelja kuu järel ettevõtte muudest veistest eraldi hoitud veistest
  või |
| --- | --- | --- | --- |

b)

kui loomad on pärit ettevõttest, kus esines veiste ensootilist leukoosi, ei ole kõnealuses ettevõttes viimase 24 kuu jooksul enne loomade lähetamist teadaolevalt veiste ensootilist leukoosi esinenud ning

i)

kui loomad on üle 24 kuu vanused, on neile I lisa 4. osas esitatud diagnostikameetodi abil tehtud veiste ensootilise leukoosi suhtes seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne

—

selliste proovidega, mis võeti kahel korral vähemalt nelja kuu järel ettevõtte muudest veistest eraldi hoitud veistest

või

| — | sellise prooviga, mis võeti viimase 30 päeva jooksul enne nende lähetamist, ning kõigile ettevõttes peetavatele üle 24 kuu vanustele veistele tehti I lisa 4. osas esitatud meetodi abil veiste ensootilise leukoosi seroloogiline uuring, mille tulemused olid negatiivsed ja mis põhines proovidel, mis võeti kahel korral vähemalt nelja kuu järel viimase 12 kuu jooksul enne loomade lähetamist |
| --- | --- |

—

sellise prooviga, mis võeti viimase 30 päeva jooksul enne nende lähetamist, ning kõigile ettevõttes peetavatele üle 24 kuu vanustele veistele tehti I lisa 4. osas esitatud meetodi abil veiste ensootilise leukoosi seroloogiline uuring, mille tulemused olid negatiivsed ja mis põhines proovidel, mis võeti kahel korral vähemalt nelja kuu järel viimase 12 kuu jooksul enne loomade lähetamist

või

| ii) | kui loomad on alla 24 kuu vanused, on nad poeginud emasloomast, kellele on I lisa 4. osas esitatud diagnostikameetodi abil tehtud veiste ensootilise leukoosi suhtes seroloogiline uuring, mille tulemused olid negatiivsed ja mis põhines proovidel, mis võeti kahel korral vähemalt nelja kuu järel viimase 12 kuu jooksul enne loomade lähetamist. |
| --- | --- |

ii)

kui loomad on alla 24 kuu vanused, on nad poeginud emasloomast, kellele on I lisa 4. osas esitatud diagnostikameetodi abil tehtud veiste ensootilise leukoosi suhtes seroloogiline uuring, mille tulemused olid negatiivsed ja mis põhines proovidel, mis võeti kahel korral vähemalt nelja kuu järel viimase 12 kuu jooksul enne loomade lähetamist.

2.   Ettevõtjad viivad peetavaid veiseid veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi suhtes taudivaba staatusega teise liikmesriiki või selle tsooni ainult siis, kui kõnealused loomad vastavad artiklis 10 sätestatud nõuetele, neid ei ole veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi vastu vaktsineeritud ja tingimusel, et kas punkti a või punkti b nõuded on täidetud:

| a) | kui loomad on pärit ettevõttest, mis on vaba veiste infektsioossest rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist,
  siis






  i) | ettevõte asub liikmesriigis või selle tsoonis, mis on veiste infektsioosse rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi suhtes taudivaba staatusega;
  või |
| --- | --- | --- |

a)

kui loomad on pärit ettevõttest, mis on vaba veiste infektsioossest rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist,

siis

i)

ettevõte asub liikmesriigis või selle tsoonis, mis on veiste infektsioosse rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi suhtes taudivaba staatusega;

või

| ii) | loomad on olnud karantiinis vähemalt 30 päeva enne lähetamist ning neile on I lisa 5. osas esitatud diagnostikameetodi abil tehtud veiste herpesviiruse tüüp 1 (terviklik BoHV-1) vastaste antikehade tuvastamiseks viimase 15 päeva jooksul enne nende lähetamist võetud prooviga seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne; |
| --- | --- |

ii)

loomad on olnud karantiinis vähemalt 30 päeva enne lähetamist ning neile on I lisa 5. osas esitatud diagnostikameetodi abil tehtud veiste herpesviiruse tüüp 1 (terviklik BoHV-1) vastaste antikehade tuvastamiseks viimase 15 päeva jooksul enne nende lähetamist võetud prooviga seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne;

| b) | kui loomad on pärit ettevõttest, kus esines veiste infektsioosset rinotrahheiiti / nakkavat pustuloosset vulvovaginiiti, on neid vähemalt 30 päeva enne lähetamist hoitud heakskiidetud karantiiniasutuses ning neile on I lisa 5. osas esitatud diagnostikameetodi abil tehtud veiste herpesviiruse tüüp 1 (terviklik BoHV-1) vastaste antikehade tuvastamiseks karantiini algusest vähemalt 21 päeva jooksul võetud prooviga seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne. |
| --- | --- |

b)

kui loomad on pärit ettevõttest, kus esines veiste infektsioosset rinotrahheiiti / nakkavat pustuloosset vulvovaginiiti, on neid vähemalt 30 päeva enne lähetamist hoitud heakskiidetud karantiiniasutuses ning neile on I lisa 5. osas esitatud diagnostikameetodi abil tehtud veiste herpesviiruse tüüp 1 (terviklik BoHV-1) vastaste antikehade tuvastamiseks karantiini algusest vähemalt 21 päeva jooksul võetud prooviga seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne.

3.   Ettevõtjad viivad peetavaid veiseid veiste viirusdiarröa suhtes taudivaba staatusega teise liikmesriiki või selle tsooni ainult siis, kui kõnealused loomad vastavad artiklis 10 sätestatud nõuetele, neid ei ole veiste viirusdiarröa vastu vaktsineeritud ja tingimusel, et kas punkti a või punkti b nõuded täidetud:

| a) | loomad on pärit ettevõttest, mis on vaba veiste viirusdiarröast;






  i) | ettevõte asub kas liikmesriigis või selle tsoonis, mis on veiste viirusdiarröa suhtes taudivaba staatusega või mille suhtes on nelja viimase kuu jooksul enne loomade lähetamist kohaldatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 IV lisa VI osa 1. peatüki 2. jao punkti 1 alapunkti c alapunktides ii või iii osutatud uuringukorda, mille kohaselt tehtud uuringu tulemused olid negatiivsed;
  või |
| --- | --- | --- |

a)

loomad on pärit ettevõttest, mis on vaba veiste viirusdiarröast;

i)

ettevõte asub kas liikmesriigis või selle tsoonis, mis on veiste viirusdiarröa suhtes taudivaba staatusega või mille suhtes on nelja viimase kuu jooksul enne loomade lähetamist kohaldatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 IV lisa VI osa 1. peatüki 2. jao punkti 1 alapunkti c alapunktides ii või iii osutatud uuringukorda, mille kohaselt tehtud uuringu tulemused olid negatiivsed;

või

| ii) | veiste viirusdiarröa viiruse esinemise välistamiseks on loomadele enne nende lähetamist tehtud individuaalne analüüs; |
| --- | --- |

ii)

veiste viirusdiarröa viiruse esinemise välistamiseks on loomadele enne nende lähetamist tehtud individuaalne analüüs;

| b) | kui loomad on pärit ettevõttest, kus esines veiste viirusdiarröa, on neile tehtud I lisa 6. osas esitatud diagnostikameetodi abil veiste viirusdiarröa viiruse antigeeni või genoomi uuring, mille tulemus oli negatiivne, ja
  kas






  i) | loomi on hoitud heakskiidetud karantiiniasutuses vähemalt 21 päeva enne nende lähetamist ja tiinete emasloomade puhul on neile I lisa 6. osas esitatud diagnostikameetodi abil vähemalt 21 päeva pärast karantiini algust võetud proovidega tehtud veiste viirusdiarröa antikehade tuvastamiseks seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne;
  või |
| --- | --- | --- |

b)

kui loomad on pärit ettevõttest, kus esines veiste viirusdiarröa, on neile tehtud I lisa 6. osas esitatud diagnostikameetodi abil veiste viirusdiarröa viiruse antigeeni või genoomi uuring, mille tulemus oli negatiivne, ja

kas

i)

loomi on hoitud heakskiidetud karantiiniasutuses vähemalt 21 päeva enne nende lähetamist ja tiinete emasloomade puhul on neile I lisa 6. osas esitatud diagnostikameetodi abil vähemalt 21 päeva pärast karantiini algust võetud proovidega tehtud veiste viirusdiarröa antikehade tuvastamiseks seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne;

või

| ii) | loomadele on I lisa 6. osas esitatud diagnostikameetodi abil kas enne lähetamist või tiinete emasloomade puhul enne seemendust võetud proovidega tehtud veiste viirusdiarröa antikehade tuvastamiseks seroloogiline uuring, mille tulemus oli positiivne. |
| --- | --- |

ii)

loomadele on I lisa 6. osas esitatud diagnostikameetodi abil kas enne lähetamist või tiinete emasloomade puhul enne seemendust võetud proovidega tehtud veiste viirusdiarröa antikehade tuvastamiseks seroloogiline uuring, mille tulemus oli positiivne.

4.   päritoluliikmesriigi pädev asutus võib erandina artikli 10 lõike 1 punktist i lubada peetavate veiste liikumist, kui need ei vasta vähemalt ühele delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3 esitatud nõuetest, teise liikmesriiki või selle tsooni, mis on lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes taudivaba staatusega, juhul, kui sihtliikmesriik on komisjonile ja teistele liikmesriikidele teatanud, et selline liikumine on lubatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 43 lõikes 2 osutatud tingimustel.

5.   Lõigete 1–4 sätteid ei kohaldata artiklis 14 osutatud tapmiseks ettenähtud peetavate veiste suhtes.

Artikkel 12

Täiendavad nõuded veiste liikumise kohta teistesse liikmesriikidesse või nende tsoonidesse, kus kohaldatakse heakskiidetud likvideerimisprogramme teatavate taudide suhtes

1.   Ettevõtjad viivad peetavaid veiseid ensootilise leukoosi suhtes heakskiidetud likvideerimisprogrammi kohaldavasse teise liikmesriiki või selle tsooni ainult siis, kui kõnealused loomad vastavad artiklis 10 sätestatud nõuetele ja tingimusel, et kas punkti a või punkti b nõuded on täidetud:

| a) | loomad on pärit ettevõttest, mis on vaba veiste ensootilisest leukoosist
  või |
| --- | --- |

a)

loomad on pärit ettevõttest, mis on vaba veiste ensootilisest leukoosist

või

| b) | kui loomad on pärit ettevõttest, kus esines veiste ensootilist leukoosi, ei ole kõnealuses ettevõttes viimase 24 kuu jooksul enne loomade lähetamist teadaolevalt veiste ensootilise leukoosi esinenud ning






  i) | kui loomad on üle 24 kuu vanused, on neile I lisa 4. osas esitatud diagnostikameetodi abil tehtud veiste ensootilise leukoosi suhtes seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne
  kas






  — | selliste proovidega, mis võeti kahel korral vähemalt nelja kuu järel ettevõtte muudest veistest eraldi hoitud veistest;
  või |
| --- | --- | --- | --- |

b)

kui loomad on pärit ettevõttest, kus esines veiste ensootilist leukoosi, ei ole kõnealuses ettevõttes viimase 24 kuu jooksul enne loomade lähetamist teadaolevalt veiste ensootilise leukoosi esinenud ning

i)

kui loomad on üle 24 kuu vanused, on neile I lisa 4. osas esitatud diagnostikameetodi abil tehtud veiste ensootilise leukoosi suhtes seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne

kas

—

selliste proovidega, mis võeti kahel korral vähemalt nelja kuu järel ettevõtte muudest veistest eraldi hoitud veistest;

või

| — | selliste proovidega, mis võeti viimase 30 päeva jooksul enne nende lähetamist, tingimusel et kõigile ettevõttes peetavatele üle 24 kuu vanustele veistele on I lisa 4. osas esitatud meetodi abil tehtud veiste ensootilise leukoosi seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne ja mis põhines proovidel, mis võeti kahel korral vähemalt nelja kuu järel viimase 12 kuu jooksul enne loomade lähetamist |
| --- | --- |

—

selliste proovidega, mis võeti viimase 30 päeva jooksul enne nende lähetamist, tingimusel et kõigile ettevõttes peetavatele üle 24 kuu vanustele veistele on I lisa 4. osas esitatud meetodi abil tehtud veiste ensootilise leukoosi seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne ja mis põhines proovidel, mis võeti kahel korral vähemalt nelja kuu järel viimase 12 kuu jooksul enne loomade lähetamist

või

| ii) | kui loomad on alla 24 kuu vanused, on nad poeginud emasloomast, kellele on I lisa 4. osas esitatud diagnostikameetodi abil tehtud veiste ensootilise leukoosi suhtes seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne ja mis põhines proovidel, mis võeti kahel korral vähemalt nelja kuu järel viimase 12 kuu jooksul enne loomade lähetamist. |
| --- | --- |

ii)

kui loomad on alla 24 kuu vanused, on nad poeginud emasloomast, kellele on I lisa 4. osas esitatud diagnostikameetodi abil tehtud veiste ensootilise leukoosi suhtes seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne ja mis põhines proovidel, mis võeti kahel korral vähemalt nelja kuu järel viimase 12 kuu jooksul enne loomade lähetamist.

2.   Ettevõtjad viivad peetavaid veiseid veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi suhtes heakskiidetud likvideerimisprogrammi kohaldavasse teise liikmesriiki või selle tsooni ainult siis, kui kõnealused loomad vastavad artiklis 10 sätestatud nõuetele ja tingimusel, et kas punkti a või punkti b nõuded on täidetud:

| a) | kui loomad on pärit ettevõttest, kus ei esinenud veiste infektsioosset rinotrahheiiti / nakkavat pustuloosset vulvovaginiiti,
  kas






  i) | ettevõte asub liikmesriigis või selle tsoonis, mis on veiste infektsioosse rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi suhtes taudivaba staatusega;
  või |
| --- | --- | --- |

a)

kui loomad on pärit ettevõttest, kus ei esinenud veiste infektsioosset rinotrahheiiti / nakkavat pustuloosset vulvovaginiiti,

kas

i)

ettevõte asub liikmesriigis või selle tsoonis, mis on veiste infektsioosse rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi suhtes taudivaba staatusega;

või

| ii) | ettevõte asub liikmesriigis või selle tsoonis, kus kohaldatakse veiste infektsioosse rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi suhtes heakskiidetud likvideerimisprogrammi;
  või |
| --- | --- |

ii)

ettevõte asub liikmesriigis või selle tsoonis, kus kohaldatakse veiste infektsioosse rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi suhtes heakskiidetud likvideerimisprogrammi;

või

| iii) | loomad on olnud karantiinis vähemalt 30 päeva enne lähetamist ning neile on I lisa 5. osas esitatud diagnostikameetodi abil tehtud tervikliku BoHV-1 vastaste antikehade tuvastamiseks, või juhul, kui loomad on vaktsineeritud gE-ta vaktsiiniga, BoHV-1 valgu gE vastaste antikehade tuvastamiseks, viimase 15 päeva jooksul enne nende lähetamist võetud prooviga seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne;
  või |
| --- | --- |

iii)

loomad on olnud karantiinis vähemalt 30 päeva enne lähetamist ning neile on I lisa 5. osas esitatud diagnostikameetodi abil tehtud tervikliku BoHV-1 vastaste antikehade tuvastamiseks, või juhul, kui loomad on vaktsineeritud gE-ta vaktsiiniga, BoHV-1 valgu gE vastaste antikehade tuvastamiseks, viimase 15 päeva jooksul enne nende lähetamist võetud prooviga seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne;

või

| iv) | loomad on ilma muude ettevõtete veistega kokku puutumata suunatud ettevõttesse, kus peetakse veiseid liha tootmiseks, ja kust nad viiakse otse tapamajja; |
| --- | --- |

iv)

loomad on ilma muude ettevõtete veistega kokku puutumata suunatud ettevõttesse, kus peetakse veiseid liha tootmiseks, ja kust nad viiakse otse tapamajja;

või

| b) | kui loomad on pärit ettevõttest, kus esines veiste infektsioosset rinotrahheiiti / nakkavat pustuloosset vulvovaginiiti, on neid vähemalt 30 päeva enne lähetamist hoitud heakskiidetud karantiiniasutuses ning neile on I lisa 5. osas esitatud diagnostikameetodi abil tehtud tervikliku BoHV-1 vastaste antikehade tuvastamiseks karantiini algusest vähemalt 21 päeva jooksul võetud prooviga seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne. |
| --- | --- |

b)

kui loomad on pärit ettevõttest, kus esines veiste infektsioosset rinotrahheiiti / nakkavat pustuloosset vulvovaginiiti, on neid vähemalt 30 päeva enne lähetamist hoitud heakskiidetud karantiiniasutuses ning neile on I lisa 5. osas esitatud diagnostikameetodi abil tehtud tervikliku BoHV-1 vastaste antikehade tuvastamiseks karantiini algusest vähemalt 21 päeva jooksul võetud prooviga seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne.

3.   Ettevõtjad viivad peetavaid veiseid veiste viirusdiarröa suhtes heakskiidetud likvideerimisprogrammi kohaldavasse teise liikmesriiki või selle tsooni ainult siis, kui kõnealused loomad vastavad artiklis 10 sätestatud nõuetele ja tingimusel, et kas punkti a või punkti b nõuded on täidetud:

| a) | loomad on pärit ettevõttest, mis on vaba veiste viirusdiarröast;






  i) | ettevõte asub liikmesriigis või selle tsoonis, mis on veiste viirusdiarröa suhtes taudivaba staatusega;
  või |
| --- | --- | --- |

a)

loomad on pärit ettevõttest, mis on vaba veiste viirusdiarröast;

i)

ettevõte asub liikmesriigis või selle tsoonis, mis on veiste viirusdiarröa suhtes taudivaba staatusega;

või

| ii) | ettevõte asub liikmesriigis või selle tsoonis, kus kohaldatakse veiste viirusdiarröa suhtes heakskiidetud likvideerimisprogrammi;
  või |
| --- | --- |

ii)

ettevõte asub liikmesriigis või selle tsoonis, kus kohaldatakse veiste viirusdiarröa suhtes heakskiidetud likvideerimisprogrammi;

või

| iii) | ettevõtte suhtes on nelja viimase kuu jooksul enne loomade lähetamist kohaldatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 IV lisa VI osa 1. peatüki 2. jao punkti 1 alapunkti c alapunktides ii või iii osutatud uuringukorda, mille kohaselt tehtud uuringu tulemused olid negatiivsed;
  või |
| --- | --- |

iii)

ettevõtte suhtes on nelja viimase kuu jooksul enne loomade lähetamist kohaldatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 IV lisa VI osa 1. peatüki 2. jao punkti 1 alapunkti c alapunktides ii või iii osutatud uuringukorda, mille kohaselt tehtud uuringu tulemused olid negatiivsed;

või

| iv) | veiste viirusdiarröa viiruse esinemise välistamiseks on loomadele enne lähetamist tehtud individuaalne analüüs;
  või |
| --- | --- |

iv)

veiste viirusdiarröa viiruse esinemise välistamiseks on loomadele enne lähetamist tehtud individuaalne analüüs;

või

| v) | loomad suunatakse muude ettevõtete veistest eraldatuna ettevõttesse, kus peetakse veiseid liha tootmiseks, ja kust nad viiakse otse tapamajja; |
| --- | --- |

v)

loomad suunatakse muude ettevõtete veistest eraldatuna ettevõttesse, kus peetakse veiseid liha tootmiseks, ja kust nad viiakse otse tapamajja;

| b) | kui loomad on pärit ettevõttest, kus esines veiste viirusdiarröad, on neile tehtud I lisa 6. osas esitatud diagnostikameetodi abil veiste viirusdiarröa viiruse antigeeni või genoomi uuring, mille tulemus oli negatiivne,
  ning






  i) | loomi on hoitud kas heakskiidetud karantiiniasutuses vähemalt 21 päeva enne nende lähetamist ja tiinete emasloomade puhul neile on I lisa 6. osas esitatud diagnostikameetodi abil vähemalt 21 päeva pärast karantiini algust võetud proovidega tehtud veiste viirusdiarröa antikehade tuvastamiseks seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne;
  või |
| --- | --- | --- |

b)

kui loomad on pärit ettevõttest, kus esines veiste viirusdiarröad, on neile tehtud I lisa 6. osas esitatud diagnostikameetodi abil veiste viirusdiarröa viiruse antigeeni või genoomi uuring, mille tulemus oli negatiivne,

ning

i)

loomi on hoitud kas heakskiidetud karantiiniasutuses vähemalt 21 päeva enne nende lähetamist ja tiinete emasloomade puhul neile on I lisa 6. osas esitatud diagnostikameetodi abil vähemalt 21 päeva pärast karantiini algust võetud proovidega tehtud veiste viirusdiarröa antikehade tuvastamiseks seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne;

või

| ii) | loomadele on I lisa 6. osas esitatud diagnostikameetodi abil kas enne lähetamist või tiinete emasloomade puhul enne seemendust võetud proovidega tehtud veiste viirusdiarröa antikehade tuvastamiseks seroloogiline uuring, mille tulemus oli positiivne. |
| --- | --- |

ii)

loomadele on I lisa 6. osas esitatud diagnostikameetodi abil kas enne lähetamist või tiinete emasloomade puhul enne seemendust võetud proovidega tehtud veiste viirusdiarröa antikehade tuvastamiseks seroloogiline uuring, mille tulemus oli positiivne.

4.   Päritoluliikmesriigi pädev asutus võib erandina artikli 10 lõike 1 punktist i lubada peetavate veiste liikumist, kui need ei vasta vähemalt ühele delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3 esitatud nõuetest, teise liikmesriiki või selle tsooni, kus kohaldatakse lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes heakskiidetud likvideerimisprogrammi, juhul, kui sihtliikmesriik on komisjonile ja teistele liikmesriikidele teatanud, et selline liikumine on lubatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 43 lõikes 2 osutatud tingimustel.

5.   Lõigete 1–4 sätteid ei kohaldata artiklis 14 osutatud tapmiseks ette nähtud peetavate veiste suhtes.

Artikkel 13

Erandid, mida tehakse peetavate veiste liikumise suhtes teistesse liikmesriikidesse või nende tsoonidesse, millel ei ole taudivaba staatust ja kus lammaste katarraalse palaviku viiruse suhtes ei kohaldata heakskiidetud likvideerimisprogrammi

Päritoluliikmesriigi pädev asutus võib erandina artikli 10 lõike 1 punktist i lubada peetavate veiste, kes ei vasta vähemalt ühele delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3 esitatud nõuetest, liikumist teise liikmesriiki või selle tsooni, millel ei ole taudivaba staatust ja kus lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes ei kohaldata heakskiidetud likvideerimisprogrammi, juhul, kui sihtliikmesriik on komisjonile ja teistele liikmesriikidele teatanud, et kõnealune liikumine lubatud. Kui sihtliikmesriik kehtestab sellise liikumise suhtes tingimused, siis peavad kõnealused tingimused olema ükskõik millised delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 5–8 osutatud tingimustest.

Artikkel 14

Tapmiseks ettenähtud peetavate veiste teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevatest nõuetest tehtav erand

Erandina artiklites 10, 11 ja 12 sätestatud nõuetest võivad ettevõtjad tapmiseks ette nähtud veiseid viia teise liikmesriiki, kui täidetud on järgmised nõuded:

| a) | loomad
  kas






  i) | on pärit ettevõttest, kus veised on vaktsineerimisega või ilma selleta vabad Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i põhjustatud nakkusest;
  või |
| --- | --- | --- |

a)

loomad

kas

i)

on pärit ettevõttest, kus veised on vaktsineerimisega või ilma selleta vabad Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i põhjustatud nakkusest;

Brucella abortus

B. melitensis

B. suis

või

| ii) | on kastreeritud;
  või |
| --- | --- |

ii)

on kastreeritud;

või

| iii) | on üle 12 kuu vanused kastreerimata veised ja neile on tehtud I lisa 1. osas esitatud diagnostikameetodi abil Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i põhjustatud nakkuse suhtes uuring, mille tulemused olid negatiivsed ja mis tehti prooviga, mis võeti viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist, ning poeginud emaste puhul vähemalt 30 päeva pärast poegimist; |
| --- | --- |

iii)

on üle 12 kuu vanused kastreerimata veised ja neile on tehtud I lisa 1. osas esitatud diagnostikameetodi abil Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i põhjustatud nakkuse suhtes uuring, mille tulemused olid negatiivsed ja mis tehti prooviga, mis võeti viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist, ning poeginud emaste puhul vähemalt 30 päeva pärast poegimist;

Brucella abortus

B. melitensis

B. suis

| b) | loomad kas






  i) | on pärit ettevõttest, mis on vaba Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkusest;
  või |
| --- | --- | --- |

b)

loomad kas

i)

on pärit ettevõttest, mis on vaba Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkusest;

Mycobacterium tuberculosis

M. bovis, M. caprae

M. tuberculosis

või

| ii) | on viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist läbinud I lisa 2. osas esitatud diagnostikameetodi abil Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse suhtes tehtud uuringu, mille tulemused olid negatiivsed; |
| --- | --- |

ii)

on viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist läbinud I lisa 2. osas esitatud diagnostikameetodi abil Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse suhtes tehtud uuringu, mille tulemused olid negatiivsed;

Mycobacterium tuberculosis

M. bovis, M. caprae

M. tuberculosis

| c) | loomad on pärit ettevõttest, kus peetavatel maismaaloomadel ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud marutaudiviirusega nakatumist; |
| --- | --- |

c)

loomad on pärit ettevõttest, kus peetavatel maismaaloomadel ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud marutaudiviirusega nakatumist;

| d) | loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 15 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud kabiloomade põrnatõbe; |
| --- | --- |

d)

loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 15 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud kabiloomade põrnatõbe;

| e) | loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkust. |
| --- | --- |

e)

loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkust.

2. jagu

Lambad ja kitsed

Artikkel 15

Peetavate lammaste ja kitsede teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevad nõuded

1.   Ettevõtjad viivad peetavaid lambaid ja kitsi teise liikmesriiki ainult siis, kui täidetud on järgmised nõuded:

| a) | loomad on ettevõttes pidevalt viibinud vähemalt 30 päeva enne lähetamist või sünnist saadik, kui nad on alla 30 päeva vanused, ning sel ajavahemikul ei ole nad olnud kontaktis peetavate lammaste ega kitsedega, kellel on halvem tervisestaatus või kelle suhtes kohaldatakse loomatervisega seotud põhjustel liikumispiiranguid, või peetavate loomadega, kes on pärit ettevõttest, mis ei vasta punktis b sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

a)

loomad on ettevõttes pidevalt viibinud vähemalt 30 päeva enne lähetamist või sünnist saadik, kui nad on alla 30 päeva vanused, ning sel ajavahemikul ei ole nad olnud kontaktis peetavate lammaste ega kitsedega, kellel on halvem tervisestaatus või kelle suhtes kohaldatakse loomatervisega seotud põhjustel liikumispiiranguid, või peetavate loomadega, kes on pärit ettevõttest, mis ei vasta punktis b sätestatud nõuetele;

| b) | igat looma, kes siseneb liitu kolmandast riigist või territooriumilt viimase 30 päeva jooksul enne punktis a osutatud loomade lähetamist, ning tuuakse kõnealuste loomade päritoluettevõttesse, peetakse eraldi, et hoida ära nende otsene ja kaudne kokkupuude kõigi teiste loomadega selles ettevõttes; |
| --- | --- |

b)

igat looma, kes siseneb liitu kolmandast riigist või territooriumilt viimase 30 päeva jooksul enne punktis a osutatud loomade lähetamist, ning tuuakse kõnealuste loomade päritoluettevõttesse, peetakse eraldi, et hoida ära nende otsene ja kaudne kokkupuude kõigi teiste loomadega selles ettevõttes;

| c) | välja arvatud juhul, kui loomad on viidud vastavalt artiklile 16, on nad on pärit ettevõttest, kus lambad ja kitsed on vabad Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i põhjustatud nakkusest ilma vaktsineerimiseta, ning
  kas






  i) | ettevõte asub sellises liikmesriigis või selle tsoonis, kus lammaste ja kitsede populatsioon on Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkuse suhtes taudivaba staatusega;
  või |
| --- | --- | --- |

c)

välja arvatud juhul, kui loomad on viidud vastavalt artiklile 16, on nad on pärit ettevõttest, kus lambad ja kitsed on vabad Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i põhjustatud nakkusest ilma vaktsineerimiseta, ning

kas

i)

ettevõte asub sellises liikmesriigis või selle tsoonis, kus lammaste ja kitsede populatsioon on Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkuse suhtes taudivaba staatusega;

või

| ii) | loomadele tehti I lisa 1. osas esitatud diagnostikameetodi abil Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i põhjustatud nakkuse suhtes uuring, mille tulemused olid negatiivsed ja mis tehti prooviga, mis võeti viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist ja poeginud emaste puhul vähemalt 30 päeva pärast poegimist;
  või |
| --- | --- |

ii)

loomadele tehti I lisa 1. osas esitatud diagnostikameetodi abil Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i põhjustatud nakkuse suhtes uuring, mille tulemused olid negatiivsed ja mis tehti prooviga, mis võeti viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist ja poeginud emaste puhul vähemalt 30 päeva pärast poegimist;

või

| iii) | loomad on alla kuue kuu vanused;
  või |
| --- | --- |

iii)

loomad on alla kuue kuu vanused;

või

| iv) | loomad on kastreeritud; |
| --- | --- |

iv)

loomad on kastreeritud;

| d) | loomad on pärit ettevõttest, kus peetavatel maismaaloomadel ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud marutaudiviirusega nakatumist; |
| --- | --- |

d)

loomad on pärit ettevõttest, kus peetavatel maismaaloomadel ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud marutaudiviirusega nakatumist;

| e) | loomad on pärit ettevõttest, mis asub vähemalt 150 km raadiuses ettevõttest, kus viimase kahe aasta jooksul enne lähetamist ei ole teadaolevalt esinenud episootilise hemorraagia viirusega nakatumist kõnealuse taudi tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvatel peetavatel loomadel; |
| --- | --- |

e)

loomad on pärit ettevõttest, mis asub vähemalt 150 km raadiuses ettevõttest, kus viimase kahe aasta jooksul enne lähetamist ei ole teadaolevalt esinenud episootilise hemorraagia viirusega nakatumist kõnealuse taudi tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvatel peetavatel loomadel;

| f) | loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 15 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud kabiloomade põrnatõbe; |
| --- | --- |

f)

loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 15 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud kabiloomade põrnatõbe;

| g) | loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud surrat (Trypanosoma evansi), ning juhul, kui nad on pärit ettevõttest, kus on viimase kahe aasta jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud surrat (Trypanosoma evansi) ning tabandunud ettevõttes jäid pärast viimast taudipuhangut kehtima liikumispiirangud kuni






  i) | nakatunud loomade eemaldamiseni ettevõttest;
  ning |
| --- | --- | --- |

g)

loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud surrat (Trypanosoma evansi), ning juhul, kui nad on pärit ettevõttest, kus on viimase kahe aasta jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud surrat (Trypanosoma evansi) ning tabandunud ettevõttes jäid pärast viimast taudipuhangut kehtima liikumispiirangud kuni

i)

nakatunud loomade eemaldamiseni ettevõttest;

ning

| ii) | ettevõtte ülejäänud loomadele tehti I lisa 3. osas esitatud diagnostikameetodi abil surra (Trypanosoma evansi) uuring, mille tulemused olid negatiivsed ja mis põhines proovidel, mis võeti vähemalt kuus kuud pärast nakatunud loomade eemaldamist ettevõttest; |
| --- | --- |

ii)

ettevõtte ülejäänud loomadele tehti I lisa 3. osas esitatud diagnostikameetodi abil surra (Trypanosoma evansi) uuring, mille tulemused olid negatiivsed ja mis põhines proovidel, mis võeti vähemalt kuus kuud pärast nakatunud loomade eemaldamist ettevõttest;

| h) | välja arvatud juhul, kui loomad on viidud vastavalt artiklile 17, vastavad nad vähemalt ühele lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkust käsitlevale nõudele, mis on esitatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3; |
| --- | --- |

h)

välja arvatud juhul, kui loomad on viidud vastavalt artiklile 17, vastavad nad vähemalt ühele lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkust käsitlevale nõudele, mis on esitatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3;

| i) | artiklites 32 ja 33 sätestatud tingimused on vajaduse korral täidetud. |
| --- | --- |

i)

artiklites 32 ja 33 sätestatud tingimused on vajaduse korral täidetud.

2.   Ettevõtjad viivad peetavaid lambaid teise liikmesriiki ainult siis, kui nad vastavad lõikes 1 sätestatud nõuetele, ja nad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 42 päeva jooksul enne loomade lähetamist teadaolevalt esinenud Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkust.

3.   Ettevõtjad viivad peetavaid kitsi teise liikmesriiki ainult siis, kui nad vastavad lõikes 1 sätestatud nõuetele, ja on pärit ettevõttest, kus tehti Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse seiret selliste kitsede suhtes, keda on ettevõttes peetud vastavalt II lisa 1. osa punktidele 1 ja 2 vähemalt viimase 12 kuu jooksul enne lähetamist, ning sel ajavahemikul

| i) | lõike 1 punktis a osutatud ettevõttesse on toodud üksnes kitsed, kes on pärit käesolevas lõikes sätestatud meetmeid kohaldavatest ettevõtetest; |
| --- | --- |

i)

lõike 1 punktis a osutatud ettevõttesse on toodud üksnes kitsed, kes on pärit käesolevas lõikes sätestatud meetmeid kohaldavatest ettevõtetest;

| ii) | ettevõttes peetavate kitsede teadaoleva nakatumise korral Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkusega on võetud meetmed vastavalt II lisa 1. osa punktile 3). |
| --- | --- |

ii)

ettevõttes peetavate kitsede teadaoleva nakatumise korral Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkusega on võetud meetmed vastavalt II lisa 1. osa punktile 3).

4.   Ettevõtjad viivad kastreerimata isasloomi teise liikmesriiki ainult siis, kui nad vastavad lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetele ning täidetud on järgmised nõuded:

| a) | loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 12 kuu jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud jäärade epididümiiti (Brucella ovis); |
| --- | --- |

a)

loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 12 kuu jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud jäärade epididümiiti (Brucella ovis);

| b) | loomadele tehti viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist jäärade epididümiidi (Brucella ovis) suhtes seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne. |
| --- | --- |

b)

loomadele tehti viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist jäärade epididümiidi (Brucella ovis) suhtes seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne.

5.   Lõigete 1–4 sätteid ei kohaldata artiklis 18 osutatud tapmiseks ette nähtud peetavate lammaste ja kitsede suhtes.

Artikkel 16

Erand, mis tehakse peetavate lammaste ja kitsede liikumise suhtes teistesse liikmesriikidesse või nende tsoonidesse, millel ei ole Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i põhjustatud nakkuse suhtes taudivaba staatust

Erandina artikli 15 lõike 1 punktis c sätestatud nõuetest võivad ettevõtjad viia peetavaid lambaid ja kitsi teise liikmesriiki või selle tsooni, millel ei ole Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i põhjustatud nakkuse suhtes taudivaba staatust seoses lammaste ja kitsedega, kui nad on pärit ettevõttest, mis lammaste ja kitsede vaktsineerimisega on vaba Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i põhjustatud nakkusest.

Brucella abortus

B. melitensis

B. suis

Brucella abortus

B. melitensis

B. suis

Artikkel 17

Erandid, mida tehakse peetavate lammaste ja kitsede liikumise suhtes teistesse liikmesriikidesse või nende tsoonidesse seoses lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkusega

Päritoluliikmesriigi pädev asutus võib erandina artikli 15 lõike 1 punktist h lubada peetavate lammaste ja kitsede, kes ei vasta vähemalt ühele delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3 esitatud nõuetest, liikumist teise liikmesriiki või selle tsooni,

| a) | millel on lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes taudivaba staatus või kus kõnealuse taudi suhtes kohaldatakse heakskiidetud likvideerimisprogrammi, kui sihtliikmesriik on komisjonile ja teistele liikmesriikidele teatanud, et selline liikumine on lubatud tingimustel, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 43 lõikes 2; |
| --- | --- |

a)

millel on lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes taudivaba staatus või kus kõnealuse taudi suhtes kohaldatakse heakskiidetud likvideerimisprogrammi, kui sihtliikmesriik on komisjonile ja teistele liikmesriikidele teatanud, et selline liikumine on lubatud tingimustel, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 43 lõikes 2;

| b) | millel ei ole lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes taudivaba staatust ja kus kõnealuse taudi suhtes ei kohaldata heakskiidetud likvideerimisprogrammi, kui sihtliikmesriik on teavitanud komisjoni ja teisi liikmesriike, et selline liikumine lubatud. Kui sihtliikmesriik kehtestab sellise liikumise suhtes tingimused, siis peavad kõnealused tingimused olema ükskõik millised delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 5–8 osutatud tingimustest. |
| --- | --- |

b)

millel ei ole lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes taudivaba staatust ja kus kõnealuse taudi suhtes ei kohaldata heakskiidetud likvideerimisprogrammi, kui sihtliikmesriik on teavitanud komisjoni ja teisi liikmesriike, et selline liikumine lubatud. Kui sihtliikmesriik kehtestab sellise liikumise suhtes tingimused, siis peavad kõnealused tingimused olema ükskõik millised delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 5–8 osutatud tingimustest.

Artikkel 18

Tapmiseks ettenähtud peetavate lammaste ja kitsede teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevatest nõuetest tehtav erand

Erandina artiklis 15 sätestatud nõuetest võivad ettevõtjad tapmiseks ette nähtud peetavaid lambaid ja kitsi viia teise liikmesriiki, kui täidetud on järgmised nõuded:

| a) | loomad on kas üksikult identifitseeritud vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artiklile 45 või teise võimalusena on nad ettevõttes pidevalt viibinud vähemalt 21 päeva enne lähetamist või alates sünnist saadik, kui nad on alla 21päevased; |
| --- | --- |

a)

loomad on kas üksikult identifitseeritud vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artiklile 45 või teise võimalusena on nad ettevõttes pidevalt viibinud vähemalt 21 päeva enne lähetamist või alates sünnist saadik, kui nad on alla 21päevased;

| b) | loomad
  kas






  i) | on pärit ettevõttest, kus lambad ja kitsed on vaktsineerimisega või ilma selleta vabad Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest;
  või |
| --- | --- | --- |

b)

loomad

kas

i)

on pärit ettevõttest, kus lambad ja kitsed on vaktsineerimisega või ilma selleta vabad Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest;

Brucella abortus

B. melitensis

B. suis

või

| ii) | loomad on üle kuue kuu vanused ja neile on tehtud I lisa 1. osas esitatud diagnostikameetodi abil Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse suhtes uuring, mille tulemused olid negatiivsed ja mis tehti prooviga, mis võeti viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist ja poeginud emaste puhul vähemalt 30 päeva pärast poegimist;
  või |
| --- | --- |

ii)

loomad on üle kuue kuu vanused ja neile on tehtud I lisa 1. osas esitatud diagnostikameetodi abil Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse suhtes uuring, mille tulemused olid negatiivsed ja mis tehti prooviga, mis võeti viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist ja poeginud emaste puhul vähemalt 30 päeva pärast poegimist;

Brucella abortus

B. melitensis

B. suis

või

| iii) | on kastreeritud; |
| --- | --- |

iii)

on kastreeritud;

| c) | loomad on pärit ettevõttest, kus peetavatel maismaaloomadel ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud marutaudiviirusega nakatumist; |
| --- | --- |

c)

loomad on pärit ettevõttest, kus peetavatel maismaaloomadel ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud marutaudiviirusega nakatumist;

| d) | loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 15 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud kabiloomade põrnatõbe; |
| --- | --- |

d)

loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 15 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud kabiloomade põrnatõbe;

| e) | loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkust. |
| --- | --- |

e)

loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkust.

3. jagu

Sead

Artikkel 19

Peetavate sigade teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevad nõuded

1.   Ettevõtjad viivad peetavaid sigu teise liikmesriiki ainult siis, kui täidetud on järgmised nõuded:

| a) | loomad on ettevõttes pidevalt viibinud vähemalt 30 päeva enne lähetamist või sünnist saadik, kui nad on alla 30 päeva vanused, ning sel ajavahemikul ei ole nad olnud kontaktis peetavate sigadega, kellel on halvem tervisestaatus või kelle suhtes kohaldatakse loomatervisega seotud põhjustel liikumispiiranguid, või peetavate loomadega, kes on pärit ettevõttest, mis ei vasta punktis b sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

a)

loomad on ettevõttes pidevalt viibinud vähemalt 30 päeva enne lähetamist või sünnist saadik, kui nad on alla 30 päeva vanused, ning sel ajavahemikul ei ole nad olnud kontaktis peetavate sigadega, kellel on halvem tervisestaatus või kelle suhtes kohaldatakse loomatervisega seotud põhjustel liikumispiiranguid, või peetavate loomadega, kes on pärit ettevõttest, mis ei vasta punktis b sätestatud nõuetele;

| b) | igat looma, kes siseneb liitu kolmandast riigist või territooriumilt viimase 30 päeva jooksul enne punktis a osutatud loomade lähetamist, ning tuuakse kõnealuste loomade päritoluettevõttesse, peetakse eraldi, et hoida ära nende otsene ja kaudne kokkupuude kõigi teiste loomadega selles ettevõttes; |
| --- | --- |

b)

igat looma, kes siseneb liitu kolmandast riigist või territooriumilt viimase 30 päeva jooksul enne punktis a osutatud loomade lähetamist, ning tuuakse kõnealuste loomade päritoluettevõttesse, peetakse eraldi, et hoida ära nende otsene ja kaudne kokkupuude kõigi teiste loomadega selles ettevõttes;

| c) | loomad on pärit ettevõttest, kus peetavatel maismaaloomadel ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud marutaudiviirusega nakatumist; |
| --- | --- |

c)

loomad on pärit ettevõttest, kus peetavatel maismaaloomadel ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud marutaudiviirusega nakatumist;

| d) | loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud Aujeszky haiguse viiruse nakkust; |
| --- | --- |

d)

loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud Aujeszky haiguse viiruse nakkust;

| e) | loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 15 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud kabiloomadel põrnatõbe; |
| --- | --- |

e)

loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 15 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud kabiloomadel põrnatõbe;

| f) | loomad on pärit ettevõttest, kus sigadel ei ole viimase 42 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkust, ning kus vähemalt viimased 12 kuud enne lähetamist
  kas






  i) | vajaduse korral on kohaldatud bioturva- ja riskimaandamismeetmeid (sh pidamistingimused ja söötmissüsteemid), et ennetada Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt metsloomadelt kõnealuse taudi ülekandumist ettevõttes peetavatele sigadele, ning toodud on üksnes sigu, kes on pärit ettevõtetest, kus kohaldatakse samaväärseid bioturva- ja riskimaandamismeetmeid;
  või |
| --- | --- | --- |

f)

loomad on pärit ettevõttest, kus sigadel ei ole viimase 42 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkust, ning kus vähemalt viimased 12 kuud enne lähetamist

kas

i)

vajaduse korral on kohaldatud bioturva- ja riskimaandamismeetmeid (sh pidamistingimused ja söötmissüsteemid), et ennetada Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt metsloomadelt kõnealuse taudi ülekandumist ettevõttes peetavatele sigadele, ning toodud on üksnes sigu, kes on pärit ettevõtetest, kus kohaldatakse samaväärseid bioturva- ja riskimaandamismeetmeid;

või

| ii) | Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse seiret tehti sigadel, keda on peetud ettevõttes vastavalt III lisa punktidele 1 ja 2 vähemalt viimase 12 kuu jooksul enne lähetamist, ning selle ajavahemiku jooksul






  — | on sigu toodud ainult alapunktiga i või käesoleva punktiga ettenähtud meetmeid kohaldavatest ettevõtetest punktis a osutatud ettevõttesse; |
| --- | --- | --- |

ii)

Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse seiret tehti sigadel, keda on peetud ettevõttes vastavalt III lisa punktidele 1 ja 2 vähemalt viimase 12 kuu jooksul enne lähetamist, ning selle ajavahemiku jooksul

—

on sigu toodud ainult alapunktiga i või käesoleva punktiga ettenähtud meetmeid kohaldavatest ettevõtetest punktis a osutatud ettevõttesse;

| — | ettevõttes peetavate sigade teadaoleva nakatumises korral Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusega on meetmed võetud vastavad III lisa punktile 3. |
| --- | --- |

—

ettevõttes peetavate sigade teadaoleva nakatumises korral Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusega on meetmed võetud vastavad III lisa punktile 3.

2.   Lõike 1 sätteid ei kohaldata artiklis 21 osutatud tapmiseks ette nähtud peetavate sigade suhtes.

Artikkel 20

Lisanõuded peetavate sigade viimise suhtes teistesse liikmesriikidesse või nende tsoonidesse, millel on Aujeszky haiguse viiruse suhtes taudivaba staatus või kus kõnealuse taudi suhtes kohaldatakse heakskiidetud likvideerimisprogrammi

1.   Ettevõtjad viivad peetavaid sigu Aujeszky haiguse viiruse suhtes taudivaba staatusega teise liikmesriiki või selle tsooni juhul, kui kõnealused loomad vastavad artiklis 19 sätestatud nõuetele, ei ole Aujeszky haiguse viirusega nakatumise vastu vaktsineeritud ja tingimusel, et kas punkti a või punkti b nõuded on täidetud:

| a) | kui loomad on pärit ettevõttest, mis on vaba Aujeszky haiguse viiruse nakkusest,
  kas






  i) | ettevõte asub liikmesriigis või selle tsoonis, mis on Aujeszky haiguse viiruse suhtes taudivaba staatusega;
  või |
| --- | --- | --- |

a)

kui loomad on pärit ettevõttest, mis on vaba Aujeszky haiguse viiruse nakkusest,

kas

i)

ettevõte asub liikmesriigis või selle tsoonis, mis on Aujeszky haiguse viiruse suhtes taudivaba staatusega;

või

| ii) | loomadele on I lisa 7. osas esitatud diagnostikameetodi abil tehtud tervikliku Aujeszky haiguse viiruse antikehade tuvastamiseks viimase 15 päeva jooksul enne nende lähetamist võetud prooviga seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne. Alla nelja kuu vanuste sigade puhul, kes on sündinud emasloomadest, keda on vaktsineeritud gE-ta vaktsiiniga, võib Aujeszky haiguse viiruse valgu gE vastaste antikehade tuvastamiseks kasutada I lisa 7. osas esitatud diagnostikameetodit. Uuritavate sigade arv peab olema vähemalt selline, et saadetise 10 %-lise seroloogilise levimusega nakkuse tuvastamise usaldusnivoo on 95 %; |
| --- | --- |

ii)

loomadele on I lisa 7. osas esitatud diagnostikameetodi abil tehtud tervikliku Aujeszky haiguse viiruse antikehade tuvastamiseks viimase 15 päeva jooksul enne nende lähetamist võetud prooviga seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne. Alla nelja kuu vanuste sigade puhul, kes on sündinud emasloomadest, keda on vaktsineeritud gE-ta vaktsiiniga, võib Aujeszky haiguse viiruse valgu gE vastaste antikehade tuvastamiseks kasutada I lisa 7. osas esitatud diagnostikameetodit. Uuritavate sigade arv peab olema vähemalt selline, et saadetise 10 %-lise seroloogilise levimusega nakkuse tuvastamise usaldusnivoo on 95 %;

| b) | kui loomad on pärit ettevõttest, mis ei ole vaba Aujeszky haiguse viirusega nakatumisest, täidetud on järgmised nõuded:






  i) | loomi on hoitud heakskiidetud karantiiniasutuses vähemalt 30 päeva;
  ning |
| --- | --- | --- |

b)

kui loomad on pärit ettevõttest, mis ei ole vaba Aujeszky haiguse viirusega nakatumisest, täidetud on järgmised nõuded:

i)

loomi on hoitud heakskiidetud karantiiniasutuses vähemalt 30 päeva;

ning

| ii) | loomadele on I lisa 7. osas esitatud diagnostikameetodi abil tehtud tervikliku Aujeszky haiguse viiruse antikehade avastamiseks seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne ja mis põhines proovidel, mis võeti kahel korral vähemalt 30 päeva järel ja viimane proov võeti viimase 15 päeva jooksul enne loomade lähetamist. |
| --- | --- |

ii)

loomadele on I lisa 7. osas esitatud diagnostikameetodi abil tehtud tervikliku Aujeszky haiguse viiruse antikehade avastamiseks seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne ja mis põhines proovidel, mis võeti kahel korral vähemalt 30 päeva järel ja viimane proov võeti viimase 15 päeva jooksul enne loomade lähetamist.

2.   Ettevõtjad viivad peetavaid sigu Aujeszky haiguse suhtes heakskiidetud likvideerimisprogrammi kohaldavasse teise liikmesriiki või selle tsooni ainult siis, kui kõnealused loomad vastavad artiklis 19 sätestatud nõuetele ja tingimusel, et kas punkti a või punkti b nõuded on täidetud:

| a) | kui loomad on pärit ettevõttest, mis on vaba Aujeszky haiguse viiruse nakkusest,
  kas






  i) | ettevõte asub liikmesriigis või selle tsoonis, mis on Aujeszky haiguse viiruse nakkuse suhtes taudivaba staatusega;
  või |
| --- | --- | --- |

a)

kui loomad on pärit ettevõttest, mis on vaba Aujeszky haiguse viiruse nakkusest,

kas

i)

ettevõte asub liikmesriigis või selle tsoonis, mis on Aujeszky haiguse viiruse nakkuse suhtes taudivaba staatusega;

või

| ii) | ettevõte asub liikmesriigis või selle tsoonis, kus Aujeszky haiguse viiruse nakkuse suhtes kohaldatakse heakskiidetud likvideerimisprogrammi;
  või |
| --- | --- |

ii)

ettevõte asub liikmesriigis või selle tsoonis, kus Aujeszky haiguse viiruse nakkuse suhtes kohaldatakse heakskiidetud likvideerimisprogrammi;

või

| iii) | loomadele on I lisa 7. osas esitatud diagnostikameetodi abil asjakohasel juhul tehtud tervikliku Aujeszky haiguse viiruse või Aujeszky haiguse viiruse vastaste gE-antikehade tuvastamiseks viimase 15 päeva jooksul enne nende lähetamist võetud prooviga seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne. Uuritavate sigade arv peab olema vähemalt selline, et saadetise 10 %-lise seroloogilise levimusega nakkuse tuvastamise usaldusnivoo on 95 %; |
| --- | --- |

iii)

loomadele on I lisa 7. osas esitatud diagnostikameetodi abil asjakohasel juhul tehtud tervikliku Aujeszky haiguse viiruse või Aujeszky haiguse viiruse vastaste gE-antikehade tuvastamiseks viimase 15 päeva jooksul enne nende lähetamist võetud prooviga seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne. Uuritavate sigade arv peab olema vähemalt selline, et saadetise 10 %-lise seroloogilise levimusega nakkuse tuvastamise usaldusnivoo on 95 %;

| b) | kui loomad on pärit ettevõttest, mis ei ole vaba Aujeszky haiguse viirusega nakkusest, täidetud on järgmised nõuded:






  i) | loomi on hoitud heakskiidetud karantiiniasutuses vähemalt 30 päeva;
  ning |
| --- | --- | --- |

b)

kui loomad on pärit ettevõttest, mis ei ole vaba Aujeszky haiguse viirusega nakkusest, täidetud on järgmised nõuded:

i)

loomi on hoitud heakskiidetud karantiiniasutuses vähemalt 30 päeva;

ning

| ii) | loomadele on I lisa 7. osas esitatud diagnostikameetodi abil asjakohasel juhul tehtud tervikliku Aujeszky haiguse viiruse või Aujeszky haiguse viiruse vastaste gE-antikehade tuvastamiseks seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne ja mis põhines proovidel, mis võeti kahel korral vähemalt 30 päeva järel ja viimane proov võeti viimase 15 päeva jooksul enne loomade lähetamist. |
| --- | --- |

ii)

loomadele on I lisa 7. osas esitatud diagnostikameetodi abil asjakohasel juhul tehtud tervikliku Aujeszky haiguse viiruse või Aujeszky haiguse viiruse vastaste gE-antikehade tuvastamiseks seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne ja mis põhines proovidel, mis võeti kahel korral vähemalt 30 päeva järel ja viimane proov võeti viimase 15 päeva jooksul enne loomade lähetamist.

3.   Lõigete 1–2 sätteid ei kohaldata artiklis 21 osutatud tapmiseks ette nähtud peetavate sigade suhtes.

Artikkel 21

Tapmiseks ettenähtud peetavate sigade teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevatest nõuetest tehtav erand

1.   Erandina artiklis 19 sätestatud nõuetest võivad ettevõtjad tapmiseks ette nähtud peetavaid sigu viia teise liikmesriiki, kui loomad on pärit ettevõttest

| a) | kus peetavatel maismaaloomadel ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud marutaudiviirusega nakatumist; |
| --- | --- |

a)

kus peetavatel maismaaloomadel ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud marutaudiviirusega nakatumist;

| b) | kus ei ole viimase 15 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud kabiloomade põrnatõbe. |
| --- | --- |

b)

kus ei ole viimase 15 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud kabiloomade põrnatõbe.

2.   Ettevõtjad võivad erandina artiklis 20 sätestatud nõuetest viia tapmiseks ette nähtud sigu teise liikmesriiki või selle tsooni, mis on vaba Aujeszky haiguse viiruse nakkusest või kus Aujeszky haiguse viiruse suhtes kohaldatakse heakskiidetud likvideerimisprogrammi, kui loomad vastavad lõikes 1 sätestatud nõuetele ja täidetud on järgmised nõuded:

| a) | loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud Aujeszky haiguse viiruse nakkust; |
| --- | --- |

a)

loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud Aujeszky haiguse viiruse nakkust;

| b) | loomad viiakse otse sihtliikmesriigi tapamajja ilma kogumiseta kõnealuses liikmesriigis või selle tsoonis või igas läbitavas liikmesriigis või selle tsoonis, mis on vaba Aujeszky haiguse viiruse nakkusest. |
| --- | --- |

b)

loomad viiakse otse sihtliikmesriigi tapamajja ilma kogumiseta kõnealuses liikmesriigis või selle tsoonis või igas läbitavas liikmesriigis või selle tsoonis, mis on vaba Aujeszky haiguse viiruse nakkusest.

4. jagu

Hobuslased

Artikkel 22

Hobuslaste teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevad nõuded

1.   Ettevõtjad viivad hobuslasi teise liikmesriiki ainult siis, kui täidetud on järgmised nõuded:

| a) | loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud surrat (Trypanosoma evansi), ning juhul, kui nad on pärit ettevõttest, kus on viimase kahe aasta jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud surrat (Trypanosoma evansi) ning tabandunud ettevõttes jäi pärast viimast taudipuhangut kehtima liikumispiirang kuni






  i) | nakatunud loomade eemaldamiseni ettevõttest;
  ning |
| --- | --- | --- |

a)

loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud surrat (Trypanosoma evansi), ning juhul, kui nad on pärit ettevõttest, kus on viimase kahe aasta jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud surrat (Trypanosoma evansi) ning tabandunud ettevõttes jäi pärast viimast taudipuhangut kehtima liikumispiirang kuni

i)

nakatunud loomade eemaldamiseni ettevõttest;

ning

| ii) | ettevõtte ülejäänud loomadele tehti I lisa 3. osas esitatud diagnostikameetodi abil surra (Trypanosoma evansi) uuring, mille tulemus oli negatiivne ja mis põhines proovidel, mis võeti vähemalt kuus kuud pärast viimase nakatunud looma eemaldamist ettevõttest; |
| --- | --- |

ii)

ettevõtte ülejäänud loomadele tehti I lisa 3. osas esitatud diagnostikameetodi abil surra (Trypanosoma evansi) uuring, mille tulemus oli negatiivne ja mis põhines proovidel, mis võeti vähemalt kuus kuud pärast viimase nakatunud looma eemaldamist ettevõttest;

| b) | loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase kuue kuu jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud kargtaudi, ning juhul, kui nad on pärit ettevõttest, kus on viimase kahe aasta jooksul enne lähetamist on teadaolevalt esinenud kargtaudi ning tabandunud ettevõttes jäi pärast viimast taudipuhangut kehtima liikumispiirang kuni






  i) | nakatunud loomade surmamise ja hävitamiseni või tapmiseni või nakatunud isased hobuslased kastreeriti,
  ning |
| --- | --- | --- |

b)

loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase kuue kuu jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud kargtaudi, ning juhul, kui nad on pärit ettevõttest, kus on viimase kahe aasta jooksul enne lähetamist on teadaolevalt esinenud kargtaudi ning tabandunud ettevõttes jäi pärast viimast taudipuhangut kehtima liikumispiirang kuni

i)

nakatunud loomade surmamise ja hävitamiseni või tapmiseni või nakatunud isased hobuslased kastreeriti,

ning

| ii) | ettevõtte ülejäänud hobuslastele, v.a punktis i osutatud kastreeritud isastele hobuslastele on tehtud I lisa 8 osas esitatud diagnostikameetodi abil kargtaudi uuring, mille tulemus oli negatiivne ja mis põhines proovidel, mis võeti vähemalt kuus kuud pärast punktis i kirjeldatud meetmete lõpuleviimist; |
| --- | --- |

ii)

ettevõtte ülejäänud hobuslastele, v.a punktis i osutatud kastreeritud isastele hobuslastele on tehtud I lisa 8 osas esitatud diagnostikameetodi abil kargtaudi uuring, mille tulemus oli negatiivne ja mis põhines proovidel, mis võeti vähemalt kuus kuud pärast punktis i kirjeldatud meetmete lõpuleviimist;

| c) | loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 90 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud hobuste infektsioosset aneemiat, ning juhul, kui nad on pärit ettevõttest, kus on viimase 12 kuu jooksul enne lähetamist on teadaolevalt esinenud hobuste infektsioosset aneemiat ning tabandunud ettevõttes jäi pärast viimast taudipuhangut kehtima liikumispiirang kuni






  i) | nakatunud loomad on hukatud ja hävitatud või tapetud ning ettevõte on puhastatud ja desinfitseeritud;
  ning |
| --- | --- | --- |

c)

loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 90 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud hobuste infektsioosset aneemiat, ning juhul, kui nad on pärit ettevõttest, kus on viimase 12 kuu jooksul enne lähetamist on teadaolevalt esinenud hobuste infektsioosset aneemiat ning tabandunud ettevõttes jäi pärast viimast taudipuhangut kehtima liikumispiirang kuni

i)

nakatunud loomad on hukatud ja hävitatud või tapetud ning ettevõte on puhastatud ja desinfitseeritud;

ning

| ii) | ettevõtte ülejäänud loomadele on tehtud I lisa 9. osas esitatud diagnostikameetodi abil hobuste infektsioosset aneemia uuring, mille tulemus oli negatiivne ja mis põhines proovidel, mis võeti vähemalt kahel korral vähemalt kolme kuu järel pärast punktis i kirjeldatud meetmete lõpuleviimist; |
| --- | --- |

ii)

ettevõtte ülejäänud loomadele on tehtud I lisa 9. osas esitatud diagnostikameetodi abil hobuste infektsioosset aneemia uuring, mille tulemus oli negatiivne ja mis põhines proovidel, mis võeti vähemalt kahel korral vähemalt kolme kuu järel pärast punktis i kirjeldatud meetmete lõpuleviimist;

| d) | loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase kuu jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud hobuste Venezuela entsefalomüeliiti, või kui nad on pärit ettevõttest, mis asub liikmesriigis või selle tsoonis, kus viimase kahe aasta jooksul on teadaolevalt esinenud hobuste Venezuela entsefalomüeliiti, vastavad nad punkti i ja kas punkti ii või punkti iii tingimustele:






  i) | nad on vähemalt 21 päeva jooksul enne lähetamist olnud kliiniliselt terved ning kõigile punktis ii või punktis iii osutatud loomadele, kelle igapäevaselt mõõdetud kehatemperatuur on normaalsest füsioloogilisest vahemikust kõrgem, tehti I lisa 10. osa 1. punkti alapunktis a esitatud diagnostikameetodi abil hobuste Venezuela entsefalomüeliidi uuring, mille tulemused olid negatiivsed;
  ning |
| --- | --- | --- |

d)

loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase kuu jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud hobuste Venezuela entsefalomüeliiti, või kui nad on pärit ettevõttest, mis asub liikmesriigis või selle tsoonis, kus viimase kahe aasta jooksul on teadaolevalt esinenud hobuste Venezuela entsefalomüeliiti, vastavad nad punkti i ja kas punkti ii või punkti iii tingimustele:

i)

nad on vähemalt 21 päeva jooksul enne lähetamist olnud kliiniliselt terved ning kõigile punktis ii või punktis iii osutatud loomadele, kelle igapäevaselt mõõdetud kehatemperatuur on normaalsest füsioloogilisest vahemikust kõrgem, tehti I lisa 10. osa 1. punkti alapunktis a esitatud diagnostikameetodi abil hobuste Venezuela entsefalomüeliidi uuring, mille tulemused olid negatiivsed;

ning

| ii) | loomi on peetud vähemalt 21 päeva jooksul siirutajavastase kaitsega karantiinis, ning
  kas






  — | neile on tehtud täielik esmane vaktsineerimine hobuste Venezuela entsefalomüeliidi vastu ning neid on vastavalt vaktsiinitootja juhistele uuesti vaktsineeritud vähemalt 60 päeva, kuid mitte rohkem kui 12 kuud enne lähetamiskuupäeva;
  või |
| --- | --- | --- |

ii)

loomi on peetud vähemalt 21 päeva jooksul siirutajavastase kaitsega karantiinis, ning

kas

—

neile on tehtud täielik esmane vaktsineerimine hobuste Venezuela entsefalomüeliidi vastu ning neid on vastavalt vaktsiinitootja juhistele uuesti vaktsineeritud vähemalt 60 päeva, kuid mitte rohkem kui 12 kuud enne lähetamiskuupäeva;

või

| — | neile on tehtud I lisa 10. osa 1. punkti alapunktis b esitatud diagnostikameetodi abil hobuste Venezuela entsefalomüeliidi uuring, mille tulemused oli negatiivsed ja mis on tehti vähemalt 14 päeva jooksul pärast karantiini paigutamist võetud prooviga; |
| --- | --- |

—

neile on tehtud I lisa 10. osa 1. punkti alapunktis b esitatud diagnostikameetodi abil hobuste Venezuela entsefalomüeliidi uuring, mille tulemused oli negatiivsed ja mis on tehti vähemalt 14 päeva jooksul pärast karantiini paigutamist võetud prooviga;

| iii) | loomadele tehti






  — | I lisa 10. osa 1. punkti alapunktis b esitatud diagnostikameetodi abil hobuste Venezuela entsefalomüeliidi uuring, milles ei sedastatud antikehade tiitri suurenemist ja mis tehti paarisproovidega, mis võeti kahel korral vähemalt 21 päeva järel, kusjuures teine proov võeti 10 päeva jooksul enne lähetamiskuupäeva;
  ning |
| --- | --- | --- |

iii)

loomadele tehti

—

I lisa 10. osa 1. punkti alapunktis b esitatud diagnostikameetodi abil hobuste Venezuela entsefalomüeliidi uuring, milles ei sedastatud antikehade tiitri suurenemist ja mis tehti paarisproovidega, mis võeti kahel korral vähemalt 21 päeva järel, kusjuures teine proov võeti 10 päeva jooksul enne lähetamiskuupäeva;

ning

| — | I lisa 10. osa punktis 2 esitatud diagnostikameetodi abil hobuste Venezuela entsefalomüeliidi viiruse genoomi tuvastamise uuring, mille tulemus oli negatiivne ja mis tehti prooviga, mis võeti 48 tunni jooksul enne lähetamist, ning pärast proovi võtmist on loomi peetud siirutajavastase kaitse all kuni lähetamiseni; |
| --- | --- |

—

I lisa 10. osa punktis 2 esitatud diagnostikameetodi abil hobuste Venezuela entsefalomüeliidi viiruse genoomi tuvastamise uuring, mille tulemus oli negatiivne ja mis tehti prooviga, mis võeti 48 tunni jooksul enne lähetamist, ning pärast proovi võtmist on loomi peetud siirutajavastase kaitse all kuni lähetamiseni;

| e) | loomad on pärit ettevõttest, kus peetavatel maismaaloomadel ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud marutaudiviirusega nakatumist; |
| --- | --- |

e)

loomad on pärit ettevõttest, kus peetavatel maismaaloomadel ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud marutaudiviirusega nakatumist;

| f) | loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 15 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud kabiloomade põrnatõbe; |
| --- | --- |

f)

loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 15 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud kabiloomade põrnatõbe;

| g) | loomad ei ole punktides a–f osutatud taudide tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomadega, kes ei vasta punktides a–e osutatud nõuetele, kokku puutunud viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist, ning loomadega, kes ei vasta punktis f esitatud nõudele, viimase 15 päeva jooksul enne lähetamist. |
| --- | --- |

g)

loomad ei ole punktides a–f osutatud taudide tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomadega, kes ei vasta punktides a–e osutatud nõuetele, kokku puutunud viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist, ning loomadega, kes ei vasta punktis f esitatud nõudele, viimase 15 päeva jooksul enne lähetamist.

2.   Erandina lõike 1 punktidest a, b ja c kohaldatakse lõike 1 punktides a, b ja c osutatud liikumispiiranguid vähemalt 30 päeva jooksul pärast lõike 1 punktides a, b ja c osutatud vastava taudi tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluva viimase looma hukkamist ja hävitamist või tapmist ning ruumide puhastamist ja desinfitseerimist.

3.   Pädeva asutuse taotlusel esitab artiklis 76 osutatud loomatervise sertifikaati taotlev ettevõtja andmed iga ettevõtte kohta, kus viidavaid hobuslasi peeti 30 päeva jooksul enne kavandatud teise liikmesriiki viimist.

5. jagu

Kaamellased

Artikkel 23

Peetavate kaamellaste teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevad nõuded

1.   Ettevõtjad viivad peetavaid kaamellasi teise liikmesriiki ainult siis, kui täidetud on järgmised nõuded:

| a) | loomad on ettevõttes pidevalt viibinud vähemalt 30 päeva enne lähetamist või sünnist saadik, kui nad on alla 30 päeva vanused, ning sel ajavahemikul ei ole nad olnud kontaktis peetavate kaamellastega, kellel on halvem tervisestaatus või kelle suhtes kohaldatakse loomatervisega seotud põhjustel liikumispiiranguid, või peetavate loomadega, kes on pärit ettevõttest, mis ei vasta punktis b sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

a)

loomad on ettevõttes pidevalt viibinud vähemalt 30 päeva enne lähetamist või sünnist saadik, kui nad on alla 30 päeva vanused, ning sel ajavahemikul ei ole nad olnud kontaktis peetavate kaamellastega, kellel on halvem tervisestaatus või kelle suhtes kohaldatakse loomatervisega seotud põhjustel liikumispiiranguid, või peetavate loomadega, kes on pärit ettevõttest, mis ei vasta punktis b sätestatud nõuetele;

| b) | igat looma, kes siseneb liitu kolmandast riigist või territooriumilt viimase 30 päeva jooksul enne punktis a osutatud loomade lähetamist, ning tuuakse kõnealuste loomade päritoluettevõttesse, peetakse eraldi, et hoida ära nende otsene ja kaudne kokkupuude kõigi teiste loomadega selles ettevõttes; |
| --- | --- |

b)

igat looma, kes siseneb liitu kolmandast riigist või territooriumilt viimase 30 päeva jooksul enne punktis a osutatud loomade lähetamist, ning tuuakse kõnealuste loomade päritoluettevõttesse, peetakse eraldi, et hoida ära nende otsene ja kaudne kokkupuude kõigi teiste loomadega selles ettevõttes;

| c) | loomad on pärit ettevõttest, kus peetavatel maismaaloomadel ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud marutaudiviirusega nakatumist; |
| --- | --- |

c)

loomad on pärit ettevõttest, kus peetavatel maismaaloomadel ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud marutaudiviirusega nakatumist;

| d) | loomad on pärit ettevõttest, kus kaamellastel ei ole 42 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkust, ning neile on tehtud I lisa 1. osas esitatud diagnostikameetodi abil Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse suhtes uuring, mille tulemus oli negatiivne ja mis tehti sellise prooviga, mis võeti viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist ja poeginud emaste puhul vähemalt 30 päeva pärast poegimist; |
| --- | --- |

d)

loomad on pärit ettevõttest, kus kaamellastel ei ole 42 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkust, ning neile on tehtud I lisa 1. osas esitatud diagnostikameetodi abil Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse suhtes uuring, mille tulemus oli negatiivne ja mis tehti sellise prooviga, mis võeti viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist ja poeginud emaste puhul vähemalt 30 päeva pärast poegimist;

| e) | loomad on pärit ettevõttest, kus on tehtud Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse seiret selliste kaamellaste suhtes, keda on ettevõttes peetud vastavalt II lisa 2. osa punktidele 1 ja 2 vähemalt viimase 12 kuu jooksul enne lähetamist, ning sel ajavahemikul






  i) | punktis a osutatud ettevõttesse on toodud üksnes kaamellased, kes on pärit käesolevas lõikes sätestatud meetmeid kohaldavatest ettevõtetest; |
| --- | --- | --- |

e)

loomad on pärit ettevõttest, kus on tehtud Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse seiret selliste kaamellaste suhtes, keda on ettevõttes peetud vastavalt II lisa 2. osa punktidele 1 ja 2 vähemalt viimase 12 kuu jooksul enne lähetamist, ning sel ajavahemikul

i)

punktis a osutatud ettevõttesse on toodud üksnes kaamellased, kes on pärit käesolevas lõikes sätestatud meetmeid kohaldavatest ettevõtetest;

| ii) | ettevõttes peetavate kaamellaste teadaoleva nakatumise korral Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkusega on võetud meetmed vastavalt II lisa 2. osa punktile 3. |
| --- | --- |

ii)

ettevõttes peetavate kaamellaste teadaoleva nakatumise korral Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkusega on võetud meetmed vastavalt II lisa 2. osa punktile 3.

| f) | kui loomad viiakse liikmesriiki või selle tsooni, kus peetavatel on veiste infektsioosse rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi suhtes taudivaba staatus või kus kõnealuse taudi suhtes kohaldatakse veistel heakskiidetud likvideerimisprogrammi, on loomad pärit ettevõttest, kus ei ole kaamellastel teadaolevalt esinenud veiste infektsioosset rinotrahheiiti / nakkavat pustuloosset vulvovaginiiti viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist; |
| --- | --- |

f)

kui loomad viiakse liikmesriiki või selle tsooni, kus peetavatel on veiste infektsioosse rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi suhtes taudivaba staatus või kus kõnealuse taudi suhtes kohaldatakse veistel heakskiidetud likvideerimisprogrammi, on loomad pärit ettevõttest, kus ei ole kaamellastel teadaolevalt esinenud veiste infektsioosset rinotrahheiiti / nakkavat pustuloosset vulvovaginiiti viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist;

| g) | loomad on pärit ettevõttest, mille ümber vähemalt 150 km raadiuses ei ole viimase kahe aasta jooksul enne loomade lähetamist üheski ettevõttes teadaolevalt esinenud episootilise hemorraagiaga viiruse nakatumist; |
| --- | --- |

g)

loomad on pärit ettevõttest, mille ümber vähemalt 150 km raadiuses ei ole viimase kahe aasta jooksul enne loomade lähetamist üheski ettevõttes teadaolevalt esinenud episootilise hemorraagiaga viiruse nakatumist;

| h) | loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 15 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud kabiloomade põrnatõbe; |
| --- | --- |

h)

loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 15 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud kabiloomade põrnatõbe;

| i) | loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud surrat (Trypanosoma evansi), ning juhul, kui nad on pärit ettevõttest, kus on viimase kahe aasta jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud surrat (Trypanosoma evansi) ning tabandunud ettevõttes jäi pärast viimast taudipuhangut kehtima liikumispiirang kuni






  i) | nakatunud loomade eemaldamiseni ettevõttest;
  ning |
| --- | --- | --- |

i)

loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud surrat (Trypanosoma evansi), ning juhul, kui nad on pärit ettevõttest, kus on viimase kahe aasta jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud surrat (Trypanosoma evansi) ning tabandunud ettevõttes jäi pärast viimast taudipuhangut kehtima liikumispiirang kuni

i)

nakatunud loomade eemaldamiseni ettevõttest;

ning

| ii) | ettevõtte ülejäänud loomadele tehti I lisa 3. osas esitatud diagnostikameetodi abil surra (Trypanosoma evansi) uuring, mille tulemused olid negatiivsed ja mis põhines proovidel, mis võeti vähemalt kuus kuud pärast nakatunud loomade eemaldamist ettevõttest; |
| --- | --- |

ii)

ettevõtte ülejäänud loomadele tehti I lisa 3. osas esitatud diagnostikameetodi abil surra (Trypanosoma evansi) uuring, mille tulemused olid negatiivsed ja mis põhines proovidel, mis võeti vähemalt kuus kuud pärast nakatunud loomade eemaldamist ettevõttest;

| j) | välja arvatud juhul, kui loomad on viidud vastavalt artiklile 24, vastavad nad vähemalt ühele lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkust käsitlevale nõudele, mis on esitatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3; |
| --- | --- |

j)

välja arvatud juhul, kui loomad on viidud vastavalt artiklile 24, vastavad nad vähemalt ühele lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkust käsitlevale nõudele, mis on esitatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3;

| k) | artiklites 32 ja 33 sätestatud tingimused on vajaduse korral täidetud. |
| --- | --- |

k)

artiklites 32 ja 33 sätestatud tingimused on vajaduse korral täidetud.

2.   Lõike 1 sätteid ei kohaldata artiklis 25 osutatud tapmiseks ette nähtud peetavate kaamellaste suhtes.

Artikkel 24

Erandid, mida tehakse peetavate kaamellaste liikumise suhtes teistesse liikmesriikidesse või nende tsoonidesse seoses lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkusega

Päritoluliikmesriigi pädev asutus võib erandina artikli 23 lõike 1 punktist h lubada peetavate kaamellaste, kes ei vasta vähemalt ühele delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3 esitatud nõuetest, liikumist teise liikmesriiki või selle tsooni

| a) | millel on lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes taudivaba staatus või kus kõnealuse taudi suhtes kohaldatakse heakskiidetud likvideerimisprogrammi, kui sihtliikmesriik on komisjonile ja teistele liikmesriikidele teatanud, et selline liikumine on lubatud tingimustel, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 43 lõikes 2; |
| --- | --- |

a)

millel on lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes taudivaba staatus või kus kõnealuse taudi suhtes kohaldatakse heakskiidetud likvideerimisprogrammi, kui sihtliikmesriik on komisjonile ja teistele liikmesriikidele teatanud, et selline liikumine on lubatud tingimustel, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 43 lõikes 2;

| b) | millel ei ole lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes taudivaba staatust ja kus kõnealuse taudi suhtes ei kohaldata heakskiidetud likvideerimisprogrammi, kui sihtliikmesriik on teavitanud komisjoni ja teisi liikmesriike, et selline liikumine lubatud. Kui sihtliikmesriik kehtestab sellise liikumise suhtes tingimused, siis peavad kõnealused tingimused olema ükskõik millised delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 5–8 osutatud tingimustest. |
| --- | --- |

b)

millel ei ole lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes taudivaba staatust ja kus kõnealuse taudi suhtes ei kohaldata heakskiidetud likvideerimisprogrammi, kui sihtliikmesriik on teavitanud komisjoni ja teisi liikmesriike, et selline liikumine lubatud. Kui sihtliikmesriik kehtestab sellise liikumise suhtes tingimused, siis peavad kõnealused tingimused olema ükskõik millised delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 5–8 osutatud tingimustest.

Artikkel 25

Tapmiseks ettenähtud peetavate kaamellaste teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevatest nõuetest tehtav erand

Erandina artiklis 23 sätestatud nõuetest võivad ettevõtjad tapmiseks ette nähtud peetavaid kaamellasi viia teise liikmesriiki või selle tsooni, kui loomad on pärit ettevõttest

| a) | kus peetavatel maismaaloomadel ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud marutaudiviirusega nakatumist; |
| --- | --- |

a)

kus peetavatel maismaaloomadel ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud marutaudiviirusega nakatumist;

| b) | kus ei ole viimase 15 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud kabiloomadel põrnatõbe; |
| --- | --- |

b)

kus ei ole viimase 15 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud kabiloomadel põrnatõbe;

| c) | kus ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkust. |
| --- | --- |

c)

kus ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkust.

6. jagu

Hirvlased

Artikkel 26

Peetavate hirvlaste teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevad nõuded

1.   Ettevõtjad viivad peetavaid hirvlasi teise liikmesriiki ainult siis, kui täidetud on järgmised nõuded:

| a) | loomad on ettevõttes pidevalt viibinud vähemalt 30 päeva enne lähetamist või sünnist saadik, kui nad on alla 30 päeva vanused, ning sel ajavahemikul ei ole nad olnud kontaktis peetavate hirvlastega, kellel on halvem tervisestaatus või kelle suhtes kohaldatakse loomatervisega seotud põhjustel liikumispiiranguid, või peetavate loomadega, kes on pärit ettevõttest, mis ei vasta punktis b sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

a)

loomad on ettevõttes pidevalt viibinud vähemalt 30 päeva enne lähetamist või sünnist saadik, kui nad on alla 30 päeva vanused, ning sel ajavahemikul ei ole nad olnud kontaktis peetavate hirvlastega, kellel on halvem tervisestaatus või kelle suhtes kohaldatakse loomatervisega seotud põhjustel liikumispiiranguid, või peetavate loomadega, kes on pärit ettevõttest, mis ei vasta punktis b sätestatud nõuetele;

| b) | igat looma, kes siseneb liitu kolmandast riigist või territooriumilt viimase 30 päeva jooksul enne punktis a osutatud loomade lähetamist, ning tuuakse kõnealuste loomade päritoluettevõttesse, peetakse eraldi, et hoida ära nende otsene ja kaudne kokkupuude kõigi teiste loomadega selles ettevõttes; |
| --- | --- |

b)

igat looma, kes siseneb liitu kolmandast riigist või territooriumilt viimase 30 päeva jooksul enne punktis a osutatud loomade lähetamist, ning tuuakse kõnealuste loomade päritoluettevõttesse, peetakse eraldi, et hoida ära nende otsene ja kaudne kokkupuude kõigi teiste loomadega selles ettevõttes;

| c) | loomad on pärit ettevõttest, kus peetavatel maismaaloomadel ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud marutaudiviirusega nakatumist; |
| --- | --- |

c)

loomad on pärit ettevõttest, kus peetavatel maismaaloomadel ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud marutaudiviirusega nakatumist;

| d) | loomad on pärit ettevõttest, kus hirvlastel ei ole viimase 42 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkust; |
| --- | --- |

d)

loomad on pärit ettevõttest, kus hirvlastel ei ole viimase 42 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkust;

| e) | loomad on pärit ettevõttest, kus on tehtud Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse seiret selliste hirvlaste suhtes, keda on ettevõttes peetud vastavalt II lisa 3. osa punktidele 1 ja 2 vähemalt viimase 12 kuu jooksul enne lähetamist, ning sel ajavahemikul






  i) | punktis a osutatud ettevõttesse on toodud üksnes hirvlased, kes on pärit käesolevas lõikes sätestatud meetmeid kohaldavatest ettevõtetest; |
| --- | --- | --- |

e)

loomad on pärit ettevõttest, kus on tehtud Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse seiret selliste hirvlaste suhtes, keda on ettevõttes peetud vastavalt II lisa 3. osa punktidele 1 ja 2 vähemalt viimase 12 kuu jooksul enne lähetamist, ning sel ajavahemikul

i)

punktis a osutatud ettevõttesse on toodud üksnes hirvlased, kes on pärit käesolevas lõikes sätestatud meetmeid kohaldavatest ettevõtetest;

| ii) | ettevõttes peetavate hirvlaste teadaoleva nakatumise korral Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkusega on võetud meetmed vastavalt II lisa 3. osa punktile 3; |
| --- | --- |

ii)

ettevõttes peetavate hirvlaste teadaoleva nakatumise korral Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkusega on võetud meetmed vastavalt II lisa 3. osa punktile 3;

| f) | kui loomad viiakse liikmesriiki või selle tsooni, kus peetavatel on veiste infektsioosse rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi suhtes taudivaba staatus või kus kõnealuse taudi suhtes kohaldatakse veistel heakskiidetud likvideerimisprogrammi, on loomad pärit ettevõttest, kus ei ole hirvlastel teadaolevalt esinenud veiste infektsioosset rinotrahheiiti / nakkavat pustuloosset vulvovaginiiti viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist; |
| --- | --- |

f)

kui loomad viiakse liikmesriiki või selle tsooni, kus peetavatel on veiste infektsioosse rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi suhtes taudivaba staatus või kus kõnealuse taudi suhtes kohaldatakse veistel heakskiidetud likvideerimisprogrammi, on loomad pärit ettevõttest, kus ei ole hirvlastel teadaolevalt esinenud veiste infektsioosset rinotrahheiiti / nakkavat pustuloosset vulvovaginiiti viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist;

| g) | loomad on pärit ettevõttest, mille ümber vähemalt 150 km raadiuses ei ole viimase kahe aasta jooksul enne loomade lähetamist üheski ettevõttes teadaolevalt esinenud episootilise hemorraagiaga viiruse nakatumist; |
| --- | --- |

g)

loomad on pärit ettevõttest, mille ümber vähemalt 150 km raadiuses ei ole viimase kahe aasta jooksul enne loomade lähetamist üheski ettevõttes teadaolevalt esinenud episootilise hemorraagiaga viiruse nakatumist;

| h) | loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 15 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud kabiloomade põrnatõbe; |
| --- | --- |

h)

loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 15 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud kabiloomade põrnatõbe;

| i) | loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud surrat (Trypanosoma evansi), ning juhul, kui nad on pärit ettevõttest, kus on viimase kahe aasta jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud surrat (Trypanosoma evansi) ning tabandunud ettevõttes jäi pärast viimast taudipuhangut kehtima liikumispiirang kuni






  i) | nakatunud loomade eemaldamiseni ettevõttest;
  ning |
| --- | --- | --- |

i)

loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud surrat (Trypanosoma evansi), ning juhul, kui nad on pärit ettevõttest, kus on viimase kahe aasta jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud surrat (Trypanosoma evansi) ning tabandunud ettevõttes jäi pärast viimast taudipuhangut kehtima liikumispiirang kuni

i)

nakatunud loomade eemaldamiseni ettevõttest;

ning

| ii) | ettevõtte ülejäänud loomadele tehti I lisa 3. osas esitatud diagnostikameetodi abil surra (Trypanosoma evansi) uuring, mille tulemused olid negatiivsed ja mis põhines proovidel, mis võeti vähemalt kuus kuud pärast nakatunud loomade eemaldamist ettevõttest; |
| --- | --- |

ii)

ettevõtte ülejäänud loomadele tehti I lisa 3. osas esitatud diagnostikameetodi abil surra (Trypanosoma evansi) uuring, mille tulemused olid negatiivsed ja mis põhines proovidel, mis võeti vähemalt kuus kuud pärast nakatunud loomade eemaldamist ettevõttest;

| j) | välja arvatud juhul, kui loomad on viidud vastavalt artiklile 27, vastavad nad vähemalt ühele lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkust käsitlevale nõudele, mis on esitatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3; |
| --- | --- |

j)

välja arvatud juhul, kui loomad on viidud vastavalt artiklile 27, vastavad nad vähemalt ühele lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkust käsitlevale nõudele, mis on esitatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3;

| k) | artiklites 32 ja 33 sätestatud tingimused on vajaduse korral täidetud. |
| --- | --- |

k)

artiklites 32 ja 33 sätestatud tingimused on vajaduse korral täidetud.

2.   Lõike 1 sätteid ei kohaldata artiklis 28 osutatud tapmiseks ette nähtud peetavate hirvlaste suhtes.

Artikkel 27

Erandid, mida tehakse peetavate hirvlaste liikumise suhtes teistesse liikmesriikidesse või nende tsoonidesse seoses lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkusega

Päritoluliikmesriigi pädev asutus võib erandina artikli 26 lõike 1 punktist h lubada peetavate hirvlaste, kes ei vasta vähemalt ühele delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3 esitatud nõuetest, liikumist teise liikmesriiki või selle tsooni

| a) | millel on lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes taudivaba staatus või kus kõnealuse taudi suhtes kohaldatakse heakskiidetud likvideerimisprogrammi, kui sihtliikmesriik on komisjonile ja teistele liikmesriikidele teatanud, et selline liikumine on lubatud tingimustel, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 43 lõikes 2; |
| --- | --- |

a)

millel on lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes taudivaba staatus või kus kõnealuse taudi suhtes kohaldatakse heakskiidetud likvideerimisprogrammi, kui sihtliikmesriik on komisjonile ja teistele liikmesriikidele teatanud, et selline liikumine on lubatud tingimustel, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 43 lõikes 2;

| b) | millel ei ole lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes taudivaba staatust ja kus kõnealuse taudi suhtes ei kohaldata heakskiidetud likvideerimisprogrammi, kui sihtliikmesriik on teavitanud komisjoni ja teisi liikmesriike, et selline liikumine lubatud. Kui sihtliikmesriik kehtestab sellise liikumise suhtes tingimused, siis peavad kõnealused tingimused olema ükskõik millised delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 5–8 osutatud tingimustest. |
| --- | --- |

b)

millel ei ole lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes taudivaba staatust ja kus kõnealuse taudi suhtes ei kohaldata heakskiidetud likvideerimisprogrammi, kui sihtliikmesriik on teavitanud komisjoni ja teisi liikmesriike, et selline liikumine lubatud. Kui sihtliikmesriik kehtestab sellise liikumise suhtes tingimused, siis peavad kõnealused tingimused olema ükskõik millised delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 5–8 osutatud tingimustest.

Artikkel 28

Tapmiseks ettenähtud peetavate hirvlaste teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevatest nõuetest tehtav erand

Erandina artiklis 26 sätestatud nõuetest võivad ettevõtjad tapmiseks ette nähtud peetavaid hirvlasi viia teise liikmesriiki või selle tsooni, kus kõnealused loomad on pärit ettevõttest

| a) | kus peetavatel maismaaloomadel ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud marutaudiviirusega nakatumist; |
| --- | --- |

a)

kus peetavatel maismaaloomadel ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud marutaudiviirusega nakatumist;

| b) | kus ei ole viimase 15 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud kabiloomade põrnatõbe; |
| --- | --- |

b)

kus ei ole viimase 15 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud kabiloomade põrnatõbe;

| c) | kus ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkust. |
| --- | --- |

c)

kus ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkust.

7. jagu

Muud kabiloomad

Artikkel 29

Muude peetavate kabiloomade teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevad nõuded

1.   Ettevõtjad viivad muid peetavaid kabiloomi teise liikmesriiki ainult siis, kui täidetud on järgmised nõuded:

| a) | loomad on ettevõttes pidevalt viibinud vähemalt 30 päeva enne lähetamist või sünnist saadik, kui nad on alla 30 päeva vanused, ning sel ajavahemikul ei ole nad olnud kontaktis muude peetavate kabiloomadega, kellel on halvem tervisestaatus või kelle suhtes kohaldatakse loomatervisega seotud põhjustel liikumispiiranguid, või peetavate loomadega, kes on pärit ettevõttest, mis ei vasta punktis b sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

a)

loomad on ettevõttes pidevalt viibinud vähemalt 30 päeva enne lähetamist või sünnist saadik, kui nad on alla 30 päeva vanused, ning sel ajavahemikul ei ole nad olnud kontaktis muude peetavate kabiloomadega, kellel on halvem tervisestaatus või kelle suhtes kohaldatakse loomatervisega seotud põhjustel liikumispiiranguid, või peetavate loomadega, kes on pärit ettevõttest, mis ei vasta punktis b sätestatud nõuetele;

| b) | igat looma, kes siseneb liitu kolmandast riigist või territooriumilt viimase 30 päeva jooksul enne punktis a osutatud loomade lähetamist, ning tuuakse kõnealuste loomade päritoluettevõttesse, peetakse eraldi, et hoida ära nende otsene ja kaudne kokkupuude kõigi teiste loomadega selles ettevõttes; |
| --- | --- |

b)

igat looma, kes siseneb liitu kolmandast riigist või territooriumilt viimase 30 päeva jooksul enne punktis a osutatud loomade lähetamist, ning tuuakse kõnealuste loomade päritoluettevõttesse, peetakse eraldi, et hoida ära nende otsene ja kaudne kokkupuude kõigi teiste loomadega selles ettevõttes;

| c) | marutaudiviiruse nakkuse tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvate muude peetavate kabiloomade puhul on loomad pärit ettevõttest, kus peetavatel maismaaloomadel ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud marutaudiviirusega nakatumist; |
| --- | --- |

c)

marutaudiviiruse nakkuse tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvate muude peetavate kabiloomade puhul on loomad pärit ettevõttest, kus peetavatel maismaaloomadel ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud marutaudiviirusega nakatumist;

| d) | Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvate muude peetavate kabiloomade puhul on need pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 42 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkust kõnealuse taudi tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvatel peetavatel loomadel; |
| --- | --- |

d)

Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvate muude peetavate kabiloomade puhul on need pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 42 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkust kõnealuse taudi tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvatel peetavatel loomadel;

| e) | Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvate muude peetavate kabiloomade puhul on need pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 42 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkust kõnealuse taudi tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvatel peetavatel loomadel; |
| --- | --- |

e)

Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvate muude peetavate kabiloomade puhul on need pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 42 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkust kõnealuse taudi tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvatel peetavatel loomadel;

| f) | episootilise hemorraagia viiruse nakkuse tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvate muude peetavate kabiloomade puhul on loomad pärit ettevõttest, mille ümber vähemalt 150 km raadiuses ei ole viimase kahe aasta jooksul enne loomade lähetamist üheski ettevõttes teadaolevalt esinenud episootilise hemorraagia viirust; |
| --- | --- |

f)

episootilise hemorraagia viiruse nakkuse tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvate muude peetavate kabiloomade puhul on loomad pärit ettevõttest, mille ümber vähemalt 150 km raadiuses ei ole viimase kahe aasta jooksul enne loomade lähetamist üheski ettevõttes teadaolevalt esinenud episootilise hemorraagia viirust;

| g) | loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 15 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud kabiloomade põrnatõbe; |
| --- | --- |

g)

loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 15 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud kabiloomade põrnatõbe;

| h) | surra (Trypanosoma evansi) tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvate muude peetavate kabiloomade puhul on loomad pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud surrat (Trypanosoma evansi), ning juhul, kui nad on pärit ettevõttest, kus on viimase kahe aasta jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud surrat (Trypanosoma evansi) ning tabandunud ettevõttes jäi pärast viimast taudipuhangut kehtima liikumispiirang kuni






  i) | nakatunud loomade eemaldamiseni ettevõttest;
  ning |
| --- | --- | --- |

h)

surra (Trypanosoma evansi) tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvate muude peetavate kabiloomade puhul on loomad pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud surrat (Trypanosoma evansi), ning juhul, kui nad on pärit ettevõttest, kus on viimase kahe aasta jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud surrat (Trypanosoma evansi) ning tabandunud ettevõttes jäi pärast viimast taudipuhangut kehtima liikumispiirang kuni

i)

nakatunud loomade eemaldamiseni ettevõttest;

ning

| ii) | ettevõtte ülejäänud loomadele tehti I lisa 3. osas esitatud diagnostikameetodi abil surra (Trypanosoma evansi) uuring, mille tulemus oli negatiivne ja mis põhines proovidel, mis võeti vähemalt kuus kuud pärast nakatunud loomade eemaldamist ettevõttest; |
| --- | --- |

ii)

ettevõtte ülejäänud loomadele tehti I lisa 3. osas esitatud diagnostikameetodi abil surra (Trypanosoma evansi) uuring, mille tulemus oli negatiivne ja mis põhines proovidel, mis võeti vähemalt kuus kuud pärast nakatunud loomade eemaldamist ettevõttest;

| i) | lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvate muude peetavate kabiloomade puhul vastavad nad vähemalt ühele lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkust käsitlevale nõudele, mis on esitatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3. Käesolevat punkti ei kohaldata artiklis 30 osutatud muude peetavate kabiloomade suhtes; |
| --- | --- |

i)

lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvate muude peetavate kabiloomade puhul vastavad nad vähemalt ühele lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkust käsitlevale nõudele, mis on esitatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3. Käesolevat punkti ei kohaldata artiklis 30 osutatud muude peetavate kabiloomade suhtes;

| j) | artiklites 32 ja 33 sätestatud tingimused on vajaduse korral täidetud. |
| --- | --- |

j)

artiklites 32 ja 33 sätestatud tingimused on vajaduse korral täidetud.

2.   Lõike 1 sätteid ei kohaldata artiklis 31 osutatud tapmiseks ette nähtud muude peetavate kabiloomade suhtes.

Artikkel 30

Erand, mida tehakse muude peetavate kabiloomade liikumise suhtes teistesse liikmesriikidesse või nende tsoonidesse seoses lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkusega

Päritoluliikmesriigi pädev asutus võib erandina artikli 29 lõike 1 punktist i lubada lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvate muude peetavate kabiloomade, kes ei vasta vähemalt ühele delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3 esitatud nõuetest, liikumist teise liikmesriiki või selle tsooni

| a) | millel on lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes taudivaba staatus või kus kõnealuse taudi suhtes kohaldatakse heakskiidetud likvideerimisprogrammi, kui sihtliikmesriik on komisjonile ja teistele liikmesriikidele teatanud, et selline liikumine on lubatud tingimustel, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 43 lõikes 2; |
| --- | --- |

a)

millel on lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes taudivaba staatus või kus kõnealuse taudi suhtes kohaldatakse heakskiidetud likvideerimisprogrammi, kui sihtliikmesriik on komisjonile ja teistele liikmesriikidele teatanud, et selline liikumine on lubatud tingimustel, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 43 lõikes 2;

| b) | millel ei ole lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes taudivaba staatust ja kus kõnealuse taudi suhtes ei kohaldata heakskiidetud likvideerimisprogrammi, kui sihtliikmesriik on teavitanud komisjoni ja teisi liikmesriike, et selline liikumine lubatud. Kui sihtliikmesriik kehtestab sellise liikumise suhtes tingimused, siis peavad kõnealused tingimused olema ükskõik millised delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 5–8 osutatud tingimustest. |
| --- | --- |

b)

millel ei ole lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes taudivaba staatust ja kus kõnealuse taudi suhtes ei kohaldata heakskiidetud likvideerimisprogrammi, kui sihtliikmesriik on teavitanud komisjoni ja teisi liikmesriike, et selline liikumine lubatud. Kui sihtliikmesriik kehtestab sellise liikumise suhtes tingimused, siis peavad kõnealused tingimused olema ükskõik millised delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 5–8 osutatud tingimustest.

Artikkel 31

Tapmiseks ettenähtud muude peetavate kabiloomade teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevatest nõuetest tehtav erand

Erandina artiklis 29 sätestatud nõuetest võivad ettevõtjad tapmiseks ette nähtud muid peetavaid kabiloomi viia teise liikmesriiki või selle tsooni,

| a) | kui kõnealused loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 15 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud kabiloomade põrnatõbe; |
| --- | --- |

a)

kui kõnealused loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 15 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud kabiloomade põrnatõbe;

| b) | marutaudiviiruse nakkuse tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvate muude peetavate kabiloomade puhul sel juhul, kui kõnealused loomad on pärit ettevõttest, kus peetavatel maismaaloomadel ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud marutaudiviirusega nakatumist; |
| --- | --- |

b)

marutaudiviiruse nakkuse tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvate muude peetavate kabiloomade puhul sel juhul, kui kõnealused loomad on pärit ettevõttest, kus peetavatel maismaaloomadel ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud marutaudiviirusega nakatumist;

| c) | lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvate muude peetavate kabiloomade puhul sel juhul, kui loomad pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 30 päeva jooksul enne väljumist teadaolevalt esinenud lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkust. |
| --- | --- |

c)

lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvate muude peetavate kabiloomade puhul sel juhul, kui loomad pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 30 päeva jooksul enne väljumist teadaolevalt esinenud lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkust.

8. jagu

Täiendavad loomatervisenõuded seoses lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkusega

Artikkel 32

Bioturvameetmed ja riskimaandamismeetmed seoses vedamisega teise liikmesriiki või selle piirkonda, mis on vaba lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkusest või kus kohaldatakse kõnealuse taudi suhtes heakskiidetud likvideerimisprogrammi

1.   Ettevõtjad veavad lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse korral loetletud liikidesse kuuluvaid peetavaid loomi teise liikmesriiki või selle tsooni ainult siis, kui täidetud on vähemalt üks järgmistest nõuetest:

| a) | vedu toimub liikmesriiki või selle tsooni, mis on lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes taudivaba staatusega; |
| --- | --- |

a)

vedu toimub liikmesriiki või selle tsooni, mis on lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes taudivaba staatusega;

| b) | loomad on kaitstud siirutajate rünnakute eest;
  ning






  i) | kavandatava teekonna jooksul ei laadita loomi maha pikemaks ajavahemikuks kui üheks päevaks;
  või |
| --- | --- | --- |

b)

loomad on kaitstud siirutajate rünnakute eest;

ning

i)

kavandatava teekonna jooksul ei laadita loomi maha pikemaks ajavahemikuks kui üheks päevaks;

või

| ii) | loomad laaditakse maha siirutajate eest kaitstud ettevõttes;
  või |
| --- | --- |

ii)

loomad laaditakse maha siirutajate eest kaitstud ettevõttes;

või

| iii) | loomad laaditakse maha liikmesriigis või selle tsoonis siirutajatest vaba perioodi vältel; |
| --- | --- |

iii)

loomad laaditakse maha liikmesriigis või selle tsoonis siirutajatest vaba perioodi vältel;

| c) | loomad






  i) | on vaktsineeritud lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) kõigi serotüüpide vastu, millest on teatatud läbitavas liikmesriigis või selle tsoonis viimase kahe aasta jooksul, ning loomadel kestab vaktsiini spetsifikatsioonides tagatud immuunsusperiood;
  või |
| --- | --- | --- |

c)

loomad

i)

on vaktsineeritud lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) kõigi serotüüpide vastu, millest on teatatud läbitavas liikmesriigis või selle tsoonis viimase kahe aasta jooksul, ning loomadel kestab vaktsiini spetsifikatsioonides tagatud immuunsusperiood;

või

| ii) | neile on tehtud positiivsete tulemustega seroloogiline uuring, mis võimaldab tuvastada lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) kõigi serotüüpide vastased spetsiifilised antikehad, millest on teatatud läbitavas liikmesriigis või selle tsoonis viimase kahe aasta jooksul enne loomade lähetamist; |
| --- | --- |

ii)

neile on tehtud positiivsete tulemustega seroloogiline uuring, mis võimaldab tuvastada lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) kõigi serotüüpide vastased spetsiifilised antikehad, millest on teatatud läbitavas liikmesriigis või selle tsoonis viimase kahe aasta jooksul enne loomade lähetamist;

| d) | loomad on ette nähtud tapmiseks. |
| --- | --- |

d)

loomad on ette nähtud tapmiseks.

2.   Erandina lõikest 1 võib päritoluliikmesriigi pädev asutus lubada peetavate loomade liiku, kui sihtliikmesriigi pädev asutus on komisjonile ja teistele liikmesriikidele teatanud, et selline liikumine on lubatud tingimustel, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 43 lõikes 2 ja täidetud on üks järgmistest tingimustest:

| a) | loomad vastavad sihtkoha pädeva asutuse määratletud loomatervise erinõuetele tagamaks, et enne lähetamist on loomadel piisav immunoloogiline kaitse lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) kõikide selliste serotüüpide suhtes, millest on teatatud läbitavas liikmesriigis või selle tsoonis viimase kahe aasta jooksul enne lähetamist;
  või |
| --- | --- |

a)

loomad vastavad sihtkoha pädeva asutuse määratletud loomatervise erinõuetele tagamaks, et enne lähetamist on loomadel piisav immunoloogiline kaitse lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) kõikide selliste serotüüpide suhtes, millest on teatatud läbitavas liikmesriigis või selle tsoonis viimase kahe aasta jooksul enne lähetamist;

või

| b) | loomad vastavad käesoleva lõike punktis a või lõike 1 punktis c sätestatud nõuetele tagamaks, et nad on kaitstud lammaste katarraalse palaviku viiruse selliste serotüüpide vastu, millest on teatatud läbitavas liikmesriigis või selle tsoonis kahe viimase aasta jooksul enne lähetamist ja millest ei ole teatatud sama ajavahemiku jooksul sihtliikmesriigis või selle tsoonis. |
| --- | --- |

b)

loomad vastavad käesoleva lõike punktis a või lõike 1 punktis c sätestatud nõuetele tagamaks, et nad on kaitstud lammaste katarraalse palaviku viiruse selliste serotüüpide vastu, millest on teatatud läbitavas liikmesriigis või selle tsoonis kahe viimase aasta jooksul enne lähetamist ja millest ei ole teatatud sama ajavahemiku jooksul sihtliikmesriigis või selle tsoonis.

Artikkel 33

Bioturvameetmed ja riskimaandamismeetmed seoses vedamisega läbi teise liikmesriigi või selle piirkonda, mis on vaba lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkusest või kus kohaldatakse kõnealuse taudi suhtes heakskiidetud likvideerimisprogrammi

1.   Ettevõtjad viivad lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse korral loetletud liikidesse kuuluvaid loomi läbi teise läbitava liikmesriigi või selle tsooni, mis on vaba kõnealusest taudist või kus kohaldatakse selle taudi suhtes heakskiidetud likvideerimisprogrammi, ainult siis, kui täidetud on vähemalt üks järgmistest nõuetest:

| a) | loomad vastavad vähemalt ühele delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3 esitatud nõuetest;
  või |
| --- | --- |

a)

loomad vastavad vähemalt ühele delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3 esitatud nõuetest;

või

| b) | transpordivahend, kuhu loomad on laaditud, oli veo ajal kaitstud siirutajate rünnakute eest;
  ning






  i) | kavandatava teekonna jooksul ei laadita loomi maha pikemaks ajavahemikuks kui üheks päevaks;
  või |
| --- | --- | --- |

b)

transpordivahend, kuhu loomad on laaditud, oli veo ajal kaitstud siirutajate rünnakute eest;

ning

i)

kavandatava teekonna jooksul ei laadita loomi maha pikemaks ajavahemikuks kui üheks päevaks;

või

| ii) | loomad laaditakse maha siirutajate eest kaitstud ettevõttes või siirutajatest vaba perioodi vältel; |
| --- | --- |

ii)

loomad laaditakse maha siirutajate eest kaitstud ettevõttes või siirutajatest vaba perioodi vältel;

2.   Erandina lõikest 1 võib päritoluliikmesriigi pädev asutus lubada lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse korral loetletud liikidesse kuuluvate loomade vedu läbi teise läbitava liikmesriigi või selle tsooni, mis on vaba kõnealusest taudist või kus selle taudi suhtes kohaldatakse heakskiidetud likvideerimisprogrammi, kui läbitava liikmesriigi pädev asutus on komisjonile ja teistele liikmesriikidele teatanud, et selline vedu on lubatud tingimustel, mis on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 43 lõike 2 punktides a, c ja d.

3. PEATÜKK

Kodulindude ja haudemunade teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevad täiendavad loomatervisenõuded

1. jagu

Kodulinnud

Artikkel 34

Sugu- ja produktiivlindude vedu käsitlevad nõuded

1.   Ettevõtjad viivad sugu- ja produktiivlinde teise liikmesriiki ainult siis, kui täidetud on järgmised nõuded:

| a) | loomad on alaliselt elanud ühes või mitmes heakskiidetud ettevõttes, kus peetakse kodulinde:






  i) | alates koorumisest:
  või |
| --- | --- | --- |

a)

loomad on alaliselt elanud ühes või mitmes heakskiidetud ettevõttes, kus peetakse kodulinde:

i)

alates koorumisest:

või

| ii) | vähemalt:






  — | 42 päeva enne lähetamist, kui tegemist on sugu- ja produktiivlindudega, keda peetakse tarbimiseks ettenähtud liha või munade tootmiseks;
  või |
| --- | --- | --- |

ii)

vähemalt:

—

42 päeva enne lähetamist, kui tegemist on sugu- ja produktiivlindudega, keda peetakse tarbimiseks ettenähtud liha või munade tootmiseks;

või

| — | 21 päeva enne lähetamist, kui tegemist on produktiivlindudega, keda peetakse uluklinnuvarude taastootmiseks; |
| --- | --- |

—

21 päeva enne lähetamist, kui tegemist on produktiivlindudega, keda peetakse uluklinnuvarude taastootmiseks;

| b) | loomad on pärit karjast, kus Salmonella Pullorum’i, S. Gallinarum’i ja S. arizonae nakkus ei ole kinnitust leidnud ning kõnealused loomad on pärit ettevõtetest, kus Salmonella Pullorum’i, S. Gallinarum’i ja S. arizonae nakkuse esinemise kinnitamise korral viimase 12 kuu jooksul enne lähetamist on kohaldatud järgmisi meetmeid:






  i) | nakatunud kari on tapetud või hukatud ja hävitatud; |
| --- | --- | --- |

b)

loomad on pärit karjast, kus Salmonella Pullorum’i, S. Gallinarum’i ja S. arizonae nakkus ei ole kinnitust leidnud ning kõnealused loomad on pärit ettevõtetest, kus Salmonella Pullorum’i, S. Gallinarum’i ja S. arizonae nakkuse esinemise kinnitamise korral viimase 12 kuu jooksul enne lähetamist on kohaldatud järgmisi meetmeid:

i)

nakatunud kari on tapetud või hukatud ja hävitatud;

| ii) | pärast punktis i osutatud nakatunud karja tapmist või hukkamist on ettevõte puhastatud ja desinfitseeritud; |
| --- | --- |

ii)

pärast punktis i osutatud nakatunud karja tapmist või hukkamist on ettevõte puhastatud ja desinfitseeritud;

| iii) | pärast alapunktis ii osutatud puhastamist ja desinfitseerimist on ettevõtte kõigile karjadele Salmonella Pullorum’i, S. Gallinarum’i ja S. arizonae nakkuse suhtes vähemalt 21 päeva järel tehtud kaks negatiivsete tulemustega uuringut vastavalt seireprogrammile, millele on osutatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artikli 8 punktis b; |
| --- | --- |

iii)

pärast alapunktis ii osutatud puhastamist ja desinfitseerimist on ettevõtte kõigile karjadele Salmonella Pullorum’i, S. Gallinarum’i ja S. arizonae nakkuse suhtes vähemalt 21 päeva järel tehtud kaks negatiivsete tulemustega uuringut vastavalt seireprogrammile, millele on osutatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artikli 8 punktis b;

| c) | loomad on pärit karjast, kus lindude mükoplasmoos (Mycoplasma gallisepticum, M. meleagridis) ei ole kinnitust leidnud ning kõnealused loomad on pärit ettevõtetest, kus lindude mükoplasmoosi (Mycoplasma gallisepticum, M. meleagridis) kinnitatud esinemise korral viimase 12 kuu jooksul enne lähetamist on kohaldatud järgmisi meetmeid:
  kas






  i) | nakatunud karjale lindude mükoplasmoosi (Mycoplasma gallisepticum ja M. meleagridis) suhtes vastavalt seireprogrammile, millele on osutatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artikli 8 punktis b, vähemalt 60 päeva järel tehtud kahe uuringu tulemused kogu karja puhul on olnud negatiivsed;
  või |
| --- | --- | --- |

c)

loomad on pärit karjast, kus lindude mükoplasmoos (Mycoplasma gallisepticum, M. meleagridis) ei ole kinnitust leidnud ning kõnealused loomad on pärit ettevõtetest, kus lindude mükoplasmoosi (Mycoplasma gallisepticum, M. meleagridis) kinnitatud esinemise korral viimase 12 kuu jooksul enne lähetamist on kohaldatud järgmisi meetmeid:

kas

i)

nakatunud karjale lindude mükoplasmoosi (Mycoplasma gallisepticum ja M. meleagridis) suhtes vastavalt seireprogrammile, millele on osutatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artikli 8 punktis b, vähemalt 60 päeva järel tehtud kahe uuringu tulemused kogu karja puhul on olnud negatiivsed;

või

| ii) | nakatunud kari tapeti või surmati ja hävitati, ettevõte puhastati ja desinfitseeriti ning pärast puhastamist ja desinfitseerimist on ettevõtte kõigile karjadele lindude mükoplasmoosi (Mycoplasma gallisepticum ja M. meleagridis) suhtes vastavalt seireprogrammile, millele on osutatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artikli 8 punktis b, vähemalt 21 päeva järel tehtud kahe uuringu tulemused on olnud negatiivsed; |
| --- | --- |

ii)

nakatunud kari tapeti või surmati ja hävitati, ettevõte puhastati ja desinfitseeriti ning pärast puhastamist ja desinfitseerimist on ettevõtte kõigile karjadele lindude mükoplasmoosi (Mycoplasma gallisepticum ja M. meleagridis) suhtes vastavalt seireprogrammile, millele on osutatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artikli 8 punktis b, vähemalt 21 päeva järel tehtud kahe uuringu tulemused on olnud negatiivsed;

| d) | loomad on pärit karjadest, millel ei ole asjaomaste liikide korral loetellu kantud haiguste kliinilisi tunnuseid ega kahtlust; |
| --- | --- |

d)

loomad on pärit karjadest, millel ei ole asjaomaste liikide korral loetellu kantud haiguste kliinilisi tunnuseid ega kahtlust;

| e) | delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 3 lõike 1 punktis a ja punkti b alapunktis ii sätestatud seirega ei ole päritolukarjas viimase 21 päeva jooksul enne lähetamist tuvastatud lindude madala patogeensusega gripi viiruste nakkuse ühtegi kinnitatud juhtumit; |
| --- | --- |

e)

delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 3 lõike 1 punktis a ja punkti b alapunktis ii sätestatud seirega ei ole päritolukarjas viimase 21 päeva jooksul enne lähetamist tuvastatud lindude madala patogeensusega gripi viiruste nakkuse ühtegi kinnitatud juhtumit;

| f) | uluklinnuvarude taastootmiseks ettenähtud produktiivlindude puhul ei ole loomad viimase 21 päeva jooksul enne lähetamist puutunud kokku lindudega, kellel on halvem tervisestaatus; |
| --- | --- |

f)

uluklinnuvarude taastootmiseks ettenähtud produktiivlindude puhul ei ole loomad viimase 21 päeva jooksul enne lähetamist puutunud kokku lindudega, kellel on halvem tervisestaatus;

| g) | partide ja hanede puhul on loomadele tehtud IV lisa kohane kõrge patogeensusega linnugripi uuring, mille tulemused olid negatiivsed; |
| --- | --- |

g)

partide ja hanede puhul on loomadele tehtud IV lisa kohane kõrge patogeensusega linnugripi uuring, mille tulemused olid negatiivsed;

| h) | artiklites 41 ja 42 sätestatud vaktsineerimisega seotud asjakohased nõuded kodulindude erikategooria suhtes. |
| --- | --- |

h)

artiklites 41 ja 42 sätestatud vaktsineerimisega seotud asjakohased nõuded kodulindude erikategooria suhtes.

2.   Lõike 1 sätteid ei kohaldata vähem kui 20 kodulinnuisendi, kelle hulka ei kuulu silerinnalised linnud, artikli 37 kohase liikumise suhtes.

Artikkel 35

Tapmiseks ettenähtud kodulindude vedu käsitlevad nõuded

1.   Ettevõtjad viivad sugu- ja produktiivlinde teise liikmesriiki ainult siis, kui täidetud on järgmised nõuded:

| a) | loomad on järjepidevalt viibinud heakskiidetud ettevõttes, kus peetakse kodulinde:






  i) | alates koorumisest;
  või |
| --- | --- | --- |

a)

loomad on järjepidevalt viibinud heakskiidetud ettevõttes, kus peetakse kodulinde:

i)

alates koorumisest;

või

| ii) | vähemalt viimased 21 päeva enne lähetamist; |
| --- | --- |

ii)

vähemalt viimased 21 päeva enne lähetamist;

| b) | loomad on pärit karjadest, millel ei ole asjaomaste liikide korral loetellu kantud haiguste kliinilisi tunnuseid ega kahtlust; |
| --- | --- |

b)

loomad on pärit karjadest, millel ei ole asjaomaste liikide korral loetellu kantud haiguste kliinilisi tunnuseid ega kahtlust;

| c) | artiklites 41 ja 42 sätestatud vaktsineerimisega seotud asjakohased nõuded kodulindude erikategooria suhtes. |
| --- | --- |

c)

artiklites 41 ja 42 sätestatud vaktsineerimisega seotud asjakohased nõuded kodulindude erikategooria suhtes.

2.   Lõike 1 sätteid ei kohaldata vähem kui 20 kodulinnuisendi, kelle hulka ei kuulu silerinnalised linnud, artikli 37 kohase liikumise suhtes.

Artikkel 36

Ööpäevaste tibude viimist käsitlevad nõuded

1.   Ettevõtjad viivad ööpäevaseid tibusid teise liikmesriiki ainult siis, kui on täidetud järgmised nõuded:

| a) | loomad on pärit heakskiidetud haudejaamast; |
| --- | --- |

a)

loomad on pärit heakskiidetud haudejaamast;

| b) | loomad on koorunud haudemunadest, mis:






  i) | vastavad artikli 38 nõuetele ja on pärit karjadest, mille suhtes on tehtud kontroll vastavalt artikli 91 lõike 1 punktile f ja artikli 91 lõike 2 punktile f;
  või |
| --- | --- | --- |

b)

loomad on koorunud haudemunadest, mis:

i)

vastavad artikli 38 nõuetele ja on pärit karjadest, mille suhtes on tehtud kontroll vastavalt artikli 91 lõike 1 punktile f ja artikli 91 lõike 2 punktile f;

või

| ii) | on liitu sisse toodud kolmandast riigist või territooriumilt või selle tsoonist; |
| --- | --- |

ii)

on liitu sisse toodud kolmandast riigist või territooriumilt või selle tsoonist;

| c) | vastavad artiklites 41 ja 42 sätestatud vaktsineerimisega seotud asjakohastele nõuetele kodulindude erikategooria suhtes. |
| --- | --- |

c)

vastavad artiklites 41 ja 42 sätestatud vaktsineerimisega seotud asjakohastele nõuetele kodulindude erikategooria suhtes.

2.   Selliste ööpäevaste tibude puhul, kes on koorunud kolmandast riigist või territooriumilt või selle tsoonist liitu sisse toodud haudemunadest, teavitab kõnealuste ühepäevaste tibude päritoluliikmesriigi pädev asutus kavandatud sihtkoha liikmesriigi pädevat asutust, et haudemunad on kolmandast riigist liitu sisse toodud.

3.   Lõigete 1 ja 2 sätteid ei kohaldata vähem kui 20 kodulinnuisendi, kelle hulka ei kuulu silerinnalised linnud, karja artikli 37 kohase liikumise suhtes.

Artikkel 37

Vähem kui 20 kodulinnuisendi, kelle hulka ei kuulu silerinnalised linnud, viimist käsitlevatest nõuetest tehtav erand

Erandina artiklites 34, 35 ja 36 sätestatud nõuetest võivad ettevõtjad vähem kui 20 kodulinnuisendit, kelle hulka ei kuulu silerinnalised linnud, viia teise liikmesriiki, kui täidetud on järgmised nõuded:

| a) | loomad on pärit karjadest, mis on alates koorumisest või vähemalt 21 päeva jooksul enne lähetamist järjepidevalt viibinud ühes registreeritud ettevõttes; |
| --- | --- |

a)

loomad on pärit karjadest, mis on alates koorumisest või vähemalt 21 päeva jooksul enne lähetamist järjepidevalt viibinud ühes registreeritud ettevõttes;

| b) | loomad on pärit karjadest, millel ei ole asjaomaste liikide korral loetellu kantud haiguste kliinilisi tunnuseid ega kahtlust; |
| --- | --- |

b)

loomad on pärit karjadest, millel ei ole asjaomaste liikide korral loetellu kantud haiguste kliinilisi tunnuseid ega kahtlust;

| c) | delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 3 lõike 1 punktis a ja punkti b alapunktis ii sätestatud seirega ei ole päritolukarjas viimase 21 päeva jooksul enne lähetamist tuvastatud lindude madala patogeensusega gripi viiruste nakkuse ühtegi kinnitatud juhtumit; |
| --- | --- |

c)

delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 3 lõike 1 punktis a ja punkti b alapunktis ii sätestatud seirega ei ole päritolukarjas viimase 21 päeva jooksul enne lähetamist tuvastatud lindude madala patogeensusega gripi viiruste nakkuse ühtegi kinnitatud juhtumit;

| d) | loomad ei ole viimase 21 päeva jooksul enne lähetamist puutunud kokku äsja saabunud kodulindudega või lindudega, kellel on halvem tervisestaatus; |
| --- | --- |

d)

loomad ei ole viimase 21 päeva jooksul enne lähetamist puutunud kokku äsja saabunud kodulindudega või lindudega, kellel on halvem tervisestaatus;

| e) | partide ja hanede (v.a tapmiseks ettenähtud pardid ja haned) puhul on loomadele tehtud IV lisa kohane kõrge patogeensusega linnugripi uuring, mille tulemused olid negatiivsed; |
| --- | --- |

e)

partide ja hanede (v.a tapmiseks ettenähtud pardid ja haned) puhul on loomadele tehtud IV lisa kohane kõrge patogeensusega linnugripi uuring, mille tulemused olid negatiivsed;

| f) | loomadele on vastavalt V lisale tehtud Salmonella Pullorum’i, S. Gallinarum’i ja S. arizonae nakkuse ning lindude mükoplasmoosi (Mycoplasma gallisepticum ja M. meleagridis) suhtes uuring, mille tulemused olid negatiivsed; |
| --- | --- |

f)

loomadele on vastavalt V lisale tehtud Salmonella Pullorum’i, S. Gallinarum’i ja S. arizonae nakkuse ning lindude mükoplasmoosi (Mycoplasma gallisepticum ja M. meleagridis) suhtes uuring, mille tulemused olid negatiivsed;

Salmonella Pullorum’

S. Gallinarum’

S. arizonae

Mycoplasma gallisepticum

M. meleagridis

| g) | loomad vastavad artiklites 41 ja 42 sätestatud vaktsineerimisega seotud asjakohastele nõuetele kodulindude erikategooria suhtes. |
| --- | --- |

g)

loomad vastavad artiklites 41 ja 42 sätestatud vaktsineerimisega seotud asjakohastele nõuetele kodulindude erikategooria suhtes.

2. jagu

Kodulindude haudemunad

Artikkel 38

Kodulindude haudemunade viimist käsitlevad nõuded

Ettevõtjad viivad kodulindude haudemune teise liikmesriiki ainult siis, kui kõnealused munad vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | need on pärit heakskiidetud ettevõttest: |
| --- | --- |

a)

need on pärit heakskiidetud ettevõttest:

| b) | need on pärit karjadest, mille linnud on alates koorumisest või vähemalt 42 päeva jooksul enne munade kogumist järjepidevalt viibinud ühes või mitmes kodulinde pidavas heakskiidetud ettevõttes; |
| --- | --- |

b)

need on pärit karjadest, mille linnud on alates koorumisest või vähemalt 42 päeva jooksul enne munade kogumist järjepidevalt viibinud ühes või mitmes kodulinde pidavas heakskiidetud ettevõttes;

| c) | need on pärit loomadelt, kes vastavad artikli 34 lõike 1 punktides b, c ja d sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

c)

need on pärit loomadelt, kes vastavad artikli 34 lõike 1 punktides b, c ja d sätestatud nõuetele;

| d) | need on üksikult märgistatud päritolukarja ettevõtte heakskiidunumbriga, millele on osutatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artikli 21 punktis a; |
| --- | --- |

d)

need on üksikult märgistatud päritolukarja ettevõtte heakskiidunumbriga, millele on osutatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artikli 21 punktis a;

| e) | need on desinfitseeritud; |
| --- | --- |

e)

need on desinfitseeritud;

| f) | need vastavad artiklites 41 ja 42 sätestatud vaktsineerimisega seotud asjakohastele nõuetele. |
| --- | --- |

f)

need vastavad artiklites 41 ja 42 sätestatud vaktsineerimisega seotud asjakohastele nõuetele.

Artikkel 39

Kodulindude vähem kui 20 haudemuna, mis ei hõlma silerinnaliste lindude haudemune, viimist käsitlevatest nõuetest tehtav erand

Erandina artiklis 38 sätestatud nõuetest võivad ettevõtjad kodulindude vähem kui 20 haudemuna, mis ei hõlma silerinnaliste lindude haudemune, viia teise liikmesriiki, kui kõnealused munad vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | need on pärit registreeritud ettevõttest; |
| --- | --- |

a)

need on pärit registreeritud ettevõttest;

| b) | need on pärit linnukarjadest:






  i) | mille linnud alates koorumisest või vähemalt 21 päeva jooksul enne munade kogumist on järjepidevalt viibinud registreeritud ettevõttes; |
| --- | --- | --- |

b)

need on pärit linnukarjadest:

i)

mille linnud alates koorumisest või vähemalt 21 päeva jooksul enne munade kogumist on järjepidevalt viibinud registreeritud ettevõttes;

| ii) | neil ei ole asjaomaste liikide korral loetellu kantud haiguste kliinilisi tunnuseid ega kahtlust; |
| --- | --- |

ii)

neil ei ole asjaomaste liikide korral loetellu kantud haiguste kliinilisi tunnuseid ega kahtlust;

| iii) | neile on vastavalt V lisale tehtud Salmonella Pullorum’i, S. Gallinarum’i ja S. arizonae nakkuse ning lindude mükoplasmoosi (Mycoplasma gallisepticum ja M. meleagridis) suhtes uuring, mille tulemused olid negatiivsed; |
| --- | --- |

iii)

neile on vastavalt V lisale tehtud Salmonella Pullorum’i, S. Gallinarum’i ja S. arizonae nakkuse ning lindude mükoplasmoosi (Mycoplasma gallisepticum ja M. meleagridis) suhtes uuring, mille tulemused olid negatiivsed;

Salmonella Pullorum

S. Gallinarum

S. arizonae

Mycoplasma gallisepticum

M. meleagridis

| c) | need vastavad artiklites 41 ja 42 sätestatud vaktsineerimisega seotud asjaomastele nõuetele. |
| --- | --- |

c)

need vastavad artiklites 41 ja 42 sätestatud vaktsineerimisega seotud asjaomastele nõuetele.

Artikkel 40

Määratletud patogeenivabade munade viimist käsitlevatest nõuetest tehtav erand

Erandina artiklis 38 sätestatud nõuetest viivad ettevõtjad määratletud patogeenivabasid mune teise liikmesriiki ainult siis, kui kõnealused munad vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | need on pärit heakskiidetud ettevõttest, kus peetakse kodulinde: |
| --- | --- |

a)

need on pärit heakskiidetud ettevõttest, kus peetakse kodulinde:

| b) | need on pärit karjadest, mis on vabad määratletud patogeenidest, nagu on kirjeldatud Euroopa farmakopöas, ning kõikide selle eristaatuse jaoks nõutavate uuringute ja kliiniliste läbivaatuste tulemused on olnud soodsad; |
| --- | --- |

b)

need on pärit karjadest, mis on vabad määratletud patogeenidest, nagu on kirjeldatud Euroopa farmakopöas, ning kõikide selle eristaatuse jaoks nõutavate uuringute ja kliiniliste läbivaatuste tulemused on olnud soodsad;

| c) | need on üksikult märgistatud päritolukarja ettevõtte heakskiidunumbriga, millele on osutatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artikli 21 punktis a. |
| --- | --- |

c)

need on üksikult märgistatud päritolukarja ettevõtte heakskiidunumbriga, millele on osutatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artikli 21 punktis a.

3. jagu

Vaktsineerimist käsitlevad nõuded

Artikkel 41

Nõuded, milles käsitletakse Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse vastast vaktsineerimist

Kui kodulinde, kodulindude haudemune või haudemunade või ööpäevaste tibude päritolukarju on vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu muude vaktsiinide kui inaktiveeritud vaktsiinidega, peavad manustatud vaktsiinid vastama VI lisas esitatud kriteeriumidele.

4. jagu

Eritingimused seoses liikumisega liikmesriikidesse või nende tsoonidesse, mis on Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse suhtes taudivaba staatusega ilma vaktsineerimiseta

Artikkel 42

Lisanõuded kodulindude ja kodulindude haudemunade liikumise kohta liikmesriiki või selle piirkonda, mis on Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse suhtes taudivaba staatusega ilma vaktsineerimiseta

Ettevõtjad viivad kodulinde ja kodulindude haudemune ühest liikmesriigist või selle tsoonist, millel ei ole Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse suhtes taudivaba staatust ilma vaktsineerimiseta, liikmesriiki või tsooni, mis on Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse suhtes taudivaba staatusega ilma vaktsineerimiseta, ainult siis, kui kõnealused loomad ja haudemunad lisaks 1.–3. jaos esitatud konkreetset kaupa käsitlevatele nõuetele vastavad Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse suhtes järgmistele nõuetele:

| a) | sugu- ja produktiivlinnud:






  i) | ei ole vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu; |
| --- | --- | --- |

a)

sugu- ja produktiivlinnud:

i)

ei ole vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu;

| ii) | on 14 päeva enne lähetamist olnud isoleeritud kas päritoluettevõttes veterinaarjärelevalve ametniku järelevalve all või heakskiidetud karantiiniasutuses, kus:






  — | kodulinnud ei ole vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu viimase 21 päeva jooksul enne lähetamist; |
| --- | --- | --- |

ii)

on 14 päeva enne lähetamist olnud isoleeritud kas päritoluettevõttes veterinaarjärelevalve ametniku järelevalve all või heakskiidetud karantiiniasutuses, kus:

—

kodulinnud ei ole vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu viimase 21 päeva jooksul enne lähetamist;

| — | viimase 21 päeva jooksul enne lähetamist ei ole sisse toodud muid linde; |
| --- | --- |

—

viimase 21 päeva jooksul enne lähetamist ei ole sisse toodud muid linde;

| — | karantiiniasutuses ei ole toimunud vaktsineerimist; |
| --- | --- |

—

karantiiniasutuses ei ole toimunud vaktsineerimist;

| iii) | on viimase 14 päeva jooksul enne lähetamist läbinud seroloogilised uuringud Newcastle’i haiguse viiruse vastaste antikehade tuvastamiseks, mis tehti vereproovidega tasemel, mis annab 95 % kindluse nakkuse tuvastamiseks 5 % levimuse korral, ja mille tulemused olid negatiivsed; |
| --- | --- |

iii)

on viimase 14 päeva jooksul enne lähetamist läbinud seroloogilised uuringud Newcastle’i haiguse viiruse vastaste antikehade tuvastamiseks, mis tehti vereproovidega tasemel, mis annab 95 % kindluse nakkuse tuvastamiseks 5 % levimuse korral, ja mille tulemused olid negatiivsed;

| b) | tapmiseks ettenähtud kodulindude puhul on need loomad pärit karjadest:






  i) | mida ei ole viimase 14 päeva jooksul enne lähetamist vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu ning Newcastle’i haiguse viiruse vastaste antikehade tuvastamiseks tehtud, negatiivsed tulemused andnud seroloogilised uuringud tehti vereproovidega tasemel, mis annab 95 % kindluse nakkuse tuvastamiseks 5 % levimuse korral;
  või |
| --- | --- | --- |

b)

tapmiseks ettenähtud kodulindude puhul on need loomad pärit karjadest:

i)

mida ei ole viimase 14 päeva jooksul enne lähetamist vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu ning Newcastle’i haiguse viiruse vastaste antikehade tuvastamiseks tehtud, negatiivsed tulemused andnud seroloogilised uuringud tehti vereproovidega tasemel, mis annab 95 % kindluse nakkuse tuvastamiseks 5 % levimuse korral;

või

| ii) | mida on viimase 14 päeva jooksul enne lähetamist vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu ning Newcastle’i haiguse viiruse esinemise tuvastamiseks tehtud, negatiivsed tulemused andnud uuring tehti tasemel, mis annab 95 % kindluse nakkuse tuvastamiseks 5 % levimuse korral; |
| --- | --- |

ii)

mida on viimase 14 päeva jooksul enne lähetamist vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu ning Newcastle’i haiguse viiruse esinemise tuvastamiseks tehtud, negatiivsed tulemused andnud uuring tehti tasemel, mis annab 95 % kindluse nakkuse tuvastamiseks 5 % levimuse korral;

| c) | ööpäevased tibud:






  i) | ei ole vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu; |
| --- | --- | --- |

c)

ööpäevased tibud:

i)

ei ole vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu;

| ii) | on pärit punktis d sätestatud tingimustele vastavatest haudemunadest; |
| --- | --- |

ii)

on pärit punktis d sätestatud tingimustele vastavatest haudemunadest;

| iii) | on pärit haudejaamast, kus töömeetoditega on tagatud, et selliseid haudemune inkubeeritakse täiesti eri aegadel ja kohtades, kui neid haudemune, mis ei vasta punktis d sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

iii)

on pärit haudejaamast, kus töömeetoditega on tagatud, et selliseid haudemune inkubeeritakse täiesti eri aegadel ja kohtades, kui neid haudemune, mis ei vasta punktis d sätestatud tingimustele;

| d) | kodulindude haudemunad:






  i) | ei ole vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu; |
| --- | --- | --- |

d)

kodulindude haudemunad:

i)

ei ole vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu;

| ii) | on pärit linnukarjadest, mis:
  kas






  — | ei ole vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu;
  või |
| --- | --- | --- |

ii)

on pärit linnukarjadest, mis:

kas

—

ei ole vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu;

või

| — | on vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu inaktiveeritud vaktsiinidega;
  või |
| --- | --- |

—

on vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu inaktiveeritud vaktsiinidega;

või

| — | on vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu elusvaktsiinidega, mis vastavad VI lisas sätestatud kriteeriumidele, ning vaktsineerimine on toimunud vähemalt 30 päeva enne haudemunade kogumist. |
| --- | --- |

—

on vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu elusvaktsiinidega, mis vastavad VI lisas sätestatud kriteeriumidele, ning vaktsineerimine on toimunud vähemalt 30 päeva enne haudemunade kogumist.

4. PEATÜKK

Peetavate kabiloomade ja kodulindude kogumine

Artikkel 43

Peetavate kabiloomade ja kodulindude kogumise erieeskirjad

1.   Peetavate kabiloomade ja kodulindude päritoluettevõttest sihtliikmesriigi ettevõttesse viimise ajal peavad käitajad tagama, et loomi ei ole rohkem kui kolm korda kogutud ning et kõnealused kogumised toimuvad kogumise jaoks heakskiidetud ettevõtetes või artikli 44 kohaselt transpordivahendis järgmistel tingimustel:

| a) | kõik nimetatud kogumistega hõlmatud peetavad kabiloomad ja kodulinnud viiakse teise liikmesriigi lõppsihtkohta hiljemalt 20 päeva jooksul pärast päritoluettevõttest lahkumise kuupäeva; |
| --- | --- |

a)

kõik nimetatud kogumistega hõlmatud peetavad kabiloomad ja kodulinnud viiakse teise liikmesriigi lõppsihtkohta hiljemalt 20 päeva jooksul pärast päritoluettevõttest lahkumise kuupäeva;

| b) | ajavahemik, mis jääb iga peetava kabilooma ja kodulinnu päritoluettevõttest lähetamise kuupäeva ja päritoluliikmesriigis kogumisteks heakskiidetud ettevõttest lähetamise kuupäeva vahele, ei tohi olla pikem kui 14 päeva. |
| --- | --- |

b)

ajavahemik, mis jääb iga peetava kabilooma ja kodulinnu päritoluettevõttest lähetamise kuupäeva ja päritoluliikmesriigis kogumisteks heakskiidetud ettevõttest lähetamise kuupäeva vahele, ei tohi olla pikem kui 14 päeva.

2.   Pädeva asutuse taotlusel peab määruse (EL) 2016/429 artikli 143 lõike 1 täitmiseks loomatervise sertifikaati taotlenud ettevõtja esitama saadetist moodustavate loomade varasemad liikumisandmed (sh kõik kogumised) nende päritoluettevõttest lähetamisest alates.

3.   Erandina lõike 1 punktist a võib loomade veeteid/meritsi toimuva transpordi puhul lõike 1 punktis a sätestatud 20-päevast ajavahemikku veeteid/meritsi toimuva teekonna kestuse võrra pikendada.

Artikkel 44

Transpordivahendis toimuva kogumise erieeskirjad

Selliste ettevõtete käitajad, kus peetakse kabiloomi või kodulinde, kes on ette nähtud kogumiseks transpordivahendis enne teise liikmesriiki viimist, tagavad, et laadimine teostatakse ettevõttes ilma transpordivahendi sisenemiseta hoonesse, kus loomi peetakse.

Artikkel 45

Üksikasjalikud eeskirjad kogumise bioturvameetmete kohta

1.   Kogumiseks heakskiidetud ettevõtete käitajad tagavad, et

| a) | ettevõte või ettevõttes asuvad epidemioloogiliselt eraldi asuvad loomade pidamisruumid tehakse loomadest tühjaks ning neid puhastatakse ja desinfitseeritakse korrapäraste ajavahemike järel, mis ei ületa 14 päevast katkematut kasutamist; |
| --- | --- |

a)

ettevõte või ettevõttes asuvad epidemioloogiliselt eraldi asuvad loomade pidamisruumid tehakse loomadest tühjaks ning neid puhastatakse ja desinfitseeritakse korrapäraste ajavahemike järel, mis ei ületa 14 päevast katkematut kasutamist;

| b) | enne ettevõttest lahkumist desinfitseeritakse sellise transpordivahendi rehvid, millest loomad on maha laaditud või millesse nad on peale laaditud. |
| --- | --- |

b)

enne ettevõttest lahkumist desinfitseeritakse sellise transpordivahendi rehvid, millest loomad on maha laaditud või millesse nad on peale laaditud.

2.   Ettevõtjad, kes koguvad peetavaid kabiloomi või kodulinde transpordivahendis, tagavad, et transpordivahendi rehvid desinfitseeritakse enne päritoluettevõttest lahkumist.

Artikkel 46

Näitusteks, spordi-, kultuuri- ja muudeks sarnasteks üritusteks ettenähtud kabiloomade lähetamist käsitlevatest nõuetest tehtavad erandid

1.   Määruse (EL) 2016/429 artiklites 126 lõikes 2 ja artikli 134 punktis b ning käesoleva määruse artiklites 43, 44 ja 45 sätestatud tingimusi ei kohaldata peetavate kabiloomade teise liikmesriiki lähetamise suhtes, selleks et osaleda näitustel, spordi-, kultuuri- ja muudel sarnastel üritustel.

2.   Määruse (EL) 2016/429 artikli 133 lõike 2 teises lõigus osutatud liikmesriigi luba ei nõuta, kui individuaalselt sertifitseeritud registreeritud hobuslaste teise liikmesriiki vedamise puhul kasutatakse ühist transpordivahendit loomade osalemiseks lõikes 1 osutatud tegevustes.

5. PEATÜKK

Nõuded muude peetavate maismaaloomade kui peetavate kabiloomade ja kodulindude lähetamise ning tehistingimustes peetavate lindude haudemunade viimise kohta teistesse liikmesriikidesse

1. jagu

Esikloomalised

Artikkel 47

Esikloomaliste teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevad nõuded

Ettevõtjad viivad esikloomalised teise liikmesriiki ainult siis, kui loomad

kas

| 1. | on hoitud suletud ettevõttes ja viiakse sihtliikmesriigis asuvasse suletud ettevõttesse vastavalt artikli 64 lõikes 1 sätestatud nõuetele;
  või |
| --- | --- |

1.

on hoitud suletud ettevõttes ja viiakse sihtliikmesriigis asuvasse suletud ettevõttesse vastavalt artikli 64 lõikes 1 sätestatud nõuetele;

või

| 2. | on pärit muust ettevõttest kui suletud ettevõte ja viiakse sihtliikmesriigis asuvasse suletud ettevõttesse vastavalt artikli 63 lõike 2 punktis b sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

2.

on pärit muust ettevõttest kui suletud ettevõte ja viiakse sihtliikmesriigis asuvasse suletud ettevõttesse vastavalt artikli 63 lõike 2 punktis b sätestatud nõuetele.

2. jagu

Mesilased ja kimalased

Artikkel 48

Mesilaste ja kimalaste teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevad nõuded

Ettevõtjad viivad mesilasi nende elutsükli igas etapis (sh mesilaste haue) teistesse liikmesriikidesse ainult siis, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | loomad ja päritolutarud ei näita Ameerika haudemädaniku ega väikese tarumardika (Aethina tumida) või Tropilaelaps spp. põhjustatud nakkuse tunnuseid; |
| --- | --- |

a)

loomad ja päritolutarud ei näita Ameerika haudemädaniku ega väikese tarumardika (Aethina tumida) või Tropilaelaps spp. põhjustatud nakkuse tunnuseid;

Aethina tumida

Tropilaelaps

| b) | nad on pärit mesilast, mille ümber raadiusega vähemalt:






  i) | 3 km raadiuses ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud ameerika haudemädanikku, ning mille suhtes ei ole kehtestatud piirangut ameerika haudmemädaniku puhangu tõttu; |
| --- | --- | --- |

b)

nad on pärit mesilast, mille ümber raadiusega vähemalt:

i)

3 km raadiuses ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud ameerika haudemädanikku, ning mille suhtes ei ole kehtestatud piirangut ameerika haudmemädaniku puhangu tõttu;

| ii) | 100 km raadiuses ei ole teadolevalt esinenud väikese tarumardika (Aethina tumida) põhjustatud nakkust, ning mille suhtes ei ole kehtestatud piirangut väikese tarumardika (Aethina tumida) põhjustatud nakkuse kahtluse või nakkuse kinnitatud esinemise tõttu, välja arvatud juhul, kui artikliga 49 on kehtestatud erand; |
| --- | --- |

ii)

100 km raadiuses ei ole teadolevalt esinenud väikese tarumardika (Aethina tumida) põhjustatud nakkust, ning mille suhtes ei ole kehtestatud piirangut väikese tarumardika (Aethina tumida) põhjustatud nakkuse kahtluse või nakkuse kinnitatud esinemise tõttu, välja arvatud juhul, kui artikliga 49 on kehtestatud erand;

Aethina tumida

Aethina tumida

| iii) | 100 km raadiuses ei ole teadaolevalt esinenud mesilastel Tropilaelaps spp. põhjustatud nakkust, ning mille suhtes ei ole kehtestatud piirangut mesilastel Tropilaelaps spp. põhjustatud nakkuse kahtluse või nakkuse kinnitatud esinemise tõttu. |
| --- | --- |

iii)

100 km raadiuses ei ole teadaolevalt esinenud mesilastel Tropilaelaps spp. põhjustatud nakkust, ning mille suhtes ei ole kehtestatud piirangut mesilastel Tropilaelaps spp. põhjustatud nakkuse kahtluse või nakkuse kinnitatud esinemise tõttu.

Tropilaelaps

Tropilaelaps

Artikkel 49

Mesilasemade teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevatest nõuetest tehtav erand

Erandina artikli 48 punkti b alapunktist ii võivad ettevõtjad viia mesilasemasid, kui need loomad vastavad artikli 48 punkti a, punkti b alapunktide i ja iii nõuetele ning järgmistele nõuetele:

| a) | päritolumesilas ei ole teadaolevalt esinenud väikese tarumardika (Aethina tumida) põhjustatud nakkust, ning kõnealune mesila asub vähemalt 30 km kaugusel pädeva asutuse poolt kehtestanud vähemalt 20 km raadiusega kaitsetsoonist väikese tarumardika (Aethina tumida) põhjustatud nakkuse kinnitatud esinemiskoha ümber; |
| --- | --- |

a)

päritolumesilas ei ole teadaolevalt esinenud väikese tarumardika (Aethina tumida) põhjustatud nakkust, ning kõnealune mesila asub vähemalt 30 km kaugusel pädeva asutuse poolt kehtestanud vähemalt 20 km raadiusega kaitsetsoonist väikese tarumardika (Aethina tumida) põhjustatud nakkuse kinnitatud esinemiskoha ümber;

Aethina tumida

Aethina tumida

| b) | päritolumesila ei asu piirangutsoonis, mille suhtes on liidus kehtestatud kaitsemeetmed väikese tarumardika (Aethina tumida) põhjustatud nakkuse kinnitud esinemise tõttu; |
| --- | --- |

b)

päritolumesila ei asu piirangutsoonis, mille suhtes on liidus kehtestatud kaitsemeetmed väikese tarumardika (Aethina tumida) põhjustatud nakkuse kinnitud esinemise tõttu;

Aethina tumida

| c) | päritolumesila asub piirkonnas, kus on pooleli pädeva asutuse tehtav iga-aastane seire väikese tarumardika (Aethina tumida) põhjustatud nakkuse tuvastamiseks, et tagada väikese tarumardika (Aethina tumida) põhjustatud nakkuse tuvastamise usaldusnivoo vähemalt 95 %, kui vähemalt 2 % mesilatest on nakatunud; |
| --- | --- |

c)

päritolumesila asub piirkonnas, kus on pooleli pädeva asutuse tehtav iga-aastane seire väikese tarumardika (Aethina tumida) põhjustatud nakkuse tuvastamiseks, et tagada väikese tarumardika (Aethina tumida) põhjustatud nakkuse tuvastamise usaldusnivoo vähemalt 95 %, kui vähemalt 2 % mesilatest on nakatunud;

Aethina tumida

Aethina tumida

| d) | pädev asutus teeb tootmishooaja igal kuul päritolumesilas negatiivsete tulemustega kontrolli, et tagada väikese tarumardika (Aethina tumida) põhjustatud nakkuse tuvastamise usaldusnivoo vähemalt 95 %, kui vähemalt 2 % mesilatest on nakatunud; |
| --- | --- |

d)

pädev asutus teeb tootmishooaja igal kuul päritolumesilas negatiivsete tulemustega kontrolli, et tagada väikese tarumardika (Aethina tumida) põhjustatud nakkuse tuvastamise usaldusnivoo vähemalt 95 %, kui vähemalt 2 % mesilatest on nakatunud;

Aethina tumida

| e) | nad on saatepuurides koos maksimaalselt 20 saatemesilasega; |
| --- | --- |

e)

nad on saatepuurides koos maksimaalselt 20 saatemesilasega;

Artikkel 50

Mesilaste teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevad lisanõuded varroosi (Varroa spp.) puhul

Ettevõtjad viivad mesilasi nende elutsükli igas etapis (sh mesilashaue) varroosi (Varroa spp.) suhtes taudivaba staatusega teise liikmesriiki või selle tsooni ainult siis, kui loomad vastavad artikli 48 sätestatud nõuetele ja kui on täidetud järgmised nõuded:

Varroa

| a) | nad on pärit liikmesriigist või selle tsoonist, millel on varroosi (Varroa spp.) suhtes taudivaba staatus; |
| --- | --- |

a)

nad on pärit liikmesriigist või selle tsoonist, millel on varroosi (Varroa spp.) suhtes taudivaba staatus;

Varroa

| b) | vedamise ajal on nad kaitstud varroosiga (Varroa spp.) nakatumise eest. |
| --- | --- |

b)

vedamise ajal on nad kaitstud varroosiga (Varroa spp.) nakatumise eest.

Varroa

Artikkel 51

Kimalaste teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevad nõuded

Ettevõtjad viivad kimalasi teise liikmesriiki ainult siis, kui on täidetud järgmised nõuded:

| a) | neil ei ole väikese tarumardika (Aethina tumida) põhjustatud nakkuse tunnuseid; |
| --- | --- |

a)

neil ei ole väikese tarumardika (Aethina tumida) põhjustatud nakkuse tunnuseid;

Aethina tumida

| b) | nad on pärit ettevõttest, mille ümber 100 km raadiuses ei ole teadolevalt esinenud väikese tarumardika (Aethina tumida) põhjustatud nakkust, ning mille suhtes ei ole kehtestatud piirangut väikese tarumardika (Aethina tumida) põhjustatud nakkuse kahtluse või nakkuse kinnitatud esinemise tõttu. Neid nõudeid ei kohaldata artikli 52 kohaselt veetavate, keskkonnast eraldatud ettevõtetest pärit kimalaste suhtes. |
| --- | --- |

b)

nad on pärit ettevõttest, mille ümber 100 km raadiuses ei ole teadolevalt esinenud väikese tarumardika (Aethina tumida) põhjustatud nakkust, ning mille suhtes ei ole kehtestatud piirangut väikese tarumardika (Aethina tumida) põhjustatud nakkuse kahtluse või nakkuse kinnitatud esinemise tõttu. Neid nõudeid ei kohaldata artikli 52 kohaselt veetavate, keskkonnast eraldatud ettevõtetest pärit kimalaste suhtes.

Aethina tumida

Aethina tumida

Artikkel 52

Keskkonnast eraldatud, kimalasi tootvatest ettevõtetest pärit kimalaste viimist käsitlevatest nõuetest tehtav erand

Erandina artikli 51 punktist b võivad ettevõtjad viia keskkonnast eraldatud, kimalasi tootvatest ettevõtetest pärit kimalasi teistesse liikmesriikidesse, kui loomad vastavad artikli 51 punktile a ja tingimusel, et täidetud on järgmised nõuded:

| a) | neid on peetud eraldi epidemioloogilistes üksustes, iga kimalaspere suletud konteineris, mis on enne kasutamist uus või puhastatud ja desinfitseeritud; |
| --- | --- |

a)

neid on peetud eraldi epidemioloogilistes üksustes, iga kimalaspere suletud konteineris, mis on enne kasutamist uus või puhastatud ja desinfitseeritud;

| b) | epidemioloogilise üksuse suhtes vastavalt kirjalikule standardsele töökorrale tehtud korrapäraste uuringutega ei ole epidemioloogilises üksuses väikese tarumardika (Aethina tumida) põhjustatud nakkust tuvastatud. |
| --- | --- |

b)

epidemioloogilise üksuse suhtes vastavalt kirjalikule standardsele töökorrale tehtud korrapäraste uuringutega ei ole epidemioloogilises üksuses väikese tarumardika (Aethina tumida) põhjustatud nakkust tuvastatud.

Aethina tumida

3. jagu

Koerad, kassid ja valgetuhkrud

Artikkel 53

Koerte, kasside ja valgetuhkrute teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevad nõuded

Ettevõtjad viivad koerad, kassid ja valgetuhkrud teise liikmesriiki ainult siis, kui täidetud on järgmised nõuded:

| a) | loomad on üksikult identifitseeritud:
  kas






  i) | vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artiklile 70;
  või |
| --- | --- | --- |

a)

loomad on üksikult identifitseeritud:

kas

i)

vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artiklile 70;

või

| ii) | selgelt loetava tätoveeringuga, mida kohaldati enne 3. juulit 2011; |
| --- | --- |

ii)

selgelt loetava tätoveeringuga, mida kohaldati enne 3. juulit 2011;

| b) | loomadega on kaasas individuaalne identifitseerimisdokument, mis on ette nähtud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artikliga 71, milles on dokumenteeritud, et






  i) | identifitseeritud loom on pärit ettevõttest, kus peetavatel maismaaloomadel ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud marutaudiviirusega nakatumist, ning kes on saanud täieliku esmase marutaudivastase vaktsineerimise vähemalt 21 päeva enne vedu või on marutaudi vastu uuesti vaktsineeritud vastavalt VII lisa 1. osas esitatud kehtivusnõuetele. Seda nõuet ei kohaldata artikli 54 lõigete 1 ja 2 kohaselt viidavate koerte, kasside ja valgetuhkrute suhtes; |
| --- | --- | --- |

b)

loomadega on kaasas individuaalne identifitseerimisdokument, mis on ette nähtud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artikliga 71, milles on dokumenteeritud, et

i)

identifitseeritud loom on pärit ettevõttest, kus peetavatel maismaaloomadel ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud marutaudiviirusega nakatumist, ning kes on saanud täieliku esmase marutaudivastase vaktsineerimise vähemalt 21 päeva enne vedu või on marutaudi vastu uuesti vaktsineeritud vastavalt VII lisa 1. osas esitatud kehtivusnõuetele. Seda nõuet ei kohaldata artikli 54 lõigete 1 ja 2 kohaselt viidavate koerte, kasside ja valgetuhkrute suhtes;

| ii) | koerte puhul on nende suhtes võetud VII lisa 2. osa punkti 1 kohased Echinococcus multilocularis’e nakkuse ning koerte, kasside ja valgetuhkrute puhul vajaduse korral VII lisa 2. osa punkti 3 kohaseid muude haiguste riskimaandamismeetmed kõnealuse lisaga nõutud ajavahemiku jooksul enne sellisesse liikmesriiki või selle tsooni sisenemist, kus nõutakse kõnealuste meetmete kohaldamist. Seda nõuet ei kohaldata artikli 54 lõike 2 kohaselt viidavate koerte, kasside ja valgetuhkrute suhtes. |
| --- | --- |

ii)

koerte puhul on nende suhtes võetud VII lisa 2. osa punkti 1 kohased Echinococcus multilocularis’e nakkuse ning koerte, kasside ja valgetuhkrute puhul vajaduse korral VII lisa 2. osa punkti 3 kohaseid muude haiguste riskimaandamismeetmed kõnealuse lisaga nõutud ajavahemiku jooksul enne sellisesse liikmesriiki või selle tsooni sisenemist, kus nõutakse kõnealuste meetmete kohaldamist. Seda nõuet ei kohaldata artikli 54 lõike 2 kohaselt viidavate koerte, kasside ja valgetuhkrute suhtes.

Echinococcus multilocularis

Artikkel 54

Erand, mis tehakse marutaudivastase vaktsineerimise ja Echinococcus multilocularis’e vastase ravi nõudest

1.   Erandina artikli 53 punkti b alapunktist i võivad ettevõtjad viia alla 12 nädala vanused koeri, kasse ja valgetuhkruid, keda ei ole marutaudi vastu vaktsineeritud, või kes on 12–16 nädala vanused ja keda on marutaudi vastu vaktsineeritud, kuid ei vasta veel mõne teise liikmesriigi suhtes VII lisa 1. osas esitatud kehtivusnõuetele, tingimusel et:

| a) | sihtliikmesriik on sellist liikumist üldiselt lubanud ning on teavitanud üldsust asjakohasel veebisaidil, et selline liikumine on lubatud; ning |
| --- | --- |

a)

sihtliikmesriik on sellist liikumist üldiselt lubanud ning on teavitanud üldsust asjakohasel veebisaidil, et selline liikumine on lubatud; ning

| b) | on täidetud üks järgmistest tingimustest:






  i) | artiklis 86 osutatud loomatervise sertifikaadile on lisatud ettevõtja deklaratsioon, milles märgitakse, et loomad ei ole sünnist saadik kuni lähetamiseni puutunud kokku peetavate maismaaloomadega, keda kahtlustatakse marutaudiviirusega nakatumises või metsloomadega, kes on marutaudiviirusega nakatumise tõttu loetellu kantud;
  või |
| --- | --- | --- |

b)

on täidetud üks järgmistest tingimustest:

i)

artiklis 86 osutatud loomatervise sertifikaadile on lisatud ettevõtja deklaratsioon, milles märgitakse, et loomad ei ole sünnist saadik kuni lähetamiseni puutunud kokku peetavate maismaaloomadega, keda kahtlustatakse marutaudiviirusega nakatumises või metsloomadega, kes on marutaudiviirusega nakatumise tõttu loetellu kantud;

või

| ii) | selle võib kehtestada emaslooma (kellest endiselt sõltuvad käesolevas lõikes osutatud loomad) sellise identifitseerimisdokumendi alusel, millest nähtub, et emaslooma on enne nende sündi VII lisa 1. osas esitatud kehtivusnõuete kohaselt marutaudi vastu vaktsineeritud; |
| --- | --- |

ii)

selle võib kehtestada emaslooma (kellest endiselt sõltuvad käesolevas lõikes osutatud loomad) sellise identifitseerimisdokumendi alusel, millest nähtub, et emaslooma on enne nende sündi VII lisa 1. osas esitatud kehtivusnõuete kohaselt marutaudi vastu vaktsineeritud;

2.   Erandina artikli 53 punkti b alapunktidest i ja ii võivad ettevõtjad viia marutaudi vastu vaktsineerimata koeri, kasse ja valgetuhkruid, ning koeri, kellele ei ole manustatud ravimeid Echinococcus multilocularis’e nakkuse vastu, otseveoga kinnisesse ettevõttesse.

Artikkel 55

Lemmikloomapidaja kohustus lemmikloomade muu liikumise kui mittekaubandusliku liikumise suhtes

Kui majapidamistes lemmikloomadena peetavate koerte, kasside või valgetuhkrute mittekaubanduslikku liikumist ei saa teostada vastavalt määruse (EL) 2016/429 artikli 245 lõikes 2 või artikli 246 lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimustele, viivad lemmikloomapidajad majapidamistes lemmikloomadena peetavaid koeri, kasse ja valgetuhkruid ainult siis, kui täidetud on järgmised tingimused:

| a) | loomad on üksikult identifitseeritud:
  kas






  i) | vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artiklile 70;
  või |
| --- | --- | --- |

a)

loomad on üksikult identifitseeritud:

kas

i)

vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artiklile 70;

või

| ii) | selgelt loetava tätoveeringuga, mida kohaldati enne 3. juulit 2011; |
| --- | --- |

ii)

selgelt loetava tätoveeringuga, mida kohaldati enne 3. juulit 2011;

| b) | loomadega on kaasas individuaalne identifitseerimisdokument, mis on ette nähtud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artikliga 71, milles on dokumenteeritud, et






  i) | identifitseeritud loomale on tehtud täielik esmane marutaudivastane vaktsineerimine vähemalt 21 päeva enne lähetamist või marutaudi vastu uuesti vaktsineeritud vastavalt VII lisa 1. osas esitatud kehtivusnõuetele. Seda sätet ei kohaldata artikli 56 kohaselt viidavate koerte, kasside ja valgetuhkrute suhtes; |
| --- | --- | --- |

b)

loomadega on kaasas individuaalne identifitseerimisdokument, mis on ette nähtud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artikliga 71, milles on dokumenteeritud, et

i)

identifitseeritud loomale on tehtud täielik esmane marutaudivastane vaktsineerimine vähemalt 21 päeva enne lähetamist või marutaudi vastu uuesti vaktsineeritud vastavalt VII lisa 1. osas esitatud kehtivusnõuetele. Seda sätet ei kohaldata artikli 56 kohaselt viidavate koerte, kasside ja valgetuhkrute suhtes;

| ii) | koerte puhul on nende suhtes võetud VII lisa 2. osa punkti 1 kohased Echinococcus multilocularis’e nakkuse ning koerte, kasside ja valgetuhkrute puhul vajaduse korral VII lisa 2. osa punkti 3 kohaseid muude haiguste riskimaandamismeetmed kõnealuse lisaga nõutud ajavahemiku jooksul enne sellisesse liikmesriiki või selle tsooni sisenemist, kus nõutakse kõnealuste meetmete kohaldamist. |
| --- | --- |

ii)

koerte puhul on nende suhtes võetud VII lisa 2. osa punkti 1 kohased Echinococcus multilocularis’e nakkuse ning koerte, kasside ja valgetuhkrute puhul vajaduse korral VII lisa 2. osa punkti 3 kohaseid muude haiguste riskimaandamismeetmed kõnealuse lisaga nõutud ajavahemiku jooksul enne sellisesse liikmesriiki või selle tsooni sisenemist, kus nõutakse kõnealuste meetmete kohaldamist.

Echinococcus multilocularis

Artikkel 56

Erand, mis tehakse marutaudivastase vaktsineerimise nõudest lemmikloomade muu liikumise kui mittekaubandusliku liikumise suhtes

Erandina artikli 55 punkti b alapunktist i võivad lemmikloomapidajad viia teise liikmesriiki kodumajapidamistes lemmikloomadena peetavaid alla 12 nädala vanused koeri, kasse ja valgetuhkruid, keda ei ole marutaudi vastu vaktsineeritud, või koeri, kasse ja valgetuhkruid, kes on 12–16 nädala vanused ja keda on marutaudi vastu vaktsineeritud, kuid ei vasta veel mõne teise liikmesriigi suhtes VII lisa 1. osas esitatud kehtivusnõuetele, tingimusel et

| a) | sihtliikmesriik on sellist liikumist üldiselt lubanud ning on teavitanud üldsust asjakohasel veebisaidil, et selline liikumine on lubatud; ning |
| --- | --- |

a)

sihtliikmesriik on sellist liikumist üldiselt lubanud ning on teavitanud üldsust asjakohasel veebisaidil, et selline liikumine on lubatud; ning

| b) | on täidetud üks järgmistest tingimustest:






  i) | artiklis 86 osutatud loomatervise sertifikaadile on lisatud lemmikloomapidaja deklaratsioon, milles märgitakse, et loomad ei ole sünnist saadik kuni lähetamiseni puutunud kokku peetavate maismaaloomadega, keda kahtlustatakse marutaudiviirusega nakatumises või metsloomadega, kes on marutaudiviirusega nakatumise tõttu loetellu kantud;
  või |
| --- | --- | --- |

b)

on täidetud üks järgmistest tingimustest:

i)

artiklis 86 osutatud loomatervise sertifikaadile on lisatud lemmikloomapidaja deklaratsioon, milles märgitakse, et loomad ei ole sünnist saadik kuni lähetamiseni puutunud kokku peetavate maismaaloomadega, keda kahtlustatakse marutaudiviirusega nakatumises või metsloomadega, kes on marutaudiviirusega nakatumise tõttu loetellu kantud;

või

| ii) | selle võib kehtestada emaslooma (kellest käesolevas lõikes osutatud loomad endiselt sõltuvad) sellise identifitseerimisdokumendi alusel, millest nähtub, et emaslooma on enne nende sündi VII lisa 1. osas esitatud kehtivusnõuete kohaselt marutaudi vastu vaktsineeritud; |
| --- | --- |

ii)

selle võib kehtestada emaslooma (kellest käesolevas lõikes osutatud loomad endiselt sõltuvad) sellise identifitseerimisdokumendi alusel, millest nähtub, et emaslooma on enne nende sündi VII lisa 1. osas esitatud kehtivusnõuete kohaselt marutaudi vastu vaktsineeritud;

Artikkel 57

Pädevate asutuste teabekohustus seoses koerte, kasside ja valgetuhkrute marutaudivastase vaktsineerimise nõudest tehtava erandiga

Liikmesriigid teevad üldsusele kättesaadavaks teabe selliste alla 12 nädala vanuste koerte, kasside ja valgetuhkrute üldise vastuvõtmise kohta, keda ei ole marutaudi vastu vaktsineeritud, või selliste koerte, kasside ja valgetuhkrute puhul, kes on 12–16 nädala vanused ja keda on marutaudi vastu vaktsineeritud, kuid teisest liikmesriigist saabudes ei vasta veel VII lisa 1. osas esitatud kehtivusnõuetele, millele on osutatud artikli 54 lõike 1 punktis a ja artikli 56 punktis a.

4. jagu

Muud kiskjalised

Artikkel 58

Muude kiskjaliste teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevad nõuded

1.   Ettevõtjad viivad muid kiskjalisi teise liikmesriiki ainult siis, kui kõnealused muud kiskjalised vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | loomad on üksikult identifitseeritud või identifitseeritud sihtkohta liikumise ajal koos peetavate sama liigi loomade rühmana; |
| --- | --- |

a)

loomad on üksikult identifitseeritud või identifitseeritud sihtkohta liikumise ajal koos peetavate sama liigi loomade rühmana;

| b) | loomad on pärit ettevõttest, kus peetavatel maismaaloomadel ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud marutaudiviirusega nakatumist; |
| --- | --- |

b)

loomad on pärit ettevõttest, kus peetavatel maismaaloomadel ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud marutaudiviirusega nakatumist;

| c) | loomadele on tehtud täielik esmane marutaudivastane vaktsineerimine vähemalt 21 päeva enne lähetamist või neid on marutaudi vastu uuesti vaktsineeritud vastavalt VII lisa 1. osas esitatud kehtivusnõuetele; |
| --- | --- |

c)

loomadele on tehtud täielik esmane marutaudivastane vaktsineerimine vähemalt 21 päeva enne lähetamist või neid on marutaudi vastu uuesti vaktsineeritud vastavalt VII lisa 1. osas esitatud kehtivusnõuetele;

| d) | koerlaste puhul on nende suhtes võetud VII lisa 2. osa punkti 2 kohased Echinococcus multilocularis’e nakkuse vastased riskimaandamismeetmed kõnealuse lisaga nõutud ajavahemiku jooksul enne sellisesse liikmesriiki või selle tsooni sisenemist, kus nõutakse kõnealuste meetmete kohaldamist; |
| --- | --- |

d)

koerlaste puhul on nende suhtes võetud VII lisa 2. osa punkti 2 kohased Echinococcus multilocularis’e nakkuse vastased riskimaandamismeetmed kõnealuse lisaga nõutud ajavahemiku jooksul enne sellisesse liikmesriiki või selle tsooni sisenemist, kus nõutakse kõnealuste meetmete kohaldamist;

| e) | juhul kui meetmed on määruse (EL) 2016/429 kohaselt võetud muu kui marutaudiviiruse nakkkuse korral loetletud kiskjate või teatavate lihatoiduliste liikide suhtes, peab nende meetmetega hõlmatud loomaliikide puhul olema võetud VII lisa 2. osa punkti 3 kohased riskimaandamismeetmed kõnealuse lisaga nõutud ajavahemiku jooksul enne sellisesse liikmesriiki või tsooni sisenemist, kus nõutakse eespool nimetatud meetmete võtmist kõnealustesse kiskjaliste liikidesse kuuluvate loomade suhtes. |
| --- | --- |

e)

juhul kui meetmed on määruse (EL) 2016/429 kohaselt võetud muu kui marutaudiviiruse nakkkuse korral loetletud kiskjate või teatavate lihatoiduliste liikide suhtes, peab nende meetmetega hõlmatud loomaliikide puhul olema võetud VII lisa 2. osa punkti 3 kohased riskimaandamismeetmed kõnealuse lisaga nõutud ajavahemiku jooksul enne sellisesse liikmesriiki või tsooni sisenemist, kus nõutakse eespool nimetatud meetmete võtmist kõnealustesse kiskjaliste liikidesse kuuluvate loomade suhtes.

2.   Erandina lõike 1 punktidest c ja d võivad ettevõtjad transportida muid kiskjalisi, keda ei ole marutaudi vastu vaktsineeritud, ning koerlasi, kellele ei ole manustatud ravimeid Echinococcus multilocularis’e nakkuse vastu, kui loomad veetakse otse:

| a) | kinnisesse ettevõttesse;
  või |
| --- | --- |

a)

kinnisesse ettevõttesse;

või

| b) | ettevõttesse, kus neid loomi peetakse karusloomana komisjoni määruse (EL) nr 142/2011 (17) I lisa punktis 1 määratletud tähenduses. |
| --- | --- |

b)

ettevõttesse, kus neid loomi peetakse karusloomana komisjoni määruse (EL) nr 142/2011 (17) I lisa punktis 1 määratletud tähenduses.

5. jagu

Tehistingimustes peetavad linnud ja nende haudemunad

Artikkel 59

Tehistingimustes peetavate lindude viimist käsitlevad nõuded

1.   Ettevõtjad viivad tehistingimustes peetavaid muid linde kui papagoilasi (Psittacidae) teise liikmesriiki ainult siis, kui täidetud on järgmised nõuded:

| a) | loomad on alates koorumisest või vähemalt 21 päeva jooksul enne lähetamist järjepidevalt viibinud registreeritud või kinnises ettevõttes; |
| --- | --- |

a)

loomad on alates koorumisest või vähemalt 21 päeva jooksul enne lähetamist järjepidevalt viibinud registreeritud või kinnises ettevõttes;

| b) | loomad on pärit karjadest, millel ei ole asjaomaste liikide korral loetellu kantud taudide kliinilist tunnust ega kahtlust; |
| --- | --- |

b)

loomad on pärit karjadest, millel ei ole asjaomaste liikide korral loetellu kantud taudide kliinilist tunnust ega kahtlust;

| c) | loomadel ei ole asjaomaste liikide korral loetellu kantud haiguste kliinilisi tunnuseid ega kahtlust; |
| --- | --- |

c)

loomadel ei ole asjaomaste liikide korral loetellu kantud haiguste kliinilisi tunnuseid ega kahtlust;

| d) | juhul, kui loomad on liitu sisse toodud kolmandast riigist või selle tsoonist, on nad liitu sisenemise nõuete kohaselt olnud liidus heakskiidetud sihtkarantiiniasutuses; |
| --- | --- |

d)

juhul, kui loomad on liitu sisse toodud kolmandast riigist või selle tsoonist, on nad liitu sisenemise nõuete kohaselt olnud liidus heakskiidetud sihtkarantiiniasutuses;

| e) | tuvide puhul on loomad vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu ja nad on pärit ettevõttest, kus vaktsineeritakse Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu; |
| --- | --- |

e)

tuvide puhul on loomad vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu ja nad on pärit ettevõttest, kus vaktsineeritakse Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu;

| f) | loomad vastavad artiklites 61 ja 62 sätestatud vaktsineerimisega seotud asjakohastele nõuetele. |
| --- | --- |

f)

loomad vastavad artiklites 61 ja 62 sätestatud vaktsineerimisega seotud asjakohastele nõuetele.

2.   Ettevõtjad viivad papagoilasi teise liikmesriiki ainult siis, kui täidetud on järgmised nõuded:

| a) | lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud; |
| --- | --- |

a)

lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud;

| b) | loomad on pärit ettevõttest, kus viimase 60 päeva jooksul enne lähetamist ei ole lindude klamüdioosi esinemine kinnitatud ja kus juhul, kui viimase kuue kuu jooksul enne lähetamist on lindude klamüdioosi esinemine kinnitatud, on võetud järgmisi meetmeid:






  i) | nakatunud lindudele ja tõenäoliselt nakatunud lindudele on manustatud ravimeid; |
| --- | --- | --- |

b)

loomad on pärit ettevõttest, kus viimase 60 päeva jooksul enne lähetamist ei ole lindude klamüdioosi esinemine kinnitatud ja kus juhul, kui viimase kuue kuu jooksul enne lähetamist on lindude klamüdioosi esinemine kinnitatud, on võetud järgmisi meetmeid:

i)

nakatunud lindudele ja tõenäoliselt nakatunud lindudele on manustatud ravimeid;

| ii) | pärast ravimise lõpetamist klamüdioosi tuvastamiseks tehtud laborianalüüside tulemused olid negatiivsed; |
| --- | --- |

ii)

pärast ravimise lõpetamist klamüdioosi tuvastamiseks tehtud laborianalüüside tulemused olid negatiivsed;

| iii) | pärast ravi lõpetamist on ettevõte puhastatud ja desinfitseeritud; |
| --- | --- |

iii)

pärast ravi lõpetamist on ettevõte puhastatud ja desinfitseeritud;

| iv) | alapunktis iii osutatud puhastamise ja desinfitseerimise lõpetamisest on möödunud vähemalt 60 päeva; |
| --- | --- |

iv)

alapunktis iii osutatud puhastamise ja desinfitseerimise lõpetamisest on möödunud vähemalt 60 päeva;

| c) | kui loomad olid puutunud kokku tehistingimustes peetavate lindudega ettevõtetest, kus viimase 60 päeva jooksul enne lähetamist diagnoositi lindude klamüdioos, olid kõnealustele loomadele klamüdioosi tuvastamiseks vähemalt 14 päeva pärast kokkupuudet tehtud laborianalüüside tulemused negatiivsed; |
| --- | --- |

c)

kui loomad olid puutunud kokku tehistingimustes peetavate lindudega ettevõtetest, kus viimase 60 päeva jooksul enne lähetamist diagnoositi lindude klamüdioos, olid kõnealustele loomadele klamüdioosi tuvastamiseks vähemalt 14 päeva pärast kokkupuudet tehtud laborianalüüside tulemused negatiivsed;

| d) | loomad on identifitseeritud vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artiklile 76. |
| --- | --- |

d)

loomad on identifitseeritud vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artiklile 76.

Artikkel 60

Tehistingimustes peetavate lindude haudemunade viimist käsitlevad nõuded

Ettevõtjad viivad tehistingimustes peetavate lindude haudemune teise liikmesriiki ainult siis, kui kõnealused munad vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | need on pärit registreeritud või kinnisest ettevõttest: |
| --- | --- |

a)

need on pärit registreeritud või kinnisest ettevõttest:

| b) | need on pärit karjadest, mida on peetud registreeritud või suletud ettevõttes; |
| --- | --- |

b)

need on pärit karjadest, mida on peetud registreeritud või suletud ettevõttes;

| c) | need on pärit karjadest, millel ei ole asjaomaste liikide korral loetellu kantud taudide kliinilisi tunnuseid ega kahtlust; |
| --- | --- |

c)

need on pärit karjadest, millel ei ole asjaomaste liikide korral loetellu kantud taudide kliinilisi tunnuseid ega kahtlust;

| d) | need vastavad artiklites 61 ja 62 sätestatud vaktsineerimisega seotud asjakohastele nõuetele. |
| --- | --- |

d)

need vastavad artiklites 61 ja 62 sätestatud vaktsineerimisega seotud asjakohastele nõuetele.

Artikkel 61

Nõuded, milles käsitletakse Newcastle’i haiguse viiruse nakatumise vastast vaktsineerimist

Kui tehistingimustes peetavate linde, tehistingimustes peetavate lindude haudemune või haudemunade päritolukarju on vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu muude vaktsiinide kui inaktiveeritud vaktsiinidega, peavad manustatud vaktsiinid vastama VI lisas esitatud kriteeriumidele.

Artikkel 62

Nõuded tehistingimustes peetavate lindude ja tehistingimustes peetavate lindude haudemunade viimise kohta liikmesriiki või selle piirkonda, mis on Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse suhtes taudivaba staatusega ilma vaktsineerimiseta

Ettevõtjad viivad seltsi Galliformes kuuluvaid tehistingimustes peetavaid linde ja seltsi Galliformes kuuluvate tehistingimustes peetavate lindude haudemune ühest liikmesriigist või selle tsoonist, millel ei ole Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse suhtes taudivaba staatust ilma vaktsineerimiseta, liikmesriiki või tsooni, mis on Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse suhtes taudivaba staatusega ilma vaktsineerimiseta, ainult siis, kui artiklites 59–61 esitatud konkreetset kaupa käsitlevad nõuded on täidetud ning kõnealused loomad ja haudemunad vastavad Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse suhtes järgmistele nõuetele:

| a) | tehistingimustes peetavad lindude puhul:






  i) | loomad ei ole vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu; |
| --- | --- | --- |

a)

tehistingimustes peetavad lindude puhul:

i)

loomad ei ole vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu;

| ii) | loomad on 14 päeva enne lähetamist olnud isoleeritud kas päritoluettevõttes veterinaarjärelevalve ametniku järelevalve all või heakskiidetud karantiiniasutuses, kus:






  — | tehistingimustes peetavad linnud ei ole vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu viimase 21 päeva jooksul enne lähetamist; |
| --- | --- | --- |

ii)

loomad on 14 päeva enne lähetamist olnud isoleeritud kas päritoluettevõttes veterinaarjärelevalve ametniku järelevalve all või heakskiidetud karantiiniasutuses, kus:

—

tehistingimustes peetavad linnud ei ole vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu viimase 21 päeva jooksul enne lähetamist;

| — | viimase 21 päeva jooksul enne lähetamist ei ole sisse toodud muid linde; |
| --- | --- |

—

viimase 21 päeva jooksul enne lähetamist ei ole sisse toodud muid linde;

| — | karantiiniasutuses ei ole toimunud vaktsineerimist; |
| --- | --- |

—

karantiiniasutuses ei ole toimunud vaktsineerimist;

| iii) | loomad on viimase 14 päeva jooksul enne lähetamist läbinud seroloogilised uuringud Newcastle’i haiguse viiruse vastaste antikehade tuvastamiseks, mis tehti vereproovidega tasemel, mis annab 95 % kindluse nakkuse tuvastamiseks 5 % levimuse korral, ja mille tulemused olid negatiivsed; |
| --- | --- |

iii)

loomad on viimase 14 päeva jooksul enne lähetamist läbinud seroloogilised uuringud Newcastle’i haiguse viiruse vastaste antikehade tuvastamiseks, mis tehti vereproovidega tasemel, mis annab 95 % kindluse nakkuse tuvastamiseks 5 % levimuse korral, ja mille tulemused olid negatiivsed;

| b) | tehistingimustes peetavad lindude haudemunad:






  i) | ei ole vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu; |
| --- | --- | --- |

b)

tehistingimustes peetavad lindude haudemunad:

i)

ei ole vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu;

| ii) | on pärit linnukarjadest, mis:
  kas






  — | ei ole vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu;
  või |
| --- | --- | --- |

ii)

on pärit linnukarjadest, mis:

kas

—

ei ole vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu;

või

| — | on vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu inaktiveeritud vaktsiinidega;
  või |
| --- | --- |

—

on vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu inaktiveeritud vaktsiinidega;

või

| — | on vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu elusvaktsiinidega, mis vastavad VI lisas sätestatud kriteeriumidele, ning vaktsineerimine on toimunud vähemalt 30 päeva enne haudemunade kogumist. |
| --- | --- |

—

on vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu elusvaktsiinidega, mis vastavad VI lisas sätestatud kriteeriumidele, ning vaktsineerimine on toimunud vähemalt 30 päeva enne haudemunade kogumist.

6. PEATÜKK

Peetavate maismaaloomade kinnisesse ettevõttesse viimise nõuded

Artikkel 63

Peetavate maismaaloomade muust ettevõttest kui kinnisest ettevõttest kinnissesse ettevõttesse lähetamise nõuded

1.   Ettevõtjad viivad muudest ettevõtetest kui kinnine ettevõtte pärit peetavaid maismaaloomi (v.a esikloomalised) kinnisesse ettevõttesse vastavalt järgmistele nõuetele:

| a) | loomad läbivad karantiini sellise ajavahemiku jooksul, mis on asjakohane veetavate liikide korral loetellu kantud taudide puhul ja kestab igal juhul vähemalt 30 päeva ning selle ajavahemiku jooksul peetakse neid:
  kas






  i) | enne vedu heakskiidetud karantiiniasutuses või mõne teise kinnise ettevõtte karantiinirajatises;
  või |
| --- | --- | --- |

a)

loomad läbivad karantiini sellise ajavahemiku jooksul, mis on asjakohane veetavate liikide korral loetellu kantud taudide puhul ja kestab igal juhul vähemalt 30 päeva ning selle ajavahemiku jooksul peetakse neid:

kas

i)

enne vedu heakskiidetud karantiiniasutuses või mõne teise kinnise ettevõtte karantiinirajatises;

või

| ii) | pärast vedu suletud lõppsihtkohaks oleva kinnise ettevõtte karantiinirajatises; |
| --- | --- |

ii)

pärast vedu suletud lõppsihtkohaks oleva kinnise ettevõtte karantiinirajatises;

| b) | veo ajal ei ole loomadel liikide korral loetellu kantud taudide kliinilisi tunnuseid või esinemise kahtlust; |
| --- | --- |

b)

veo ajal ei ole loomadel liikide korral loetellu kantud taudide kliinilisi tunnuseid või esinemise kahtlust;

| c) | loomad vastavad identifitseerimisnõuetele, mis on vastavate liikide puhul sätestatud delegeeritud määruses (EL) 2019/2035; |
| --- | --- |

c)

loomad vastavad identifitseerimisnõuetele, mis on vastavate liikide puhul sätestatud delegeeritud määruses (EL) 2019/2035;

| d) | loomad vastavad käesolevas määruses sätestatud vaktsineerimis-, ravimis- või proovivõtunõuetele, mida kohaldatakse loomade vedamise suhtes. |
| --- | --- |

d)

loomad vastavad käesolevas määruses sätestatud vaktsineerimis-, ravimis- või proovivõtunõuetele, mida kohaldatakse loomade vedamise suhtes.

2.   Ettevõtjad viivad esikloomalisi kinnisesse ettevõttesse, mis vastab eeskirjadele, mis on vähemalt sama ranged kui need, millele on osutatud Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervishoiu eeskirjas (2018. aasta väljaanne) artiklites 5.9.1–5.9.5 seoses esikloomaliste suhtes kohaldatavate karantiinimeetmetega ja artiklis 6.12.4 seoses kontrollimatust keskkonnast pärit esikloomaliste karantiininõuetega, ainult siis, ja kui selline vedamine on lubatud

| a) | liikmesriigi piires vedamise korral selle liikmesriigi pädeva asutuse poolt,
  või |
| --- | --- |

a)

liikmesriigi piires vedamise korral selle liikmesriigi pädeva asutuse poolt,

või

| b) | teise liikmesriiki vedamise korral päritoluliikmesriigi pädeva asutuse ja sihtliikmesriigi pädeva asutuse kokkuleppel. |
| --- | --- |

b)

teise liikmesriiki vedamise korral päritoluliikmesriigi pädeva asutuse ja sihtliikmesriigi pädeva asutuse kokkuleppel.

Artikkel 64

Peetavate maismaaloomade kinnistest ettevõtetest teises liikmesriigis asuvatesse kinnistesse ettevõtetesse vedamise nõuded

1.   Ettevõtjad veavad peetavaid maismaaloomi kinnisest ettevõttest teises liikmesriigis asuvasse kinnisesse ettevõttese ainult siis, kui need loomad ei kujuta endast selliste taudide levimise märkimisväärset riski, mille korral nad on loetellu kantud, tuginedes kõnealuseid loomi hõlmava seirekava tulemustele.

2.   Ettevõtjad veavad sugukondadesse Antilocapridae, Bovidae, Camelidae, Cervidae, Giraffidae, Moschidae või Tragulidae kuuluvaid peetavaid loomi teise liikmesriiki või selle tsooni, kui loomad vastavad vähemalt ühele lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkust käsitlevale nõudele, mis on esitatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3.

3.   Päritoluliikmesriigi pädev asutus võib erandina lõikest 2 lubada selliste loomade, kes ei vasta vähemalt ühele delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3 esitatud nõuetest, liikumist teise liikmesriiki või selle tsooni

| a) | millel on lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes taudivaba staatus või kus kõnealuse taudi suhtes kohaldatakse heakskiidetud likvideerimisprogrammi, kui sihtliikmesriik on komisjonile ja teistele liikmesriikidele teatanud, et selline liikumine on lubatud tingimustel, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 43 lõikes 2;
  või |
| --- | --- |

a)

millel on lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes taudivaba staatus või kus kõnealuse taudi suhtes kohaldatakse heakskiidetud likvideerimisprogrammi, kui sihtliikmesriik on komisjonile ja teistele liikmesriikidele teatanud, et selline liikumine on lubatud tingimustel, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 43 lõikes 2;

või

| b) | millel ei ole lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes taudivaba staatust ja kus kõnealuse taudi suhtes ei kohaldata heakskiidetud likvideerimisprogrammi, kui sihtliikmesriik on teavitanud komisjoni ja teisi liikmesriike, et selline liikumine lubatud. Kui sihtliikmesriik kehtestab sellise liikumise suhtes tingimused, siis peavad kõnealused tingimused olema ükskõik millised delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 5–8 osutatud tingimustest. |
| --- | --- |

b)

millel ei ole lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes taudivaba staatust ja kus kõnealuse taudi suhtes ei kohaldata heakskiidetud likvideerimisprogrammi, kui sihtliikmesriik on teavitanud komisjoni ja teisi liikmesriike, et selline liikumine lubatud. Kui sihtliikmesriik kehtestab sellise liikumise suhtes tingimused, siis peavad kõnealused tingimused olema ükskõik millised delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 5–8 osutatud tingimustest.

7. PEATÜKK

Erieeskirjad ja erandid

Artikkel 65

Rändtsirkuste ja loomade etteastete teistesse liikmesriikidesse liikumist käsitlevad erieeskirjad

1.   Rändtsirkusi ja loomade etteasteid käitavad ettevõtjad viivad oma rändtsirkusi ja loomade etteasteid teise liikmesriiki ainult siis, kui täidetud on järgmised nõuded:

| a) | nad esitavad rändtsirkuse või loomade etteaste päritoluliikmesriigi pädevale asutusele oma liikumise kavandatud marsruudi teise liikmesriiki vähemalt 10 tööpäeva enne väljumist; |
| --- | --- |

a)

nad esitavad rändtsirkuse või loomade etteaste päritoluliikmesriigi pädevale asutusele oma liikumise kavandatud marsruudi teise liikmesriiki vähemalt 10 tööpäeva enne väljumist;

| b) | kõigi veetavate loomadega kaasas olev liikumisdokument, millele on osutatud on delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artiklis 77, on nõuetekohaselt ajakohastatud;
  ning






  i) | iga veetava koera, kassi ja valgetuhkruga kaasas olev individuaalne identifitseerimisdokument, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artiklis 71, on nõuetekohaselt varustatud artikli 53 punkti b alapunktides i ja ii osutatud teabega; |
| --- | --- | --- |

b)

kõigi veetavate loomadega kaasas olev liikumisdokument, millele on osutatud on delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artiklis 77, on nõuetekohaselt ajakohastatud;

ning

i)

iga veetava koera, kassi ja valgetuhkruga kaasas olev individuaalne identifitseerimisdokument, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artiklis 71, on nõuetekohaselt varustatud artikli 53 punkti b alapunktides i ja ii osutatud teabega;

| ii) | veetavate, peetavate lindude rühma identifitseerimisdokument, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artiklis 79, on nõuetekohaselt ajakohastatud. |
| --- | --- |

ii)

veetavate, peetavate lindude rühma identifitseerimisdokument, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artiklis 79, on nõuetekohaselt ajakohastatud.

| c) | vähemalt viimased 12 kuud enne lähetamist:






  i) | veised, lambad, kitsed, kaamelid ja hirvlased, kellele I lisa 1. osas esitatud diagnostikameetodi abil tehti Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse suhtes uuring, mille tulemused olid negatiivsed; |
| --- | --- | --- |

c)

vähemalt viimased 12 kuud enne lähetamist:

i)

veised, lambad, kitsed, kaamelid ja hirvlased, kellele I lisa 1. osas esitatud diagnostikameetodi abil tehti Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse suhtes uuring, mille tulemused olid negatiivsed;

| ii) | veistele, kitsedele ja hirvedele on tehtud I lisa 1. osas esitatud diagnostikameetodi abil Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis,M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse suhtes uuring, mille tulemused olid negatiivsed; |
| --- | --- |

ii)

veistele, kitsedele ja hirvedele on tehtud I lisa 1. osas esitatud diagnostikameetodi abil Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis,M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse suhtes uuring, mille tulemused olid negatiivsed;

| iii) | tuvid ei ole vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu; |
| --- | --- |

iii)

tuvid ei ole vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu;

| d) | kõiki rändtsirkuses ja loomade etteastes osalevaid loomi on veterinaarjärelevalve ametnik kontrollinud 10 tööpäeva jooksul enne tsirkuse ja loomade etteaste väljumist ning leiti, et nad on loetletud liikide või loomakategooriate korral loetellu kantud taudide suhtes kliiniliselt terved. |
| --- | --- |

d)

kõiki rändtsirkuses ja loomade etteastes osalevaid loomi on veterinaarjärelevalve ametnik kontrollinud 10 tööpäeva jooksul enne tsirkuse ja loomade etteaste väljumist ning leiti, et nad on loetletud liikide või loomakategooriate korral loetellu kantud taudide suhtes kliiniliselt terved.

2.   Rändtsirkusi või loomade etteasteid käitavad ettevõtjad veavad sugukondadesse Antilocapridae, Bovidae, Camelidae, Cervidae, Giraffidae, Moschidae või Tragulidae kuuluvaid peetavaid loomi teise liikmesriiki või selle tsooni, kui loomad vastavad vähemalt ühele lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkust käsitlevale nõudele, mis on esitatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3.

3.   Päritoluliikmesriigi pädev asutus võib erandina lõikest 2 lubada selliste loomade, kes ei vasta vähemalt ühele delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3 esitatud nõuetest, liikumist teise liikmesriiki või selle tsooni

| a) | millel on lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes taudivaba staatus või kus kõnealuse taudi suhtes kohaldatakse heakskiidetud likvideerimisprogrammi, kui sihtliikmesriik on komisjonile ja teistele liikmesriikidele teatanud, et selline liikumine on lubatud tingimustel, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 43 lõikes 2;
  või |
| --- | --- |

a)

millel on lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes taudivaba staatus või kus kõnealuse taudi suhtes kohaldatakse heakskiidetud likvideerimisprogrammi, kui sihtliikmesriik on komisjonile ja teistele liikmesriikidele teatanud, et selline liikumine on lubatud tingimustel, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 43 lõikes 2;

või

| b) | millel ei ole lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes taudivaba staatust ja kus kõnealuse taudi suhtes ei kohaldata heakskiidetud likvideerimisprogrammi, kui sihtliikmesriik on teavitanud komisjoni ja teisi liikmesriike, et selline liikumine lubatud. Kui sihtliikmesriik kehtestab sellise liikumise suhtes tingimused, siis peavad kõnealused tingimused olema ükskõik millised delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 5–8 osutatud tingimustest. |
| --- | --- |

b)

millel ei ole lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes taudivaba staatust ja kus kõnealuse taudi suhtes ei kohaldata heakskiidetud likvideerimisprogrammi, kui sihtliikmesriik on teavitanud komisjoni ja teisi liikmesriike, et selline liikumine lubatud. Kui sihtliikmesriik kehtestab sellise liikumise suhtes tingimused, siis peavad kõnealused tingimused olema ükskõik millised delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 5–8 osutatud tingimustest.

Artikkel 66

Pädeva asutuse kohustus seoses rändtsirkuste ja loomade etteastete liikumisega teistesse liikmesriikidesse

Päritoluliikmesriigi pädev asutus kirjutab alla ja tembeldab artikli 65 lõike 1 punktis a osutatud marsruudi, tingimusel et:

| a) | rändtsirkuse või loomade etteastete suhtes ei kohaldata ühtegi loomatervisepiirangut, mis on seotud rändtsirkuses ja loomade etteastetes osalevate peetavate loomade korral loetellu kantud taudiga; |
| --- | --- |

a)

rändtsirkuse või loomade etteastete suhtes ei kohaldata ühtegi loomatervisepiirangut, mis on seotud rändtsirkuses ja loomade etteastetes osalevate peetavate loomade korral loetellu kantud taudiga;

| b) | artiklis 65 sätestatud loomatervishoiunõuded on täidetud; |
| --- | --- |

b)

artiklis 65 sätestatud loomatervishoiunõuded on täidetud;

| c) | kõik rändtsirkuse ja loomade etteaste liikumise ajal loomadega kaasas olevad identifitseerimisdokumendid on nõuetekohaselt ajakohastatud ning loomad vastavad asjaomaste liikide liikumise suhtes käesolevas määruses sätestatud vaktsineerimis-, ravimis- või proovivõtunõuetele. |
| --- | --- |

c)

kõik rändtsirkuse ja loomade etteaste liikumise ajal loomadega kaasas olevad identifitseerimisdokumendid on nõuetekohaselt ajakohastatud ning loomad vastavad asjaomaste liikide liikumise suhtes käesolevas määruses sätestatud vaktsineerimis-, ravimis- või proovivõtunõuetele.

Artikkel 67

Näitusteks ettenähtud tehistingimustes peetavate lindude vedu käsitlevad nõuded

1.   Ettevõtjad viivad tehistingimustes peetavaid linde teise liikmesriiki näitusele ainult siis, kui need loomad vastavad artiklis 59 sätestatud tingimustele.

2.   Näituse (v.a röövlindude abil peetavad näidisjahid) korraldaja tagab, et:

| a) | loomade sissetoomine näitusele piirdub tehistingimustes peetavate lindudega, kes on eelnevalt registreeritud näitusel osalemiseks; |
| --- | --- |

a)

loomade sissetoomine näitusele piirdub tehistingimustes peetavate lindudega, kes on eelnevalt registreeritud näitusel osalemiseks;

| b) | näituse toimumiskoha liikmesriigi ettevõtetest pärit lindude sissetoomisega näitusele ei ohustata näitusel osalevate lindude tervisestaatust
  kas






  i) | nõudes kõigil näitusel osalevate tehistingimustes peetavate lindude ühesugust tervisestaatust;
  või |
| --- | --- | --- |

b)

näituse toimumiskoha liikmesriigi ettevõtetest pärit lindude sissetoomisega näitusele ei ohustata näitusel osalevate lindude tervisestaatust

kas

i)

nõudes kõigil näitusel osalevate tehistingimustes peetavate lindude ühesugust tervisestaatust;

või

| ii) | hoides näituse toimumiskoha liikmesriigist pärit tehistingimustes peetavaid linde eraldi ruumides või tarandikes lahus teistest liikmesriikidest pärit tehistingimustes peetavatest lindudest; |
| --- | --- |

ii)

hoides näituse toimumiskoha liikmesriigist pärit tehistingimustes peetavaid linde eraldi ruumides või tarandikes lahus teistest liikmesriikidest pärit tehistingimustes peetavatest lindudest;

| c) | veterinaararst






  i) | teeb näitusel osalevatele tehistingimustes peetavatele lindudele identsuskontrolli enne nende sisenemist näitusele; |
| --- | --- | --- |

c)

veterinaararst

i)

teeb näitusel osalevatele tehistingimustes peetavatele lindudele identsuskontrolli enne nende sisenemist näitusele;

| ii) | jälgib lindude kliinilist seisundit näitusele sissetoomisel ja näituse ajal. |
| --- | --- |

ii)

jälgib lindude kliinilist seisundit näitusele sissetoomisel ja näituse ajal.

3.   Ettevõtjad tagavad, et lõigete 1 ja 2 kohaselt näitusele viidavaid tehistingimustes peetavaid linde viiakse sellistelt näitustelt teise liikmesriiki ainult siis, kui nad vastavad ühele järgmistest nõuetest:

| a) | loomadega on kaasas artikli 81 kohane loomatervise sertifikaat;
  või |
| --- | --- |

a)

loomadega on kaasas artikli 81 kohane loomatervise sertifikaat;

või

| b) | selliste tehistingimustes peetavate lindude (v.a röövlinnud) puhul, kes on osalenud röövlindude abil peetaval näidisjahil, on loomadega kaasas lõike 2 punktis c osutatud veterinaararsti välja antud deklaratsioon selle kohta, et näituse ajal ei ole artikli 81 kohaselt loomatervise sertifikaadi originaalis märgitud lindude tervisestaatust kahjustatud ega ole rikutud kõnealusele deklaratsioonile lisatud artikli 81 kohast kehtivat loomatervise sertifikaadi originaali, mille päritoluliikmesriigi pädev asutus on välja andnud tehistingimustes peetavate lindude näidisjahile viimiseks;
  või |
| --- | --- |

b)

selliste tehistingimustes peetavate lindude (v.a röövlinnud) puhul, kes on osalenud röövlindude abil peetaval näidisjahil, on loomadega kaasas lõike 2 punktis c osutatud veterinaararsti välja antud deklaratsioon selle kohta, et näituse ajal ei ole artikli 81 kohaselt loomatervise sertifikaadi originaalis märgitud lindude tervisestaatust kahjustatud ega ole rikutud kõnealusele deklaratsioonile lisatud artikli 81 kohast kehtivat loomatervise sertifikaadi originaali, mille päritoluliikmesriigi pädev asutus on välja andnud tehistingimustes peetavate lindude näidisjahile viimiseks;

või

| c) | selliste röövlindude puhul, kes on osalenud röövlindude abil peetaval näidisjahil, on loomadega kaasas artikli 81 kohane kehtiv loomatervise sertifikaadi originaal, mille päritoluliikmesriigi pädev asutus on välja andnud röövlindude viimiseks selliste lindude abil peetavale näidisjahile, tingimusel et nad viiakse tagasi päritoluliikmesriiki. |
| --- | --- |

c)

selliste röövlindude puhul, kes on osalenud röövlindude abil peetaval näidisjahil, on loomadega kaasas artikli 81 kohane kehtiv loomatervise sertifikaadi originaal, mille päritoluliikmesriigi pädev asutus on välja andnud röövlindude viimiseks selliste lindude abil peetavale näidisjahile, tingimusel et nad viiakse tagasi päritoluliikmesriiki.

4.   Lõike 2 punktis c osutatud veterinaararst annab välja üksnes lõike 3 punktis b osutatud deklaratsiooni, tingimusel et:

| a) | loomad viiakse tagasi päritoluliikmesriiki; |
| --- | --- |

a)

loomad viiakse tagasi päritoluliikmesriiki;

| b) | on ette nähtud, et tehistingimustes peetavate lindude kavandatav viimine päritoluliikmesriiki viiakse lõpule sellise artikli 81 kohase loomatervise sertifikaadi originaali kehtivusaja jooksul, mille päritoluliikmesriigi pädev asutus on välja andnud tehistingimustes peetavate lindude näitusele viimiseks; |
| --- | --- |

b)

on ette nähtud, et tehistingimustes peetavate lindude kavandatav viimine päritoluliikmesriiki viiakse lõpule sellise artikli 81 kohase loomatervise sertifikaadi originaali kehtivusaja jooksul, mille päritoluliikmesriigi pädev asutus on välja andnud tehistingimustes peetavate lindude näitusele viimiseks;

| c) | lõike 2 punkti b tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

c)

lõike 2 punkti b tingimused on täidetud.

Artikkel 68

Erinõuded võistlustuvide teise liikmesriiki spordiüritustele viimise kohta

Ettevõtjad viivad võistlustuvid teise liikmesriiki näitusele ainult siis, kui need loomad vastavad artiklis 59 sätestatud tingimustele.

8. PEATÜKK

Loomatervise sertifikaadid ja loomade liikumisest teatamine

1. jagu

Nõuded loomatervise sertifikaatide väljaandmise kohta

Artikkel 69

Peetavate hobuslaste teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevatest nõuetest tehtav erand

Määruse (EL) 2016/429 artikli 143 lõikes 1 sätestatud loomatervise sertifikaatide nõudeid ei kohaldata registreeritud hobuslaste teise liikmesriiki viimise suhtes järgmistel tingimustel:

| a) | päritoluliikmesriigi pädev asutus on lubanud teha erandi; |
| --- | --- |

a)

päritoluliikmesriigi pädev asutus on lubanud teha erandi;

| b) | sihtliikmesriigi pädev asutus on teavitanud komisjoni ja teisi liikmesriike, et selline liikumine on lubatud punktides c ja d osutatud tingimustel; |
| --- | --- |

b)

sihtliikmesriigi pädev asutus on teavitanud komisjoni ja teisi liikmesriike, et selline liikumine on lubatud punktides c ja d osutatud tingimustel;

| c) | hobuslased, keda peetakse päritoluliikmesriigi ja sihtliikmesriigi vastavatel territooriumidel ja viiakse sinna, vastavad vähemalt loomatervisenõuetele, milles käsitletakse peetavate hobuslaste teistesse liikmesriikidesse viimist, ning eelkõige artiklis 22 sätestatud täiendavatele loomatervisenõuetele; |
| --- | --- |

c)

hobuslased, keda peetakse päritoluliikmesriigi ja sihtliikmesriigi vastavatel territooriumidel ja viiakse sinna, vastavad vähemalt loomatervisenõuetele, milles käsitletakse peetavate hobuslaste teistesse liikmesriikidesse viimist, ning eelkõige artiklis 22 sätestatud täiendavatele loomatervisenõuetele;

| d) | päritoluliikmesriigi pädev asutus ja sihtliikmesriigi pädev asutus on kehtestanud süsteemid, et tagada selliste peetavate hobuslaste jälgitavus, keda viiakse vastavalt käesoleva artikli tingimustele. |
| --- | --- |

d)

päritoluliikmesriigi pädev asutus ja sihtliikmesriigi pädev asutus on kehtestanud süsteemid, et tagada selliste peetavate hobuslaste jälgitavus, keda viiakse vastavalt käesoleva artikli tingimustele.

Artikkel 70

Rändtsirkustes ja loomade etteastetes osalevate maismaaloomade teise liikmesriiki liikumist käsitlevatest nõuetest tehtav erand

Määruse (EL) 2016/429 artikli 143 lõikes 1 sätestatud loomatervise sertifikaatide nõudeid ei kohaldata rändtsirkustes ja loomade etteastetes osalevate maismaaloomade teise liikmesriiki liikumise suhtes.

Artikkel 71

Loomatervise sertifikaat teatavate peetavate maismaaloomade liikumiseks

1.   Ettevõtjad viivad tehistingimustes peetavaid linde, mesilasi, kimalasi (v.a keskkonnast eraldatud heakskiidetud tootmisettevõtetest pärit kimalased), esikloomalisi, koeri, kasse, valgetuhkruid või muid kiskjalisi teise liikmesriiki ainult siis, kui nendega on kaasas päritoluliikmesriigi pädeva asutuse poolt välja antud loomatervise sertifikaat.

2.   Erandina lõikest 1 võivad ettevõtjad viia tehistingimustes peetavaid linde näituselt tagasi päritoluliikmesriiki vastavalt artikli 67 lõikele 3.

3.   Erandina lõikest 1 võib päritoluliikmesriigi pädeva asutuse poolt päritoluliikmesriigis asuvast ettevõttest pärit röövlindude teise liikmesriiki röövlindude abil peetavale näidisjahile viimiseks välja antud loomatervise sertifikaat olla nende röövlindudega kaasas kõnealuselt näidisjahilt kuni päritoluliikmesriiki tagasi viimiseni, tingimusel et viimine toimub kõnealuse sertifikaadi kehtivusaja jooksul.

Artikkel 72

Loomatervise sertifikaat tehistingimustes peetavate lindude haudemunade jaoks

Ettevõtjad veavad tehistingimustes peetavate lindude haudemune teise liikmesriiki ainult siis, kui nendega on kaasas päritoluliikmesriigi pädeva asutuse poolt välja antud loomatervise sertifikaat.

2. jagu

Peetavaid maismaaloomi ja haudemune käsitlevate loomatervise sertifikaatide sisu

Artikkel 73

Peetavaid maismaaloomi käsitleva loomatervise sertifikaadi sisu üksikasjad

1.   Peetavaid veiseid (v.a lõikes 2 osutatud peetavad veised) käsitlev loomatervise sertifikaat, mille päritoluliikmesriigi pädev asutus on välja andnud vastavalt määruse (EL) 2016/429 artikli 143 lõikele 1, sisaldab VIII lisa 1. osa punktiga 1 ette nähtud üldteavet ja artiklis 10 sätestatud nõuetele vastavuse kinnitust ning vajaduse korral artiklites 11, 12 ja 13 sätestatud nõuetele vastavuse kinnitust.

2.   Kas otse või pärast kogumist teises liikmesriigis asuvasse tapamajja koheseks tapmiseks viidavaid peetavaid veiseid käsitlev loomatervise sertifikaat, mille päritoluliikmesriigi pädev asutus on välja andnud vastavalt määruse (EL) 2016/429 artikli 143 lõikele 1, sisaldab VIII lisa 1. osa punktiga 1 ette nähtud üldteavet ja artiklis 14 sätestatud nõuetele vastavuse kinnitust.

Artikkel 74

Peetavaid lambaid ja kitsi käsitleva loomatervise sertifikaadi sisu üksikasjad

1.   Peetavaid lambaid ja kitsi (v.a lõigetes 2 ja 3 osutatud peetavad lambad ja kitsed) käsitlev loomatervise sertifikaat, mille on välja andnud päritoluliikmesriigi pädev asutus vastavalt määruse (EL) 2016/429 artikli 143 lõikele 1, sisaldab VIII lisa 1. osa punktiga 1 ette nähtud üldteavet ja sellistele nõuetele vastavuse kinnitust, mis on sätestatud:

| a) | lammaste puhul (v.a jäärad) artikli 15 lõigetes 1 ja 2; |
| --- | --- |

a)

lammaste puhul (v.a jäärad) artikli 15 lõigetes 1 ja 2;

| b) | kitsede puhul artikli 15 lõigetes 1 ja 3; |
| --- | --- |

b)

kitsede puhul artikli 15 lõigetes 1 ja 3;

| c) | jäärade puhul artikli 15 lõigetes 1, 2 ja 4; |
| --- | --- |

c)

jäärade puhul artikli 15 lõigetes 1, 2 ja 4;

| d) | artiklis 17, vajaduse korral. |
| --- | --- |

d)

artiklis 17, vajaduse korral.

2.   Loomatervise sertifikaat, milles käsitletakse peetavaid lambaid ja kitsi, kes viiakse teise liikmesriiki või selle tsooni, kus Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse suhtes kohaldatakse heakskiidetud likvideerimisprogrammi, mille on välja andnud päritoluliikmesriigi pädev asutus vastavalt määruse (EL) 2016/429 artikli 143 lõikele 1, sisaldab VIII lisa 1. osa punktiga 1 ette nähtud üldteavet ja sellistele nõuetele vastavuse kinnitust, mis on sätestatud:

| a) | artikli 15 lõike 1 punktides a, b ja d–h; |
| --- | --- |

a)

artikli 15 lõike 1 punktides a, b ja d–h;

| b) | kas artikli 15 lõike 1 punktis c või artiklis 16; |
| --- | --- |

b)

kas artikli 15 lõike 1 punktis c või artiklis 16;

| c) | artiklis 17, vajaduse korral. |
| --- | --- |

c)

artiklis 17, vajaduse korral.

3.   Kas otse või pärast kogumist teises liikmesriigis asuvasse tapamajja koheseks tapmiseks viidavaid peetavaid lambaid ja kitsi käsitlev loomatervise sertifikaat, mille päritoluliikmesriigi pädev asutus on välja andnud vastavalt määruse (EL) 2016/429 artikli 143 lõikele 1, sisaldab VIII lisa 1. osa punktiga 1 ette nähtud üldteavet ja artiklis 18 sätestatud nõuetele vastavuse kinnitust.

Artikkel 75

Peetavaid sigu käsitleva loomatervise sertifikaadi sisu üksikasjad

1.   Peetavaid sigu (v.a lõikes 2 osutatud peetavad sead) käsitlev loomatervise sertifikaat, mille päritoluliikmesriigi pädev asutus on välja andnud vastavalt määruse (EL) 2016/429 artikli 143 lõikele 1, sisaldab VIII lisa 1. osa punktiga 1 ette nähtud üldteavet ja artiklis 19 sätestatud nõuetele vastavuse kinnitust ning vajaduse korral artiklis 20 sätestatud nõuetele vastavuse kinnitust.

2.   Kas otse või pärast kogumist teises liikmesriigis asuvasse tapamajja koheseks tapmiseks viidavaid peetavaid sigu käsitlev loomatervise sertifikaat, mille päritoluliikmesriigi pädev asutus on välja andnud vastavalt määruse (EL) 2016/429 artikli 143 lõikele 1, sisaldab VIII lisa 1. osa punktiga 1 ette nähtud üldteavet ja artiklis 21 sätestatud nõuetele vastavuse kinnitust.

Artikkel 76

Peetavaid hobuslasi käsitleva loomatervise sertifikaadi sisu üksikasjad

1.   Peetavaid hobuslasi käsitlev loomatervise sertifikaat, mille päritoluliikmesriigi pädev asutus on välja andnud vastavalt määruse (EL) 2016/429 artikli 143 lõikele 1, sisaldab VIII lisa 1. osa punktiga 1 ette nähtud üldteavet ja artiklis 22 sätestatud nõuetele vastavuse kinnitust.

2.   Lõikes 1 osutatud loomatervise sertifikaat

| a) | antakse välja igale üksikule hobuslasele;
  või |
| --- | --- |

a)

antakse välja igale üksikule hobuslasele;

või

| b) | selle võib välja anda hobuslaste sellisele saadetisele,






  i) | milles sisalduvad loomad lähetatakse ilma kogumiseta otse teise liikmesriiki;
  või |
| --- | --- | --- |

b)

selle võib välja anda hobuslaste sellisele saadetisele,

i)

milles sisalduvad loomad lähetatakse ilma kogumiseta otse teise liikmesriiki;

või

| ii) | milles sisalduvad loomad veetakse kas otse või pärast kogumist teises liikmesriigis asuvasse tapamajja koheseks tapmiseks. |
| --- | --- |

ii)

milles sisalduvad loomad veetakse kas otse või pärast kogumist teises liikmesriigis asuvasse tapamajja koheseks tapmiseks.

Artikkel 77

Peetavaid kaamellasi käsitleva loomatervise sertifikaadi sisu üksikasjad

1.   Peetavaid kaamellasi (v.a lõikes 2 osutatud peetavad kaamellased) käsitlev loomatervise sertifikaat, mille päritoluliikmesriigi pädev asutus on välja andnud vastavalt määruse (EL) 2016/429 artikli 143 lõikele 1, sisaldab VIII lisa 1. osa punktiga 1 ette nähtud üldteavet ja artiklis 23 sätestatud nõuetele vastavuse kinnitust ning vajaduse korral artiklis 24 sätestatud nõuetele vastavuse kinnitust.

2.   Kas otse või pärast kogumist teises liikmesriigis asuvasse tapamajja koheseks tapmiseks viidavaid peetavaid kaamellasi käsitlev loomatervise sertifikaat, mille päritoluliikmesriigi pädev asutus on välja andnud vastavalt määruse (EL) 2016/429 artikli 143 lõikele 1, sisaldab VIII lisa 1. osa punktiga 1 ette nähtud üldteavet ja artiklis 25 sätestatud nõuetele vastavuse kinnitust.

Artikkel 78

Peetavaid hirvlasi käsitleva loomatervise sertifikaadi sisu üksikasjad

1.   Peetavaid hirvlasi (v.a lõikes 2 osutatud peetavad hirvlased) käsitlev loomatervise sertifikaat, mille päritoluliikmesriigi pädev asutus on välja andnud vastavalt määruse (EL) 2016/429 artikli 143 lõikele 1, sisaldab VIII lisa 1. osa punktiga 1 ette nähtud üldteavet ja artiklis 26 sätestatud nõuetele vastavuse kinnitust ning vajaduse korral artiklis 27 sätestatud nõuetele vastavuse kinnitust.

2.   Kas otse või pärast kogumist teises liikmesriigis asuvasse tapamajja koheseks tapmiseks viidavaid peetavaid hirvlasi käsitlev loomatervise sertifikaat, mille päritoluliikmesriigi pädev asutus on välja andnud vastavalt määruse (EL) 2016/429 artikli 143 lõikele 1, sisaldab VIII lisa 1. osa punktiga 1 ette nähtud üldteavet ja artiklis 28 sätestatud nõuetele vastavuse kinnitust.

Artikkel 79

Muid peetavaid kabiloomi käsitleva loomatervise sertifikaadi sisu üksikasjad

1.   Muid peetavaid kabiloomi (v.a lõikes 2 osutatud muud peetavad kabiloomad) käsitlev loomatervise sertifikaat, mille päritoluliikmesriigi pädev asutus on välja andnud vastavalt määruse (EL) 2016/429 artikli 143 lõikele 1, sisaldab VIII lisa 1. osa punktiga 1 ette nähtud üldteavet ja artiklis 29 sätestatud nõuetele vastavuse kinnitust ning vajaduse korral artiklis 30 sätestatud nõuetele vastavuse kinnitust.

2.   Kas otse või pärast kogumist teises liikmesriigis asuvasse tapamajja koheseks tapmiseks viidavaid muid peetavaid kabiloomi käsitlev loomatervise sertifikaat, mille päritoluliikmesriigi pädev asutus on välja andnud vastavalt määruse (EL) 2016/429 artikli 143 lõikele 1, sisaldab VIII lisa 1. osa punktiga 1 ette nähtud üldteavet ja artiklis 31 sätestatud nõuetele vastavuse kinnitust.

Artikkel 80

Kodulinde käsitleva loomatervise sertifikaadi sisu üksikasjad

Kodulinde käsitlev loomatervise sertifikaat, mille päritoluliikmesriigi pädev asutus on välja andnud vastavalt määruse (EL) 2016/429 artikli 143 lõikele 1, sisaldab VIII lisa 1. osa punktiga 1 ette nähtud üldteavet ja kinnitust sellistele nõuetele vastavuse kohta, mis on sätestatud:

| a) | sugu- ja produktiivlindude puhul artiklis 34 ning artiklites 41 ja 42, kui see on kodulindude konkreetse liigi puhul asjakohane; |
| --- | --- |

a)

sugu- ja produktiivlindude puhul artiklis 34 ning artiklites 41 ja 42, kui see on kodulindude konkreetse liigi puhul asjakohane;

| b) | tapmiseks ettenähtud lindude puhul artiklis 35 ning artiklites 41 ja 42, kui see on kodulindude konkreetse kategooria puhul asjakohane; |
| --- | --- |

b)

tapmiseks ettenähtud lindude puhul artiklis 35 ning artiklites 41 ja 42, kui see on kodulindude konkreetse kategooria puhul asjakohane;

| c) | ööpäevaste tibude puhul artiklis 36 ning artiklites 41 ja 42, kui see on kodulindude konkreetse liigi puhul asjakohane; |
| --- | --- |

c)

ööpäevaste tibude puhul artiklis 36 ning artiklites 41 ja 42, kui see on kodulindude konkreetse liigi puhul asjakohane;

| d) | vähem kui 20 kodulinnuisendi, kelle hulka ei kuulu silerinnalised linnud, puhul artiklis 37 ning artiklites 41 ja 42, kui see on kodulindude konkreetse kategooria puhul asjakohane. |
| --- | --- |

d)

vähem kui 20 kodulinnuisendi, kelle hulka ei kuulu silerinnalised linnud, puhul artiklis 37 ning artiklites 41 ja 42, kui see on kodulindude konkreetse kategooria puhul asjakohane.

Artikkel 81

Tehistingimustes peetavaid linde käsitleva loomatervise sertifikaadi sisu üksikasjad

1.   Tehistingimustes peetavaid linde (v.a lõigetes 2 ja 3 osutatud tehistingimustes peetavad linnud) käsitlev loomatervise sertifikaat, mille päritoluliikmesriigi pädev asutus on välja andnud vastavalt artikli 71 lõikele 1, sisaldab VIII lisa 1. osa punktiga 1 ette nähtud üldteavet ja artiklis 59 sätestatud nõuetele vastavuse kinnitust ning artiklites 61 ja 62 sätestatud nõuetele vastavuse kinnitust, kui see on lindude konkreetse kategooria puhul asjakohane.

2.   Näitusteks ettenähtud tehistingimustes peetavaid linde käsitlev loomatervise sertifikaat, mille päritoluliikmesriigi pädev asutus on välja andnud vastavalt artikli 71 lõikele 1, sisaldab VIII lisa 1. osa punktiga 1 ette nähtud üldteavet ja artikli 67 lõikes 1 sätestatud nõuetele vastavuse kinnitust.

3.   Võistlustuvisid käsitlev loomatervise sertifikaat, mille päritoluliikmesriigi pädev asutus on välja andnud vastavalt määruse artikli 71 lõikele 1, sisaldab VIII lisa 1. osa punktiga 1 ette nähtud üldteavet ja artiklis 68 sätestatud nõuetele vastavuse kinnitust.

Artikkel 82

Kodulindude haudemune käsitleva loomatervise sertifikaadi sisu üksikasjad

Kodulindude haudemune käsitlev loomatervise sertifikaat, mille päritoluliikmesriigi pädev asutus on välja andnud vastavalt määruse (EL) 2016/429 artikli 161 lõikele 1, sisaldab VIII lisa 1. osa punktiga 2 ette nähtud üldteavet ja kinnitust sellistele nõuetele vastavuse kohta, mis on sätestatud:

| a) | kodulindude haudemunade (v.a need, millele on osutatud punktides b ja c) puhul artiklis 38, ning artiklites 41 ja 42, kui see on kodulindude konkreetse liigi puhul asjakohane; |
| --- | --- |

a)

kodulindude haudemunade (v.a need, millele on osutatud punktides b ja c) puhul artiklis 38, ning artiklites 41 ja 42, kui see on kodulindude konkreetse liigi puhul asjakohane;

| b) | kodulindude vähem kui 20 haudemuna, mis ei hõlma silerinnaliste lindude haudemune, puhul artiklis 39 ning artiklites 41 ja 42, kui see on kodulindude konkreetse kategooria puhul asjakohane; |
| --- | --- |

b)

kodulindude vähem kui 20 haudemuna, mis ei hõlma silerinnaliste lindude haudemune, puhul artiklis 39 ning artiklites 41 ja 42, kui see on kodulindude konkreetse kategooria puhul asjakohane;

| c) | määratletud kodulindude patogeenivabade munade puhul artiklis 40. |
| --- | --- |

c)

määratletud kodulindude patogeenivabade munade puhul artiklis 40.

Artikkel 83

Tehistingimustes peetavate lindude haudemune käsitleva loomatervise sertifikaadi sisu üksikasjad

Tehistingimustes peetavate lindude haudemune käsitlev loomatervise sertifikaat, mille päritoluliikmesriigi pädev asutus on välja andnud vastavalt artiklile 72, sisaldab VIII lisa 1. osa punktiga 2 ette nähtud üldteavet ja artiklis 60 sätestatud nõuetele vastavuse kinnitust ning artiklites 61 ja 62 sätestatud nõuetele vastavuse kinnitust, kui see on munade konkreetse kategooria puhul asjakohane.

Artikkel 84

Mesilasi ja kimalasi käsitleva loomatervise sertifikaadi sisu üksikasjad

1.   Mesilasi käsitlev loomatervise sertifikaat, mille päritoluliikmesriigi pädev asutus on välja andnud vastavalt artikli 71 lõikele 1, sisaldab VIII lisa 1. osa punktiga 1 ette nähtud üldteavet ja artiklis 48 sätestatud nõuetele vastavuse kinnitust ning vajaduse korral artiklites 49 ja 50 sätestatud nõuetele vastavuse kinnitust.

2.   Kimalasi (v.a keskkonnast eraldatud heakskiidetud tootmisettevõtetest pärit kimalased) käsitlev loomatervise sertifikaat, mille päritoluliikmesriigi pädev asutus on välja andnud vastavalt määruse artikli 71 lõikele 1, sisaldab VIII lisa 1. osa punktiga 1 ette nähtud üldteavet ja artiklis 51 sätestatud nõuetele vastavuse kinnitust.

Artikkel 85

Esikloomalisi käsitleva loomatervise sertifikaadi sisu üksikasjad

Esikloomalisi käsitlev loomatervise sertifikaat, mille päritoluliikmesriigi pädev asutus on välja andnud vastavalt määruse artikli 71 lõikele 1, sisaldab VIII lisa 1. osa punktiga 1 ette nähtud üldteavet ja artiklis 47 sätestatud nõuetele vastavuse kinnitust.

Artikkel 86

Koeri, kasse ja valgetuhkruid käsitleva loomatervise sertifikaadi sisu üksikasjad

1.   Koeri, kasse ja valgetuhkruid (v.a lõikes 2 osutatud koerad, kassid ja valgetuhkrud) käsitlev loomatervise sertifikaat, mille päritoluliikmesriigi pädev asutus on välja andnud vastavalt artikli 71 lõikele 1, sisaldab VIII lisa 1. osa punktiga 1 ette nähtud üldteavet ja artiklis 53 sätestatud nõuetele vastavuse kinnitust ning vajaduse korral artiklis 54 sätestatud nõuetele vastavuse kinnitust.

2.   Lemmikloomadena peetavaid koeri, kasse ja valgetuhkruid käsitlev loomatervise sertifikaat, mille päritoluliikmesriigi pädev asutus on välja andnud vastavalt artikli 71 lõikele 1, sisaldab VIII lisa 1. osa punktiga 1 ette nähtud üldteavet ja artiklis 55 sätestatud nõuetele vastavuse kinnitust, ning vajaduse korral artiklis 56 sätestatud nõuetele vastavuse kinnitust, ning linki komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artiklis 71 osutatud identifitseerimisdokumendile.

Artikkel 87

Muid kiskjalisi käsitleva loomatervise sertifikaadi sisu üksikasjad

Muid kiskjalisi käsitlev loomatervise sertifikaat, mille päritoluliikmesriigi pädev asutus on välja andnud vastavalt määruse artikli 71 lõikele 1, sisaldab VIII lisa 1. osa punktiga 1 ette nähtud üldteavet ja artiklis 58 sätestatud nõuetele vastavuse kinnitust.

Artikkel 88

Kinnisest ettevõttest teises liikmesriigis asuvasse kinnisesse ettevõttesse viidavate maismaaloomade loomatervise sertifikaadi sisu üksikasjad

Kinnisest ettevõttest teises liikmesriigis asuvasse kinnisesse ettevõttesse viidavaid maismaaloomi käsitlev loomatervise sertifikaat, mille päritoluliikmesriigi pädev asutus on välja andnud vastavalt määruse (EL) 2016/429 artikli 143 lõikele 1 või käesoleva määruse artikli 71 lõikele 1, sisaldab VIII lisa punktiga 1 ette nähtud üldteavet ja artiklis 64 sätestatud nõuetele vastavuse kinnitust.

3. jagu

Peetavate maismaaloomade liikumise eriviise käsitlevate loomatervise sertifikaatide väljaandmise nõuded

Artikkel 89

Loomatervise sertifikaat kabiloomade ja kodulindude kogumise ettevõtete kaudu liikumise kohta

Pädev asutus annab välja artiklites 73–80 osutatud loomatervise sertifikaadi selliste kabiloomade ja kodulindude teise liikmesriiki liikumise kohta, kelle suhtes kohaldatakse järgmisi kogumisi:

| a) | artikli 91 lõikes 1 osutatud dokumentide, identsuse ja füüsilised kontrollid ja lävivaatused tehakse enne artiklites 73–80 osutatud esimese loomatervise sertifikaadi väljaandmist
  kas






  i) | päritoluettevõttes, kus loomad määrati






  — | otse liikumiseks ettevõttesse, mis läbitavas liikmesriigis on kogumiseks heaks kiidetud;
  või |
| --- | --- | --- | --- |

a)

artikli 91 lõikes 1 osutatud dokumentide, identsuse ja füüsilised kontrollid ja lävivaatused tehakse enne artiklites 73–80 osutatud esimese loomatervise sertifikaadi väljaandmist

kas

i)

päritoluettevõttes, kus loomad määrati

—

otse liikumiseks ettevõttesse, mis läbitavas liikmesriigis on kogumiseks heaks kiidetud;

või

| — | päritoluliikmesriigis transpordivahendisse kogumisel, et otse teise liikmesriiki liikuda; |
| --- | --- |

—

päritoluliikmesriigis transpordivahendisse kogumisel, et otse teise liikmesriiki liikuda;

või

| ii) | ettevõttes, mis on kogumise jaoks heaks kiidetud, kui loomad on päritoluliikmesriigi kogutud lähetamiseks teise liikmesriiki;
  või |
| --- | --- |

ii)

ettevõttes, mis on kogumise jaoks heaks kiidetud, kui loomad on päritoluliikmesriigi kogutud lähetamiseks teise liikmesriiki;

või

| iii) | ettevõttes, mis on läbitavas liikmesriigis kogumise jaoks heaks kiidetud siis, kui sellises liikmesriigis kohaldatakse loomade suhtes kogumist; |
| --- | --- |

iii)

ettevõttes, mis on läbitavas liikmesriigis kogumise jaoks heaks kiidetud siis, kui sellises liikmesriigis kohaldatakse loomade suhtes kogumist;

| b) | artiklites 73–80 osutatud loomatervise sertifikaat täidetakse ametliku teabe põhjal, mis






  i) | on kättesaadav sertifikaadi välja andnud veterinaarjärelevalve ametnikule, kes tegi punkti a alapunktides i ja ii osutatud kontrollid ja läbivaatused päritoluliikmesriigis;
  või |
| --- | --- | --- |

b)

artiklites 73–80 osutatud loomatervise sertifikaat täidetakse ametliku teabe põhjal, mis

i)

on kättesaadav sertifikaadi välja andnud veterinaarjärelevalve ametnikule, kes tegi punkti a alapunktides i ja ii osutatud kontrollid ja läbivaatused päritoluliikmesriigis;

või

| ii) | on esitatud artiklites 73–80 osutatud esimeses või teises loomatervise sertifikaadis, mis on kättesaadav sertifikaadi välja andnud veterinaarjärelevalve ametnikule, kes läbitavas liikmesriigis tegi inspekteerimisel punkti a alapunktis iii osutatud kontrollid ja läbivaatused. |
| --- | --- |

ii)

on esitatud artiklites 73–80 osutatud esimeses või teises loomatervise sertifikaadis, mis on kättesaadav sertifikaadi välja andnud veterinaarjärelevalve ametnikule, kes läbitavas liikmesriigis tegi inspekteerimisel punkti a alapunktis iii osutatud kontrollid ja läbivaatused.

Artikkel 90

Loomatervise sertifikaadi väljaandmine kolmandatesse riikidesse eksportimiseks ettenähtud peetavate kabiloomade ja kodulindude liikumisel päritoluliikmesriigist teise liikmesriigi territooriumi kaudu liidu välispiirile

Ettevõtjad tagavad, et kolmandasse riiki eksportimiseks ettenähtud peetavate kabiloomade ja kodulindudega, keda veetakse liidu välispiirile teise liikmesriigi kaudu, on kaasas tervisesertifikaadid, milles tõendatakse, et:

| i) | loomad vastavad vähemalt käesoleva peatüki kohastele nõuetele tapmiseks ettenähtud peetavate kabiloomade ja kodulindude liikumise kohta selles liikmesriigis, kus asub väljumiskoht;
  ning |
| --- | --- |

i)

loomad vastavad vähemalt käesoleva peatüki kohastele nõuetele tapmiseks ettenähtud peetavate kabiloomade ja kodulindude liikumise kohta selles liikmesriigis, kus asub väljumiskoht;

ning

| ii) | lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse tõttu loetellu kantud liikide puhul vastavad loomad vähemalt artiklile 33, kui väljumiskoht asub liikmesriigis või selle tsoonis, mis on taudivaba staatusega või kus kohaldatakse lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes heakskiidetud likvideerimisprogrammi. |
| --- | --- |

ii)

lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse tõttu loetellu kantud liikide puhul vastavad loomad vähemalt artiklile 33, kui väljumiskoht asub liikmesriigis või selle tsoonis, mis on taudivaba staatusega või kus kohaldatakse lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes heakskiidetud likvideerimisprogrammi.

4. jagu

Pädeva asutuse vastutust käsitlevad eeskirjad loomatervise sertifikaatide väljaandmisel

Artikkel 91

Pädeva asutuse vastutus loomatervise sertifikaatide väljaandmisel

1.   Enne loomatervise sertifikaadi allkirjastamist on veterinaarjärelevalve ametnik nõuetele vastavuse kontrollimiseks teinud järgmist liiki dokumentide, identsuse ja füüsilised kontrollid ja läbivaatused:

| a) | peetavate kabiloomade puhul saadetisse kuuluvate loomade identsuse kontroll ja kliiniline läbivaatus, et tuvastada asjaomaste liikide puhul loetellu kantud taudide kliinilised tunnused või esinemise kahtlus; |
| --- | --- |

a)

peetavate kabiloomade puhul saadetisse kuuluvate loomade identsuse kontroll ja kliiniline läbivaatus, et tuvastada asjaomaste liikide puhul loetellu kantud taudide kliinilised tunnused või esinemise kahtlus;

| b) | sugu- ja produktiivlindude ning vähem kui 20 kodulinnuisendi, kelle hulka ei kuulu silerinnalised linnud, puhul ettevõttes hoitavate tervise- ja tootmisandmeid sisaldavate dokumentide kontroll, saadetisse kuuluvate loomade indentsuse kontroll ning päritolukarja ja saadetisse kuuluvate loomade kliiniline läbivaatus, et tuvastada asjaomaste liikide puhul loetellu kantud taudide kliinilised tunnused või esinemise kahtlus; |
| --- | --- |

b)

sugu- ja produktiivlindude ning vähem kui 20 kodulinnuisendi, kelle hulka ei kuulu silerinnalised linnud, puhul ettevõttes hoitavate tervise- ja tootmisandmeid sisaldavate dokumentide kontroll, saadetisse kuuluvate loomade indentsuse kontroll ning päritolukarja ja saadetisse kuuluvate loomade kliiniline läbivaatus, et tuvastada asjaomaste liikide puhul loetellu kantud taudide kliinilised tunnused või esinemise kahtlus;

| c) | tapmiseks ettenähtud kodulindude puhul ettevõttes hoitavate päritolukarja tervise- ja tootmisandmeid sisaldavate dokumentide kontroll, saadetisse kuuluvate loomade indentsuse kontroll ning päritolukarja kliiniline läbivaatus, et tuvastada asjaomaste liikide puhul loetellu kantud taudide kliinilised tunnused või esinemise kahtlus; |
| --- | --- |

c)

tapmiseks ettenähtud kodulindude puhul ettevõttes hoitavate päritolukarja tervise- ja tootmisandmeid sisaldavate dokumentide kontroll, saadetisse kuuluvate loomade indentsuse kontroll ning päritolukarja kliiniline läbivaatus, et tuvastada asjaomaste liikide puhul loetellu kantud taudide kliinilised tunnused või esinemise kahtlus;

| d) | ööpäevaste tibude puhul päritolukarja ettevõttes hoitavate tervise- ja tootmisandmeid sisaldavate dokumentide kontroll, et tuvastada asjaomaste liikide puhul loetellu kantud taudide kliinilised tunnused või esinemise kahtlus; |
| --- | --- |

d)

ööpäevaste tibude puhul päritolukarja ettevõttes hoitavate tervise- ja tootmisandmeid sisaldavate dokumentide kontroll, et tuvastada asjaomaste liikide puhul loetellu kantud taudide kliinilised tunnused või esinemise kahtlus;

| e) | tehistingimustes peetavate lindude puhul:






  i) | saadetisesse kuuluvate loomade identsuskontroll; |
| --- | --- | --- |

e)

tehistingimustes peetavate lindude puhul:

i)

saadetisesse kuuluvate loomade identsuskontroll;

| ii) | ettevõttes hoitavate tervise- ja tootmisandmeid sisaldavate dokumentide kontroll ning päritolukarja ja saadetisse kuuluvate loomade kliiniline läbivaatus, et tuvastada asjaomaste liikide puhul loetellu kantud taudide kliinilised tunnused või esinemise kahtlus; |
| --- | --- |

ii)

ettevõttes hoitavate tervise- ja tootmisandmeid sisaldavate dokumentide kontroll ning päritolukarja ja saadetisse kuuluvate loomade kliiniline läbivaatus, et tuvastada asjaomaste liikide puhul loetellu kantud taudide kliinilised tunnused või esinemise kahtlus;

| f) | kodulindude haudemunade puhul päritolukarja ettevõttes ja vajaduse korral lähtehaudejaamas hoitavate tervise- ja tootmisandmeid sisaldavate dokumentide kontroll, haudemunade identsuse kontroll ning
  kas






  i) | päritolukarja kliiniline läbivaatus, et tuvastada asjaomaste liikide puhul loetellu kantud taudide kliinilised tunnused või esinemise kahtlus;
  või |
| --- | --- | --- |

f)

kodulindude haudemunade puhul päritolukarja ettevõttes ja vajaduse korral lähtehaudejaamas hoitavate tervise- ja tootmisandmeid sisaldavate dokumentide kontroll, haudemunade identsuse kontroll ning

kas

i)

päritolukarja kliiniline läbivaatus, et tuvastada asjaomaste liikide puhul loetellu kantud taudide kliinilised tunnused või esinemise kahtlus;

või

| ii) | päritolukarja terviseseisundi igakuised tervisekontrollid ja hinnang terviseseisundi kohta kõnealusel hetkel, võttes aluseks ajakohase teabe, mille on esitanud ettevõtja; |
| --- | --- |

ii)

päritolukarja terviseseisundi igakuised tervisekontrollid ja hinnang terviseseisundi kohta kõnealusel hetkel, võttes aluseks ajakohase teabe, mille on esitanud ettevõtja;

| g) | tehistingimustes peetavate lindude haudemunade puhul ettevõttes hoitavate tervise- ja tootmisandmeid sisaldavate dokumentide kontroll, haudemunade identsuskontroll ning päritolukarja ja saadetisse kuuluvate loomade kliiniline läbivaatus, et tuvastada asjaomaste liikide puhul loetellu kantud taudide kliinilised tunnused või esinemise kahtlus; |
| --- | --- |

g)

tehistingimustes peetavate lindude haudemunade puhul ettevõttes hoitavate tervise- ja tootmisandmeid sisaldavate dokumentide kontroll, haudemunade identsuskontroll ning päritolukarja ja saadetisse kuuluvate loomade kliiniline läbivaatus, et tuvastada asjaomaste liikide puhul loetellu kantud taudide kliinilised tunnused või esinemise kahtlus;

| h) | mesilaste ja kimalaste puhul identsuskontroll ning
  kas






  i) | loomade, nende pakendi ja nendega kaasas oleva sööda või muu materjali visuaalne läbivaatus, et tuvastada Ameerika haudmemädaniku, väikese tarumardika (Aethina tumida) ja mesilastel Tropilaelaps spp. põhjustatud nakkuse esinemine mesilaste puhul või väikese tarumardika (Aethina tumida) põhjustatud nakkuse esinemine kimalaste puhul;
  või |
| --- | --- | --- |

h)

mesilaste ja kimalaste puhul identsuskontroll ning

kas

i)

loomade, nende pakendi ja nendega kaasas oleva sööda või muu materjali visuaalne läbivaatus, et tuvastada Ameerika haudmemädaniku, väikese tarumardika (Aethina tumida) ja mesilastel Tropilaelaps spp. põhjustatud nakkuse esinemine mesilaste puhul või väikese tarumardika (Aethina tumida) põhjustatud nakkuse esinemine kimalaste puhul;

või

| ii) | selliste mesilasemade puhul, keda tuleb artikliga 49 ette nähtud erandi alusel sertifitseerida, tootmistsükli ajal tehtud igakuise terviskontrolli dokumentide kontroll, loomade üksikpuuride visuaalne läbivaatus, et kontrollida mesilasemade saatemesilaste maksimumarvu puuri kohta, ning loomade, nende pakendi ja nendega kaasas oleva sööda või muu materjali visuaalne läbivaatus Ameerika haudemädaniku, väikese tarumardika (Aethina tumida) ja mesilastel Tropilaelaps spp. põhjustatud nakkuse esinemise tuvastamiseks; |
| --- | --- |

ii)

selliste mesilasemade puhul, keda tuleb artikliga 49 ette nähtud erandi alusel sertifitseerida, tootmistsükli ajal tehtud igakuise terviskontrolli dokumentide kontroll, loomade üksikpuuride visuaalne läbivaatus, et kontrollida mesilasemade saatemesilaste maksimumarvu puuri kohta, ning loomade, nende pakendi ja nendega kaasas oleva sööda või muu materjali visuaalne läbivaatus Ameerika haudemädaniku, väikese tarumardika (Aethina tumida) ja mesilastel Tropilaelaps spp. põhjustatud nakkuse esinemise tuvastamiseks;

| i) | esikloomaliste puhul terviseandmeid käsitlevate dokumentide kontroll, saadetisse kuuluvate loomade identsuskontroll ja kliiniline läbivaatus, ja kui see ei ole võimalik, siis kliiniline uuring, et tuvastada asjaomaste liikide puhul loetellu kantud taudide kliinilised tunnused või esinemise kahtlus; |
| --- | --- |

i)

esikloomaliste puhul terviseandmeid käsitlevate dokumentide kontroll, saadetisse kuuluvate loomade identsuskontroll ja kliiniline läbivaatus, ja kui see ei ole võimalik, siis kliiniline uuring, et tuvastada asjaomaste liikide puhul loetellu kantud taudide kliinilised tunnused või esinemise kahtlus;

| j) | Koerte, kasside ja valgetuhkrute puhul saadetisse kuuluvate loomade identsuskontroll ja kliiniline läbivaatus, ja kui see ei ole võimalik, siis kliiniline uuring, et tuvastada asjaomaste liikide puhul loetellu kantud taudide kliinilised tunnused või esinemise kahtlus; |
| --- | --- |

j)

Koerte, kasside ja valgetuhkrute puhul saadetisse kuuluvate loomade identsuskontroll ja kliiniline läbivaatus, ja kui see ei ole võimalik, siis kliiniline uuring, et tuvastada asjaomaste liikide puhul loetellu kantud taudide kliinilised tunnused või esinemise kahtlus;

| k) | kinnisest ettevõttest teises liikmesriigis asuvasse kinnisesse ettevõttesse viidavate maismaaloomade puhul terviseandmeid käsitlevate dokumentide kontroll, saadetisse kuuluvate loomade identsuskontroll ja kliiniline läbivaatus, ja kui see ei ole võimalik, siis kliiniline uuring, et tuvastada asjaomaste liikide puhul loetellu kantud taudide kliinilised tunnused või esinemise kahtlus. |
| --- | --- |

k)

kinnisest ettevõttest teises liikmesriigis asuvasse kinnisesse ettevõttesse viidavate maismaaloomade puhul terviseandmeid käsitlevate dokumentide kontroll, saadetisse kuuluvate loomade identsuskontroll ja kliiniline läbivaatus, ja kui see ei ole võimalik, siis kliiniline uuring, et tuvastada asjaomaste liikide puhul loetellu kantud taudide kliinilised tunnused või esinemise kahtlus.

2.   Veterinaarjärelevalve ametnik teeb lõikes 1 sätestatud dokumentide, identsuse ja füüsilisi kontrolle ja läbivaatusi ning annab välja loomatervise sertifikaadi:

| a) | viimase 24 tunni jooksul enne päritoluettevõttest, või vajaduse korral kogumiseks heakskiidetud ettevõttest lähetamist peetavate kabiloomade (v.a hobuslased) puhul; |
| --- | --- |

a)

viimase 24 tunni jooksul enne päritoluettevõttest, või vajaduse korral kogumiseks heakskiidetud ettevõttest lähetamist peetavate kabiloomade (v.a hobuslased) puhul;

| b) | viimase 48 tunni jooksul enne päritoluettevõttest lähetamist hobuslaste puhul või viimasel tööpäeval enne lähetamist artikli 92 lõikes 2 osutatud hobuslaste puhul; |
| --- | --- |

b)

viimase 48 tunni jooksul enne päritoluettevõttest lähetamist hobuslaste puhul või viimasel tööpäeval enne lähetamist artikli 92 lõikes 2 osutatud hobuslaste puhul;

| c) | viimase 48 tunni jooksul enne päritoluettevõttest lähetamist sugu- ja produktiivlindude, vähem kui 20 kodulinnuisendi, kelle hulka ei kuulu silerinnalised linnud, ja tehistingimustes peetavate lindude puhul; |
| --- | --- |

c)

viimase 48 tunni jooksul enne päritoluettevõttest lähetamist sugu- ja produktiivlindude, vähem kui 20 kodulinnuisendi, kelle hulka ei kuulu silerinnalised linnud, ja tehistingimustes peetavate lindude puhul;

| d) | viimase viie päeva jooksul enne päritoluettevõttest lähetamist tapmiseks ettenähtud kodulindude puhul; |
| --- | --- |

d)

viimase viie päeva jooksul enne päritoluettevõttest lähetamist tapmiseks ettenähtud kodulindude puhul;

| e) | viimase 24 tunni jooksul enne päritoluettevõttest lähetamist ööpäevaste tibude puhul; |
| --- | --- |

e)

viimase 24 tunni jooksul enne päritoluettevõttest lähetamist ööpäevaste tibude puhul;

| f) | kodulindude haudemunade puhul:






  i) | dokumentide kontrollimise korral: viimase 72 tunni jooksul enne päritoluettevõttest haudemunade lähetamist päritolukarja käsitlev dokumentide kontroll, identsuskontroll ja kliiniline läbivaatus ning hinnang terviseseisundi kohta kõnealusel hetkel, võttes aluseks ajakohase teabe, mille on esitanud ettevõtja; |
| --- | --- | --- |

f)

kodulindude haudemunade puhul:

i)

dokumentide kontrollimise korral: viimase 72 tunni jooksul enne päritoluettevõttest haudemunade lähetamist päritolukarja käsitlev dokumentide kontroll, identsuskontroll ja kliiniline läbivaatus ning hinnang terviseseisundi kohta kõnealusel hetkel, võttes aluseks ajakohase teabe, mille on esitanud ettevõtja;

| ii) | päritolukarja terviseseisundi igakuiste tervisekontrollkäikude korral: viimase 31 päeva jooksul enne päritoluettevõttest haudemunade lähetamist; |
| --- | --- |

ii)

päritolukarja terviseseisundi igakuiste tervisekontrollkäikude korral: viimase 31 päeva jooksul enne päritoluettevõttest haudemunade lähetamist;

| g) | viimase 48 tunni jooksul enne päritoluettevõttest lähetamist tehistingimustes peetavate lindude haudemunade puhul; |
| --- | --- |

g)

viimase 48 tunni jooksul enne päritoluettevõttest lähetamist tehistingimustes peetavate lindude haudemunade puhul;

| h) | viimase 48 tunni jooksul enne päritoluettevõttest lähetamist meemesilaste ja kimalaste puhul ning viimase 24 tunni jooksul enne päritoluettevõttest lähetamist selliste emamesilaste puhul, keda tuleb erandi alusel sertifitseerida; |
| --- | --- |

h)

viimase 48 tunni jooksul enne päritoluettevõttest lähetamist meemesilaste ja kimalaste puhul ning viimase 24 tunni jooksul enne päritoluettevõttest lähetamist selliste emamesilaste puhul, keda tuleb erandi alusel sertifitseerida;

| i) | viimase 48 tunni jooksul enne päritoluettevõttest lähetamist esikloomaliste puhul; |
| --- | --- |

i)

viimase 48 tunni jooksul enne päritoluettevõttest lähetamist esikloomaliste puhul;

| j) | viimase 48 tunni jooksul enne päritoluettevõttest lähetamist koerte, kasside, valgetuhkrute ja muude kiskjaliste puhul; |
| --- | --- |

j)

viimase 48 tunni jooksul enne päritoluettevõttest lähetamist koerte, kasside, valgetuhkrute ja muude kiskjaliste puhul;

| k) | viimase 48 tunni jooksul enne päritoluettevõttest lähetamist kinnistest ettevõttest teises liikmesriigis asuvasse kinnisesse ettevõttesse viidavate maismaaloomade puhul. |
| --- | --- |

k)

viimase 48 tunni jooksul enne päritoluettevõttest lähetamist kinnistest ettevõttest teises liikmesriigis asuvasse kinnisesse ettevõttesse viidavate maismaaloomade puhul.

3.   Loomatervise sertifikaat kehtib 10 päeva alates selle väljaandmise kuupäevast, ilma et see piiraks artiklis 92 kohaselt kehtestatud erandite kohaldamist.

Artikkel 92

Loomatervise sertifikaadi kehtivusajast tehtav erand

1.   Erandina artikli 91 lõikest 3 võib loomade veeteid/meritsi toimuva transpordi puhul kehtestatud loomatervise sertifikaadi 10-päevast kehtivusaega pikendada veeteid/meritsi toimuva teekonna kestuse võrra.

2.   Samuti erandina artikli 91 lõikest 3 on artikli 76 lõike 2 punktis a osutatud hobuslaste loomatervise sertifikaadi kehtivusaeg 30 päeva, tingimusel et:

| a) | viidava hobuslasega on kaasas määruse (EL) 2016/429 artikli 114 lõike 1 punktis c sätestatud kogu eluea jooksul kehtiv identifitseerimisdokument, mis sisaldab valideerimismärgist, mille on kuni neljaks aastaks välja andnud pädev asutus või asutus, kellele see ülesanne oli delegeeritud ja millega dokumenteeritakse, et loom elab harilikult ettevõttes, mida pädev asutus peab vähese loomaterviseriskiga ettevõtteks, sest seal toimuvad sageli loomatervise ülevaatused, täiendavad identsuskontrollid ja terviseuuringud ning ettevõttes ei toimu loomulikku paaritamist, välja arvatud selleks ette nähtud ja eraldatud ruumides;
  või |
| --- | --- |

a)

viidava hobuslasega on kaasas määruse (EL) 2016/429 artikli 114 lõike 1 punktis c sätestatud kogu eluea jooksul kehtiv identifitseerimisdokument, mis sisaldab valideerimismärgist, mille on kuni neljaks aastaks välja andnud pädev asutus või asutus, kellele see ülesanne oli delegeeritud ja millega dokumenteeritakse, et loom elab harilikult ettevõttes, mida pädev asutus peab vähese loomaterviseriskiga ettevõtteks, sest seal toimuvad sageli loomatervise ülevaatused, täiendavad identsuskontrollid ja terviseuuringud ning ettevõttes ei toimu loomulikku paaritamist, välja arvatud selleks ette nähtud ja eraldatud ruumides;

või

| b) | viidava registreeritud hobuslasega on kaasas määruse (EL) 2016/429 artikli 114 lõike 1 punktis c sätestatud kogu eluea jooksul kehtiv identifitseerimisdokument, mis sisaldab litsentsi, mille on kuni neljaks aastaks välja andnud kas Rahvusvahelisse Ratsaspordi Föderatsiooni kuuluv riiklik ratsaspordiliit seoses hobuvõistlustel osalemisega või võiduajamistega tegelev pädev asutus seoses võiduajamistel osalemisega ja millega dokumenteeritakse, et vähemalt kaks korda aastas toimub veterinaararsti ülevaatus, sealhulgas ülevaatused, mis on vajalikud regulaarseks hobuste gripi vastaseks vaktsineerimiseks, ning ülevaatused, mis on vajalikud looma viimiseks teistesse liikmesriikidesse või kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

b)

viidava registreeritud hobuslasega on kaasas määruse (EL) 2016/429 artikli 114 lõike 1 punktis c sätestatud kogu eluea jooksul kehtiv identifitseerimisdokument, mis sisaldab litsentsi, mille on kuni neljaks aastaks välja andnud kas Rahvusvahelisse Ratsaspordi Föderatsiooni kuuluv riiklik ratsaspordiliit seoses hobuvõistlustel osalemisega või võiduajamistega tegelev pädev asutus seoses võiduajamistel osalemisega ja millega dokumenteeritakse, et vähemalt kaks korda aastas toimub veterinaararsti ülevaatus, sealhulgas ülevaatused, mis on vajalikud regulaarseks hobuste gripi vastaseks vaktsineerimiseks, ning ülevaatused, mis on vajalikud looma viimiseks teistesse liikmesriikidesse või kolmandatesse riikidesse.

3.   Kehtivusaja jooksul on lõikes 2 osutatud sertifikaat piisav selleks, et:

| a) | mitu korda teistesse liikmesriikidesse siseneda; |
| --- | --- |

a)

mitu korda teistesse liikmesriikidesse siseneda;

| b) | sertifikaadis märgitud lähteettevõttesse tagasi pöörduda. |
| --- | --- |

b)

sertifikaadis märgitud lähteettevõttesse tagasi pöörduda.

5. jagu

Peetavate maismaaloomade ja haudemunade teistesse liikmesriikidesse viimisest teavitamise üksikasjalikud eeskirjad

Artikkel 93

Ettevõtjatepoolne eelnev teavitamine keskkonnast eraldatud heakskiidetud tootmisettevõtetest pärit kimalaste liikmesriikide vahelisest liikumisest

Kui keskkonnast eraldatud heakskiidetud tootmisettevõtetest pärit kimalased viiakse teise liikmesriiki, siis päritoluettevõtet käitav ettevõtja teavitab eelnevalt päritoluliikmesriigi pädevat asutust kõnealuste kimalaste lähetamisest.

Artikkel 94

Rändtsirkusi ja loomade etteasteid käitavate ettevõtjate poolt eelnev teavitamine peetavate maismaaloomade kavandatavast liikmesriikidevahelisest liikumisest

Kui rändtsirkused ja loomade etteasted viiakse teise liikmesriiki, siis rändtsirkust ja loomade etteastet käitav ettevõtja teavitab päritoluliikmesriigi pädevat asutust vähemalt 10 päeva enne kõnealuste rändtsirkuste ja loomade etteastete väljumist.

Artikkel 95

Ettevõtjatepoolne eelnev teavitamine tehistingimustes peetavate lindude haudemunade liikmesriikidevahelisest vedamisest

Kui tehistingimustes peetavate lindude haudemunad viiakse teise liikmesriiki, siis päritoluettevõtet käitav ettevõtja teavitab eelnevalt päritoluliikmesriigi pädevat asutust kõnealuse paljundusmaterjali kavandatavast liikumisest.

Artikkel 96

Ettevõtjate teavitamiskohustus peetavate maismaaloomade teistesse liikmesriikidesse liikumisest teavitamise kohta

Oma päritoluliikmesriigi pädevat asutust määruse (EL) 2016/429 artikli 152 kohaselt teavitavad ettevõtjad esitavad sellele pädevale asutusele iga teise liikmesriiki viidava peetavate maismaaloomade saadetise kohta teabe, mis on ette nähtud:

| a) | VIII lisa 1. osa punkti 1 alapunktidega a–d, milles käsitletakse peetavate maismaaloomade (v.a keskkonnast eraldatud heakskiidetud tootmisettevõtetest pärit kimalased) viimist teise liikmesriiki; |
| --- | --- |

a)

VIII lisa 1. osa punkti 1 alapunktidega a–d, milles käsitletakse peetavate maismaaloomade (v.a keskkonnast eraldatud heakskiidetud tootmisettevõtetest pärit kimalased) viimist teise liikmesriiki;

| b) | VIII lisa 2. osaga, milles käsitletakse keskkonnast eraldatud heakskiidetud tootmisettevõtetest pärit kimalasi. |
| --- | --- |

b)

VIII lisa 2. osaga, milles käsitletakse keskkonnast eraldatud heakskiidetud tootmisettevõtetest pärit kimalasi.

Artikkel 97

Pädeva asutuse teavitamiskohustus peetavate maismaaloomade teistesse liikmesriikidesse liikumisest teavitamise kohta

Päritoluliikmesriigi pädev asutus, kes vastavalt määruse (EL) 2016/429 artikli 153 lõikele 1 teavitab sihtliikmesriigi pädevat asutust, esitab sellele pädevale asutusele iga teise liikmesriiki viidava peetavate maismaaloomade saadetise kohta teabe, mis on ette nähtud:

| a) | VIII lisa 1. osa punkti 1 alapunktidega a–d, milles käsitletakse peetavate maismaaloomade (v.a keskkonnast eraldatud heakskiidetud tootmisettevõtetest pärit kimalased) viimist teise liikmesriiki; |
| --- | --- |

a)

VIII lisa 1. osa punkti 1 alapunktidega a–d, milles käsitletakse peetavate maismaaloomade (v.a keskkonnast eraldatud heakskiidetud tootmisettevõtetest pärit kimalased) viimist teise liikmesriiki;

| b) | VIII lisa 2. osaga, milles käsitletakse keskkonnast eraldatud heakskiidetud tootmisettevõtetest pärit kimalasi. |
| --- | --- |

b)

VIII lisa 2. osaga, milles käsitletakse keskkonnast eraldatud heakskiidetud tootmisettevõtetest pärit kimalasi.

Artikkel 98

Haudemunade teistesse liikmesriikidesse viimisest teavitamine

Oma päritoluliikmesriigi pädevat asutust määruse (EL) 2016/429 artikli 163 ja käesoleva määruse artikli 95 kohaselt teavitavad ettevõtjad esitavad sellele pädevale asutusele VIII lisa 1. osa punkti 2 alapunktidega a–e ette nähtud teabe teise liikmesriiki viidava iga haudemunade saadetise kohta.

Artikkel 99

Erakorralised toimingud

Ametliku kontrolli teabehaldussüsteemi voolukatkestuste ja muude häirete korral peab teise liikmesriiki viimiseks ettenähtud peetavate maismaaloomade või haudemunade päritoluriigi pädev asutus järgima määruse (EL) 2017/625 artikli 134 punkti d kohast erandolukorras tegutsemise korda.

Artikkel 100

Liikumisteadete haldamiseks piirkondade määramine

Artiklites 97 ja 98 sätestatud liikumisteadete haldamiseks piirkondade määramisel tagavad liikmesriigid, et:

| a) | kõik nende territooriumi osad on hõlmatud vähemalt ühe piirkonnaga; |
| --- | --- |

a)

kõik nende territooriumi osad on hõlmatud vähemalt ühe piirkonnaga;

| b) | iga määratud piirkond kuulub sellise pädeva asutuse vastutusalasse, kelle ülesanne on kõnealuses piirkonnas loomatervise sertifikaatide väljaandmine; |
| --- | --- |

b)

iga määratud piirkond kuulub sellise pädeva asutuse vastutusalasse, kelle ülesanne on kõnealuses piirkonnas loomatervise sertifikaatide väljaandmine;

| c) | määratud piirkonna eest vastutaval pädeval asutusel on juurdepääs ametliku kontrolli teabehaldussüsteemile (IMSOC); |
| --- | --- |

c)

määratud piirkonna eest vastutaval pädeval asutusel on juurdepääs ametliku kontrolli teabehaldussüsteemile (IMSOC);

| d) | määratud piirkonna eest vastutava pädeva asutuse töötajatel on asjakohane suutlikkus ja teadmised ning nad on saanud erikoolituse või neil on samaväärne praktiline kogemus IMSOCi kasutamisel artiklites 97 ja 98 sätestatud teabe koostamise, töötlemise ja edastamise alal. |
| --- | --- |

d)

määratud piirkonna eest vastutava pädeva asutuse töötajatel on asjakohane suutlikkus ja teadmised ning nad on saanud erikoolituse või neil on samaväärne praktiline kogemus IMSOCi kasutamisel artiklites 97 ja 98 sätestatud teabe koostamise, töötlemise ja edastamise alal.

III OSA

MAISMAALOOMADEST METSLOOMADE LIIKUMINE

Artikkel 101

Maismaaloomadest metsloomade teistesse liikmesriikidesse liikumisest teavitamine

1.   Ettevõtjad viivad maismaaloomadest metsloomi nende päritoluelupaigast ainult siis, kui nad laadivad loomad teises liikmesriigis asuvasse elupaika või ettevõttesse viimiseks otse transpordivahendisse ilma et loomad siseneks ühtegi päritoluliikmesriigi ettevõttesse.

2.   Ettevõtjad ja vedajad tagavad, et maismaaloomadest metsloomade (v.a mesilased ja kimalased) vedamiseks kasutatavad transpordivahendid:

| a) | on konstrueeritud sellisel viisil, et






  i) | loomad ei satu ega kuku välja; |
| --- | --- | --- |

a)

on konstrueeritud sellisel viisil, et

i)

loomad ei satu ega kuku välja;

| ii) | transpordivahendis on võimalik teha loomade visuaalset kontrolli; |
| --- | --- |

ii)

transpordivahendis on võimalik teha loomade visuaalset kontrolli;

| iii) | välditakse või minimeeritakse loomaväljaheidete, prügi või sööda veokist välja sattumist; |
| --- | --- |

iii)

välditakse või minimeeritakse loomaväljaheidete, prügi või sööda veokist välja sattumist;

| iv) | lindude puhul välditakse või minimeeritakse sulgede veokist välja sattumist; |
| --- | --- |

iv)

lindude puhul välditakse või minimeeritakse sulgede veokist välja sattumist;

| v) | vajaduse korral võib loomi fikseerida või tuimastatult transportida; |
| --- | --- |

v)

vajaduse korral võib loomi fikseerida või tuimastatult transportida;

| b) | puhastatud ja desinfitseeritud vahetult pärast iga loomade või objekti vedu, mis kujutab riski loomatervisele, ning vajaduse korral uuesti desinfitseeritud ning igal juhul kuivatatud või lastud kuivada enne iga loomade uut laadimist. |
| --- | --- |

b)

puhastatud ja desinfitseeritud vahetult pärast iga loomade või objekti vedu, mis kujutab riski loomatervisele, ning vajaduse korral uuesti desinfitseeritud ning igal juhul kuivatatud või lastud kuivada enne iga loomade uut laadimist.

3.   Ettevõtjad ja vedajad tagavad, et maismaaloomadest metsloomade (v.a mesilased ja kimalased) transportimiseks kasutatavad konteinerid:

| a) | vastavad artikli 2 punktis a esitatud tingimustele; |
| --- | --- |

a)

vastavad artikli 2 punktis a esitatud tingimustele;

| b) | sisaldavad ainult sama liiki metsloomi, kes on pärit samast elupaigast; |
| --- | --- |

b)

sisaldavad ainult sama liiki metsloomi, kes on pärit samast elupaigast;

| c) | on varustatud üksikasjalike andmetega loomaliikide ja loomade arvu kohta; |
| --- | --- |

c)

on varustatud üksikasjalike andmetega loomaliikide ja loomade arvu kohta;

| d) | on spetsiaalselt selleks ette nähtud uued mahutid, mis tuleb pärast esimest kasutamist hävitada või pärast kasutamist puhastada ja desinfitseerida või enne nende edasist kasutamist kuivatada või lasta kuivada. |
| --- | --- |

d)

on spetsiaalselt selleks ette nähtud uued mahutid, mis tuleb pärast esimest kasutamist hävitada või pärast kasutamist puhastada ja desinfitseerida või enne nende edasist kasutamist kuivatada või lasta kuivada.

4.   Ettevõtjad viivad maismaaloomadest metsloomi nende päritoluelupaigast teises liikmesriigis asuvasse elupaika või ettevõttesse ainult siis, kui on täidetud järgmised lisanõuded:

| a) | enamus saadetise loomadest on päritoluelupaigas pidevalt viibinud vähemalt 30 päeva enne lähetamist või sünnist saadik, kui nad on alla 30 päeva vanused, ning sel ajavahemikul ei ole nad olnud kontaktis peetavate loomadega, kellel on halvem tervisestaatus või kelle suhtes kohaldatakse loomatervisega seotud põhjustel liikumispiiranguid, või peetavate loomadega, kes on pärit ettevõttest, mis ei vasta punktis b sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

a)

enamus saadetise loomadest on päritoluelupaigas pidevalt viibinud vähemalt 30 päeva enne lähetamist või sünnist saadik, kui nad on alla 30 päeva vanused, ning sel ajavahemikul ei ole nad olnud kontaktis peetavate loomadega, kellel on halvem tervisestaatus või kelle suhtes kohaldatakse loomatervisega seotud põhjustel liikumispiiranguid, või peetavate loomadega, kes on pärit ettevõttest, mis ei vasta punktis b sätestatud nõuetele;

| b) | igat looma, kes siseneb liitu kolmandast riigist või territooriumilt viimase 30 päeva jooksul enne lõikes 1 osutatud loomade lähetamist, ning tuuakse kõnealuste loomade päritolueluspaigas asuvasse ettevõttesse, peetakse eraldi, et hoida ära nende otsene ja kaudne kokkupuude kõigi teiste loomadega selles ettevõttes ja elupaigas; |
| --- | --- |

b)

igat looma, kes siseneb liitu kolmandast riigist või territooriumilt viimase 30 päeva jooksul enne lõikes 1 osutatud loomade lähetamist, ning tuuakse kõnealuste loomade päritolueluspaigas asuvasse ettevõttesse, peetakse eraldi, et hoida ära nende otsene ja kaudne kokkupuude kõigi teiste loomadega selles ettevõttes ja elupaigas;

| c) | kõnealused loomad on pärit elupaigast, kus sätestatud ajavahemiku jooksul ei ole teadaolevalt esinenud järgmisi taude ja nakkusi:






  i) | marutaudiviirust viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist; |
| --- | --- | --- |

c)

kõnealused loomad on pärit elupaigast, kus sätestatud ajavahemiku jooksul ei ole teadaolevalt esinenud järgmisi taude ja nakkusi:

i)

marutaudiviirust viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist;

| ii) | Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i põhjustatud nakkust kõnealuse taudi tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvatel maismaaloomadest metsloomadel viimase 42 päeva jooksul enne lähetamist; |
| --- | --- |

ii)

Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i põhjustatud nakkust kõnealuse taudi tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvatel maismaaloomadest metsloomadel viimase 42 päeva jooksul enne lähetamist;

| iii) | Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkust kõnealuse taudi tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvatel maismaaloomadest metsloomadel viimase 42 päeva jooksul enne lähetamist; |
| --- | --- |

iii)

Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkust kõnealuse taudi tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvatel maismaaloomadest metsloomadel viimase 42 päeva jooksul enne lähetamist;

| iv) | episootilise hemorraagia viirust 150 km raadiuses kõnealuse taudi tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvatel maismaaloomadest metsloomadel viimase kahe aasta jooksul enne lähetamist; |
| --- | --- |

iv)

episootilise hemorraagia viirust 150 km raadiuses kõnealuse taudi tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvatel maismaaloomadest metsloomadel viimase kahe aasta jooksul enne lähetamist;

| v) | kabiloomade põrnatõbe viimase 15 päeva jooksul enne lähetamist; |
| --- | --- |

v)

kabiloomade põrnatõbe viimase 15 päeva jooksul enne lähetamist;

| vi) | surrat (Trypanosoma evansi) viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist; |
| --- | --- |

vi)

surrat (Trypanosoma evansi) viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist;

| d) | kui kõnealused loomad kuuluvad sugukondadesse Antilocapridae, Bovidae, Camelidae, Cervidae, Giraffidae, Moschidae või Tragulidae, vastab päritoluelupaik vähemalt ühele lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkust käsitlevale nõudele, mis on esitatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3; |
| --- | --- |

d)

kui kõnealused loomad kuuluvad sugukondadesse Antilocapridae, Bovidae, Camelidae, Cervidae, Giraffidae, Moschidae või Tragulidae, vastab päritoluelupaik vähemalt ühele lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkust käsitlevale nõudele, mis on esitatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3;

| e) | kõnealused loomad ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt kokku puutunud maismaaloomadest metsloomadega, kes ei vasta punktis c sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

e)

kõnealused loomad ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt kokku puutunud maismaaloomadest metsloomadega, kes ei vasta punktis c sätestatud nõuetele.

5.   Päritoluliikmesriigi pädev asutus võib erandina lõike 4 punktist d lubada maismaaloomadest metsloomade, kes ei vasta vähemalt ühele delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3 esitatud nõuetest, liikumist teise liikmesriiki või selle tsooni

| a) | millel on lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes taudivaba staatus või kus kõnealuse taudi suhtes kohaldatakse heakskiidetud likvideerimisprogrammi, kui sihtliikmesriik on komisjonile ja teistele liikmesriikidele teatanud, et selline liikumine on lubatud tingimustel, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 43 lõikes 2;
  või |
| --- | --- |

a)

millel on lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes taudivaba staatus või kus kõnealuse taudi suhtes kohaldatakse heakskiidetud likvideerimisprogrammi, kui sihtliikmesriik on komisjonile ja teistele liikmesriikidele teatanud, et selline liikumine on lubatud tingimustel, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 43 lõikes 2;

või

| b) | millel ei ole lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes taudivaba staatust ja kus kõnealuse taudi suhtes ei kohaldata heakskiidetud likvideerimisprogrammi, kui sihtliikmesriik on teavitanud komisjoni ja teisi liikmesriike, et selline liikumine lubatud. Kui sihtliikmesriik kehtestab sellise liikumise suhtes tingimused, siis peavad kõnealused tingimused olema ükskõik millised delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 5–8 osutatud tingimustest. |
| --- | --- |

b)

millel ei ole lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes taudivaba staatust ja kus kõnealuse taudi suhtes ei kohaldata heakskiidetud likvideerimisprogrammi, kui sihtliikmesriik on teavitanud komisjoni ja teisi liikmesriike, et selline liikumine lubatud. Kui sihtliikmesriik kehtestab sellise liikumise suhtes tingimused, siis peavad kõnealused tingimused olema ükskõik millised delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 5–8 osutatud tingimustest.

Artikkel 102

Maismaaloomadest metsloomi käsitleva loomatervise sertifikaadi sisu üksikasjad

Maismaaloomadest metsloomi käsitlev loomatervise sertifikaat, mille päritoluliikmesriigi pädev asutus on välja andnud vastavalt määruse (EL) 2016/429 artikli 155 lõike 1 punktile c, sisaldab VIII lisa punktiga 3 ette nähtud üldteavet ja artikli 101 lõikes 4 sätestatud nõuetele, ning vajaduse korral artikli 101 lõikes 5 sätestatud nõuetele vastavuse kinnitust.

Artikkel 103

Eeskirjad, milles käsitletakse pädeva asutuse vastutust maismaaloomadest metsloomade teise liikmesriiki liikumiseks loomatervise sertifikaatide väljaandmisel

1.   Enne artiklis 102 sätestatud maismaaloomadest metsloomade liikumiseks loomatervise sertifikaadi allkirjastamist on veterinaarjärelevalve ametnik teinud järgmised identsuskontrollid ja läbivaatused:

| a) | olemasoleva teabe läbivaatamine, millega tõendatakse, et artikli 101 lõikes 4 sätestatud nõuded on täidetud; |
| --- | --- |

a)

olemasoleva teabe läbivaatamine, millega tõendatakse, et artikli 101 lõikes 4 sätestatud nõuded on täidetud;

| b) | identsuskontroll; |
| --- | --- |

b)

identsuskontroll;

| c) | kliiniline läbivaatus, ja kui see ei ole võimalik, siis kliiniline uuring, et tuvastada asjaomaste liikide puhul loetellu kantud või esilekerkivate taudide kliinilised tunnused või esinemise kahtlus. |
| --- | --- |

c)

kliiniline läbivaatus, ja kui see ei ole võimalik, siis kliiniline uuring, et tuvastada asjaomaste liikide puhul loetellu kantud või esilekerkivate taudide kliinilised tunnused või esinemise kahtlus.

2.   Veterinaarjärelevalve ametnik teeb lõikega 1 ette nähtud dokumentide kontrolli, identsuskontrolli ning füüsilised kontrollid ja läbivaatused ning annab loomatervise sertifikaadi välja viimase 24 tunni jooksul enne saadetise elupaigast lähetamist.

3.   Loomatervise sertifikaat kehtib 10 päeva pärast selle väljaandmise kuupäeva.

4.   Erandina lõikest 3 võib maismaaloomadest metsloomade veeteid/meritsi toimuva transpordi puhul kehtestatud loomatervise sertifikaadi 10-päevast kehtivusaega pikendada veeteid/meritsi toimuva teekonna kestuse võrra.

Artikkel 104

Ettevõtjatepoolse eelneva teavitamise nõuded maismaaloomadest metsloomade teistesse liikmesriikidesse viimise kohta

Ettevõtjad (v.a vedajad), kes viivad maismaaloomadest metsloomi teise liikmesriiki, teavitavad päritoluliikmesriigi pädevat asutust vähemalt 24 tundi enne saadetise lähetamist.

Artikkel 105

Ettevõtjate kohustus, mis on seotud maismaaloomadest metsloomade teistesse liikmesriikidesse viimisest teavitamisega

Määruse (EL) 2016/429 artikli 155 lõike 1 punktis d osutatud teavitamise eesmärgil esitavad ettevõtjad (v.a vedajad), kes viivad maismaaloomadest metsloomi teise liikmesriiki, päritoluliikmesriigi pädevale asutusele määruse (EL) 2016/429 artikli 145 lõikega 1 ja VIII lisa 1. osa punkti 3 alapunktidega a–d ettenähtud teabe, milles käsitletakse iga teise liikmesriiki viidavate kõnealuste loomade saadetist.

Artikkel 106

Pädeva asutuse kohustus, mis on seotud maismaaloomadest metsloomade teistesse liikmesriikidesse viimisest teavitamisega

Päritoluliikmesriigi pädev asutus, kes vastavalt määruse (EL) 2016/429 artikli 155 lõike 1 punktile d teavitab sihtliikmesriigi pädevat asutust, esitab VIII lisa 1. osa punkti 3 alapunktides a–d osutatud teabe, milles käsitletakse iga teise liikmesriiki viidavat maismaaloomadest metsloomade saadetist.

Artikkel 107

Erakorralised toimingud

Ametliku kontrolli teabehaldussüsteemi voolukatkestuste ja muude häirete korral peab maismaaloomadest metsloomade päritoluriigi pädev asutus järgima määruse (EL) 2017/625 artikli 134 punkti d kohast erandolukorras tegutsemise korda.

IV OSA

LÕPPSÄTTED

Artikkel 108

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 21. aprillist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. detsember 2019

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 25. juuli 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/1629, millega muudetakse taudide loetelu, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/429 (loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus)) II lisas (ELT L 272, 31.10.2018, lk 11).

2

(3)  Komisjoni 3. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1882, milles käsitletakse loetellu kantud taudide kategooriate suhtes teatavate taudiennetuse ja -tõrje eeskirjade kohaldamist ning millega kehtestatakse nimekiri liikidest ja liigirühmadest, mis kujutavad endast arvestatavat riski kõnealuste loetellu kantud taudide levimisel (ELT L 308, 4.12.2018, lk 21).

3

(4)  Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/689, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud ja esilekerkivate taudide seire, likvideerimisprogrammide ja taudivaba staatuse eeskirjadega (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 211).

4

Euroopa Liidu Teataja

(5)  Nõukogu 26. juuni 1964. aasta direktiiv 64/432/EMÜ ühendusesisest veiste ja sigadega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta (EÜT L 121, 29.7.1964, lk 1977).

5

(6)  Nõukogu 28. jaanuari 1991. aasta direktiiv 91/68/EMÜ loomatervishoiu kohta ühendusesiseses lamba- ja kitsekaubanduses (EÜT L 46, 19.2.1991, lk 19).

6

(7)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/156/EÜ, hobuslaste liikumist ja kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta (ELT L 192, 23.7.2010, lk 1).

7

(8)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/158/EÜ kodulindude ja haudemunade ühendusesisest kaubandust ning kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta (ELT L 343, 22.12.2009, lk 74).

8

(9)  Nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiiv 92/65/EMÜ, milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A (I) lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse (EÜT L 268, 14.9.1992, lk 54).

9

(10)  Komisjoni 21. oktoobri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1739/2005, milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded tsirkuseloomade liikumiseks liikmesriikide vahel (ELT L 279, 22.10.2005, lk 47).

10

(11)  Komisjoni 28. juuni 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/2035, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses maismaaloomade pidamise ettevõtteid ja haudejaamu ning teatavate peetavate maismaaloomade ja haudemunade jälgitavust käsitlevate eeskirjadega (ELT L 314, 5.12.2019, lk 115).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiiv 2001/82/EÜ veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, 28.11.2001, lk 1).

12

(13)  Komisjoni 30. detsembri 2002. aasta otsus 2003/24/EÜ ühtse veterinaariaalase elektroonilise süsteemi väljatöötamise kohta (EÜT L 8, 14.1.2003, lk 44).

13

(14)  Komisjoni 30. märtsi 2004. aasta otsus 2004/292/EÜ TRACES süsteemi kasutuselevõtmise kohta ja otsuse 92/486/EMÜ muutmise kohta (ELT L 94, 31.3.2004, lk 63).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrus (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ametliku kontrolli määrus) (ELT L 95, 7.4.2017, lk 1).

15

(16)  http://www.edqm.eu (uusim versioon)

16

(17)  Komisjoni 25. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 142/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad, ja nõukogu direktiivi 97/78/EÜ seoses teatavate selle direktiivi alusel piiril toimuvast veterinaarkontrollist vabastatud proovide ja näidistega (ELT L 54, 26.2.2011, lk 1).

17

---

I LISA

DIAGNOSTIKAMEETODID

1. osa

Brucella abortus'e, B. melitensis'e või B. suis'i põhjustatud nakkus

| 1. | Seroloogilised meetodid veiste, lammaste, kitsede ja kaamellaste jaoks:






  a) | puhverdatud Brucella antigeenil põhinevad meetodid; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

puhverdatud Brucella antigeenil põhinevad meetodid;

| b) | komplemendi sidumisel põhinev meetod (CFT); |
| --- | --- |

b)

komplemendi sidumisel põhinev meetod (CFT);

| c) | kaudne ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (iELISA); |
| --- | --- |

c)

kaudne ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (iELISA);

| d) | fluorestsentspolarisatsioonanalüüs (FPA); |
| --- | --- |

d)

fluorestsentspolarisatsioonanalüüs (FPA);

| e) | konkurentsipõhine ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (cELISA). |
| --- | --- |

e)

konkurentsipõhine ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (cELISA).

| 2. | Seroloogilised meetodid sigade jaoks:






  a) | puhverdatud Brucella antigeenil põhinevad meetodid; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

puhverdatud Brucella antigeenil põhinevad meetodid;

| b) | komplemendi sidumisel põhinev meetod (CFT); |
| --- | --- |

b)

komplemendi sidumisel põhinev meetod (CFT);

| c) | kaudne ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (iELISA); |
| --- | --- |

c)

kaudne ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (iELISA);

| d) | fluorestsentspolarisatsioonanalüüs (FPA); |
| --- | --- |

d)

fluorestsentspolarisatsioonanalüüs (FPA);

| e) | konkurentsipõhine ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (cELISA). |
| --- | --- |

e)

konkurentsipõhine ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (cELISA).

| 3. | Brutselliinipõhine nahauuring (BST) lammaste, kitsede ja sigade jaoks. |
| --- | --- |

3.

2. osa

Mycobacterium tuberculosis'e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkus

| 1. | Tuberkuliinipõhine nahauuring:






  a) | tuberkuliini ühekordse nahasisese manustamise uuring (SITT); |
| --- | --- | --- |

1.

a)

tuberkuliini ühekordse nahasisese manustamise uuring (SITT);

| b) | tuberkuliini nahasisese manustamise võrdlusuuring (CITT). |
| --- | --- |

b)

tuberkuliini nahasisese manustamise võrdlusuuring (CITT).

| 2. | Vereproovide puhul sobiv meetod:






  a) | γ-interferoonil põhinev uuring. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

γ-interferoonil põhinev uuring.

3. osa

Surra (Trypanosoma evansi)

Seroloogilised meetodid:

| a) | ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (ELISA) trüpanosomiaasi tuvastamiseks; |
| --- | --- |

a)

ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (ELISA) trüpanosomiaasi tuvastamiseks;

| b) | kaardipõhine aglutinatsiooniuuring trüpanosomiaasi tuvastamiseks (CATT) seerumi lahjendusel 1:4. |
| --- | --- |

b)

kaardipõhine aglutinatsiooniuuring trüpanosomiaasi tuvastamiseks (CATT) seerumi lahjendusel 1:4.

4. osa

Veiste enzootiline leukoos

Seroloogilised meetodid:

| a) | vereproovide puhul:






  i) | immunodifusiooniuuring agargeelis (AGID); |
| --- | --- | --- |

a)

vereproovide puhul:

i)

immunodifusiooniuuring agargeelis (AGID);

| ii) | blokeerimisel põhinev ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (bELISA); |
| --- | --- |

ii)

blokeerimisel põhinev ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (bELISA);

| iii) | kaudne ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (iELISA); |
| --- | --- |

iii)

kaudne ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (iELISA);

| b) | piimaproovide puhul:






  i) | kaudne ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (iELISA). |
| --- | --- | --- |

b)

piimaproovide puhul:

i)

kaudne ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (iELISA).

5. osa

Veiste nakkav rinotrahheiit / nakkav pustuloosne vulvovaginiit

| | Meetodid |
| --- | --- |
| Vaktsineerimata veised | iELISA BoHV-1 tuvastamiseks (1) |
| gB-põhine bELISA (2) |
| Veised, keda on vaktsineeritud gE-ta vaktsiiniga | gE-põhine bELISA (3) |

Meetodid

Vaktsineerimata veised

iELISA BoHV-1 tuvastamiseks (1)

gB-põhine bELISA (2)

Veised, keda on vaktsineeritud gE-ta vaktsiiniga

gE-põhine bELISA (3)

6. osa

Veiste viirusdiarröa

| 1. | Vahetud meetodid:






  a) | pöördtranskriptsiooniga reaalajas jälgitav polümeraasi ahelreaktsioon (qRT-PCR); |
| --- | --- | --- |

1.

a)

pöördtranskriptsiooniga reaalajas jälgitav polümeraasi ahelreaktsioon (qRT-PCR);

| b) | ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (ELISA) veiste viirusdiarröa viiruse (BVDV) antigeeni tuvastamiseks. |
| --- | --- |

b)

ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (ELISA) veiste viirusdiarröa viiruse (BVDV) antigeeni tuvastamiseks.

| 2. | Seroloogilised meetodid:






  a) | kaudne ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (iELISA); |
| --- | --- | --- |

2.

a)

kaudne ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (iELISA);

| b) | blokeerimisel põhinev ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (bELISA). |
| --- | --- |

b)

blokeerimisel põhinev ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (bELISA).

7. osa

Aujeszky haiguse viiruse nakkus

| | Meetod |
| --- | --- |
| Sead | ELISA Aujeszky haiguse viiruse (ADV) tuvastamiseks (4) |
| gE-ta vaktsiiniga vaktsineeritud emiste alla nelja kuu vanused järglased | gE-põhine ELISA (5) |

Meetod

Sead

ELISA Aujeszky haiguse viiruse (ADV) tuvastamiseks (4)

gE-ta vaktsiiniga vaktsineeritud emiste alla nelja kuu vanused järglased

gE-põhine ELISA (5)

8. osa

Kargtaud

Komplemendi sidumisel põhinev meetod kargtaudi tuvastamiseks seerumi lahjendusel 1:5.

9. osa

Hobuste nakkav kehvveresus

Seroloogilised meetodid:

| a) | immunodifusiooniuuring agargeelis (AGID); |
| --- | --- |

a)

immunodifusiooniuuring agargeelis (AGID);

| b) | ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (ELISA) hobuste nakkava kehvveresuse tuvastamiseks. |
| --- | --- |

b)

ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (ELISA) hobuste nakkava kehvveresuse tuvastamiseks.

10. osa

Hobuste Venezuela entsefalomüeliit

| 1. | Seroloogilised meetodid:






  a) | viiruse eraldamisel põhinev uuring hobuste Venezuela entsefalomüeliidi tuvastamiseks; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

viiruse eraldamisel põhinev uuring hobuste Venezuela entsefalomüeliidi tuvastamiseks;

| b) | hemaglutinatsiooni pärssimise uuring hobuste Venezuela entsefalomüeliidi tuvastamiseks. |
| --- | --- |

b)

hemaglutinatsiooni pärssimise uuring hobuste Venezuela entsefalomüeliidi tuvastamiseks.

| 2. | Vahetu meetod:
  pöördtranskriptsiooniga polümeraasi ahelreaktsioon (RT-PCR) hobuste Venezuela entsefalomüeliidi viiruse genoomi tuvastamiseks. |
| --- | --- |

2.

pöördtranskriptsiooniga polümeraasi ahelreaktsioon (RT-PCR) hobuste Venezuela entsefalomüeliidi viiruse genoomi tuvastamiseks.

---

(1)  Ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (ELISA) tervikliku BoHV-1 vastaste antikehade tuvastamiseks.

(2)  ELISA BoHV-1 valgu gB vastaste antikehade tuvastamiseks. Seda meetodit võib kasutada ka tervikliku BoHV-1 vastaste antikehade tuvastamiseks tehtava uuringu puhul.

(3)  ELISA BoHV-1 valgu gE vastaste antikehade tuvastamiseks.

(4)  ELISA tervikliku ADV või ADV valgu gB või gD vastaste antikehade tuvastamiseks. ADV gB, ADV gD või tervikliku ADV tuvastamise komplektide partiide kontrollimisel peab ühenduse võrdlusseerum ADV1 või asjaomane alamkategooria seerum andma lahjendusel 1:2 positiivse tulemuse.

(5)  ELISA ADV valgu gE vastaste antikehade tuvastamiseks. Partiide kontrollimisel peab ühenduse võrdlusseerum ADV1 või asjaomane alamkategooria seerum andma lahjendusel 1:8 positiivse tulemuse.

---

II LISA

LÄHETAMISEELSED MIINIMUMNÕUDED SEOSES MYCOBACTERIUM TUBERCULOSIS'E KOMPLEKSI (M. BOVIS, M. CAPRAE JA M. TUBERCULOSIS) PÕHJUSTATUD NAKKUSEGA KITSEDEL, KAAMELLASTEL JA HIRVLASTEL

1. osa

Lähetamiseelse programmi puhul kohaldatavad miinimumnõuded seoses Mycobacterium tuberculosis'e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkusega kitsedel

| 1. | Lähetamiseelne seireprogramm Mycobacterium tuberculosis'e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse tuvastamiseks ettevõttes eesmärgiga lähetada peetavad kitsed teise liikmesriiki, nagu on osutatud artikli 15 lõikes 3, peab sisaldama vähemalt järgmisi elemente:






  a) | kõikide asjaomasest ettevõttest pärit tapetud kitsede tapajärgne kontroll; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

kõikide asjaomasest ettevõttest pärit tapetud kitsede tapajärgne kontroll;

| b) | kõikide üle üheksa kuu vanuste hukkunud kitsede surmajärgne läbivaatus, välja arvatud juhul, kui see on logistilistel põhjustel võimatu või teaduslikust seisukohast ebavajalik; |
| --- | --- |

b)

kõikide üle üheksa kuu vanuste hukkunud kitsede surmajärgne läbivaatus, välja arvatud juhul, kui see on logistilistel põhjustel võimatu või teaduslikust seisukohast ebavajalik;

| c) | veterinaararsti tehtav iga-aastane loomatervise kontroll; |
| --- | --- |

c)

veterinaararsti tehtav iga-aastane loomatervise kontroll;

| d) | kõikidele tõuaretuseks ettevõttes peetavatele kitsedele tehtav iga-aastane analüüs, mille tulemus peab olema negatiivne. |
| --- | --- |

d)

kõikidele tõuaretuseks ettevõttes peetavatele kitsedele tehtav iga-aastane analüüs, mille tulemus peab olema negatiivne.

| 2. | Erandina punktist 1 ei pea punkti 1 alapunktis d sätestatud iga-aastane analüüs olema kohustuslik, kui pädev asutus leiab riskihindamisest lähtuvalt, et nakatumise oht asjaomases liikmesriigis või tsoonis on väike ja täidetud on järgmised tingimused:






  a) | punktis 1 osutatud lähetamiseelset seireprogrammi on ettevõttes rakendatud vähemalt 24 kuud ja sellel ajavahemikul ei ole teatatud Mycobacterium tuberculosis'e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkusest ettevõttes peetavatel kitsedel; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

punktis 1 osutatud lähetamiseelset seireprogrammi on ettevõttes rakendatud vähemalt 24 kuud ja sellel ajavahemikul ei ole teatatud Mycobacterium tuberculosis'e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkusest ettevõttes peetavatel kitsedel;

| b) | asjaomane ettevõte asub liikmesriigis või selle tsoonis, mille veisepopulatsioon on Mycobacterium tuberculosis'e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkusest vaba. |
| --- | --- |

b)

asjaomane ettevõte asub liikmesriigis või selle tsoonis, mille veisepopulatsioon on Mycobacterium tuberculosis'e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkusest vaba.

| 3. | Kui on teatatud Mycobacterium tuberculosis'e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkusest ettevõttes peetavatel kitsedel, võib selliseid loomi teise liikmesriiki lähetada üksnes juhul, kui kõikidele ettevõttes peetavatele üle kuue nädala vanustele kitsedele tehtud analüüsi tulemused on negatiivsed. Kõnealuse analüüsi jaoks tuleb kasutada proove, mis on võetud kõige varem 42 päeva pärast seda, kui viimane kinnitatud nakkusjuhtum ja viimane kasutatud diagnostikameetodi kohaselt positiivse analüüsitulemusega loom on kõrvaldatud. |
| --- | --- |

3.

2. osa

Lähetamiseelse programmi puhul kohaldatavad miinimumnõuded seoses Mycobacterium tuberculosis'e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkusega kaamellastel

| 1. | Lähetamiseelne seireprogramm Mycobacterium tuberculosis'e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse tuvastamiseks ettevõttes eesmärgiga lähetada peetavad kaamellased teise liikmesriiki, nagu on osutatud artikli 23 lõike 1 punktis e, peab sisaldama vähemalt järgmisi elemente:






  a) | kõikide asjaomasest ettevõttest pärit tapetud kaamellaste tapajärgne kontroll; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

kõikide asjaomasest ettevõttest pärit tapetud kaamellaste tapajärgne kontroll;

| b) | üle üheksa kuu vanuste hukkunud kaamellaste surmajärgne läbivaatus, välja arvatud juhul, kui see on logistilistel põhjustel võimatu või teaduslikust seisukohast ebavajalik; |
| --- | --- |

b)

üle üheksa kuu vanuste hukkunud kaamellaste surmajärgne läbivaatus, välja arvatud juhul, kui see on logistilistel põhjustel võimatu või teaduslikust seisukohast ebavajalik;

| c) | veterinaararsti tehtav iga-aastane loomatervise kontroll; |
| --- | --- |

c)

veterinaararsti tehtav iga-aastane loomatervise kontroll;

| d) | kõikidele tõuaretuseks ettevõttes peetavatele kaamellastele tehtav iga-aastane analüüs, mille tulemus peab olema negatiivne. |
| --- | --- |

d)

kõikidele tõuaretuseks ettevõttes peetavatele kaamellastele tehtav iga-aastane analüüs, mille tulemus peab olema negatiivne.

| 2. | Erandina punktist 1 ei pea punkti 1 alapunktis d sätestatud iga-aastane analüüs olema kohustuslik, kui pädev asutus leiab riskihindamisest lähtuvalt, et nakatumise oht asjaomases liikmesriigis või tsoonis on väike ja täidetud on järgmised tingimused:






  a) | punktis 1 osutatud lähetamiseelset seireprogrammi on ettevõttes rakendatud vähemalt 24 kuud ja sellel ajavahemikul ei ole teatatud Mycobacterium tuberculosis'e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkusest ettevõttes peetavatel kaamellastel; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

punktis 1 osutatud lähetamiseelset seireprogrammi on ettevõttes rakendatud vähemalt 24 kuud ja sellel ajavahemikul ei ole teatatud Mycobacterium tuberculosis'e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkusest ettevõttes peetavatel kaamellastel;

| b) | asjaomane ettevõte asub liikmesriigis või selle tsoonis, mille veisepopulatsioon on Mycobacterium tuberculosis'e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkusest vaba. |
| --- | --- |

b)

asjaomane ettevõte asub liikmesriigis või selle tsoonis, mille veisepopulatsioon on Mycobacterium tuberculosis'e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkusest vaba.

| 3. | Kui on teatatud Mycobacterium tuberculosis'e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkusest ettevõttes peetavatel kaamellastel, võib selliseid loomi teise liikmesriiki lähetada üksnes juhul, kui kõikidele ettevõttes peetavatele üle kuue nädala vanustele kaamellastele tehtud analüüsi tulemused on negatiivsed. Kõnealuse analüüsi jaoks tuleb kasutada vereproove, mis on võetud kõige varem 42 päeva pärast seda, kui viimane kinnitatud nakkusjuhtum ja viimane kasutatud diagnostikameetodi kohaselt positiivse analüüsitulemusega loom on kõrvaldatud. |
| --- | --- |

3.

3. osa

Lähetamiseelse programmi puhul kohaldatavad miinimumnõuded seoses Mycobacterium tuberculosis'e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkusega hirvlastel

| 1. | Lähetamiseelne seireprogramm Mycobacterium tuberculosis'e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse tuvastamiseks ettevõttes eesmärgiga lähetada peetavad hirvlased teise liikmesriiki, nagu on osutatud artikli 26 lõike 1 punktis e, peab sisaldama vähemalt järgmisi elemente:






  a) | kõikide asjaomasest ettevõttest pärit tapetud hirvlaste tapajärgne kontroll; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

kõikide asjaomasest ettevõttest pärit tapetud hirvlaste tapajärgne kontroll;

| b) | üle üheksa kuu vanuste hukkunud hirvlaste surmajärgne läbivaatus, välja arvatud juhul, kui see on logistilistel põhjustel võimatu või teaduslikust seisukohast ebavajalik; |
| --- | --- |

b)

üle üheksa kuu vanuste hukkunud hirvlaste surmajärgne läbivaatus, välja arvatud juhul, kui see on logistilistel põhjustel võimatu või teaduslikust seisukohast ebavajalik;

| c) | veterinaararsti tehtav iga-aastane loomatervise kontroll; |
| --- | --- |

c)

veterinaararsti tehtav iga-aastane loomatervise kontroll;

| d) | kõikidele tõuaretuseks ettevõttes peetavatele hirvlastele tehtav iga-aastane analüüs, mille tulemus peab olema negatiivne. |
| --- | --- |

d)

kõikidele tõuaretuseks ettevõttes peetavatele hirvlastele tehtav iga-aastane analüüs, mille tulemus peab olema negatiivne.

| 2. | Erandina punktist 1 ei pea punkti 1 alapunktis d sätestatud iga-aastane analüüs olema kohustuslik, kui pädev asutus leiab riskihindamisest lähtuvalt, et nakatumise oht asjaomases liikmesriigis või tsoonis on väike ja täidetud on järgmised tingimused:






  a) | punktis 1 osutatud lähetamiseelset seireprogrammi on ettevõttes rakendatud vähemalt 24 kuud ja sellel ajavahemikul ei ole teatatud Mycobacterium tuberculosis'e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkusest ettevõttes peetavatel hirvlastel; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

punktis 1 osutatud lähetamiseelset seireprogrammi on ettevõttes rakendatud vähemalt 24 kuud ja sellel ajavahemikul ei ole teatatud Mycobacterium tuberculosis'e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkusest ettevõttes peetavatel hirvlastel;

| b) | asjaomane ettevõte asub liikmesriigis või selle tsoonis, mille veisepopulatsioon on Mycobacterium tuberculosis'e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkusest vaba. |
| --- | --- |

b)

asjaomane ettevõte asub liikmesriigis või selle tsoonis, mille veisepopulatsioon on Mycobacterium tuberculosis'e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkusest vaba.

| 3. | Kui on teatatud Mycobacterium tuberculosis'e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkusest ettevõttes peetavatel hirvlastel, võib selliseid loomi teise liikmesriiki lähetada üksnes juhul, kui kõikidele ettevõttes peetavatele üle kuue nädala vanustele hirvlastele on tehtud vähemalt kuue kuu pikkuse vahega kahel korral analüüs Mycobacterium tuberculosis'e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse tuvastamiseks ja saadud negatiivsed tulemused. Esimese analüüsi jaoks tuleb kasutada hirvlasi või hirvlastelt kogutud proove kõige varem kuus kuud pärast seda, kui viimane kinnitatud nakkusjuhtum ja viimane kasutatud diagnostikameetodi kohaselt positiivse analüüsitulemusega loom on kõrvaldatud. |
| --- | --- |

3.

---

III LISA

LÄHETAMISEELSED MIINIMUMNÕUDED SEOSES BRUCELLA ABORTUS'E, B. MELITENSIS'E VÕI B. SUIS'I PÕHJUSTATUD NAKKUSEGA SIGADEL

| 1. | Lähetamiseelne seireprogramm Brucella abortus'e, B. melitensis'e või B. suis'i põhjustatud nakkuse tuvastamiseks ettevõttes eesmärgiga lähetada peetavad sead teise liikmesriiki, nagu on osutatud artikli 19 lõike 1 punkti f alapunktis ii, peab sisaldama vähemalt järgmisi elemente:






  a) | veterinaararsti tehtav iga-aastane loomatervise kontroll; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

veterinaararsti tehtav iga-aastane loomatervise kontroll;

| b) | ettevõttes tõuaretuse eesmärgil sigade pidamisel asjaomase ettevõtte seapopulatsiooni iga-aastane immunoloogiline uuring, mille puhul kasutatakse ühte I lisa 1. osa punktis 2 loetletud diagnostikameetoditest, mis võimaldab miinimumnõudena tõendada usaldusnivool 95 % Brucella abortus'e, B. melitensis'e või B. suis'i põhjustatud nakkuse puudumist olukorras, kus sihtorganismi levimus on 10 %. |
| --- | --- |

b)

ettevõttes tõuaretuse eesmärgil sigade pidamisel asjaomase ettevõtte seapopulatsiooni iga-aastane immunoloogiline uuring, mille puhul kasutatakse ühte I lisa 1. osa punktis 2 loetletud diagnostikameetoditest, mis võimaldab miinimumnõudena tõendada usaldusnivool 95 % Brucella abortus'e, B. melitensis'e või B. suis'i põhjustatud nakkuse puudumist olukorras, kus sihtorganismi levimus on 10 %.

| 2. | Erandina punktist 1 ei pea punkti 1 alapunktis a sätestatud loomatervise kontroll ega punkti 1 alapunktis b sätestatud uuring olema kohustuslik, kui pädev asutus leiab riskihindamisest lähtuvalt, et Brucella abortus'e, B. melitensis'e või B. suis'iga nakatumise oht asjaomases liikmesriigis või selle tsoonis on väike ja täidetud on järgmised tingimused:






  a) | viimase viie aasta jooksul ei ole teatatud Brucella abortus'e, B. melitensis'e ega B. suis'i põhjustatud nakkusest asjaomases peetavas seapopulatsioonis; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

viimase viie aasta jooksul ei ole teatatud Brucella abortus'e, B. melitensis'e ega B. suis'i põhjustatud nakkusest asjaomases peetavas seapopulatsioonis;

| b) | viimase viie aasta jooksul ei ole teatatud Brucella abortus'e, B. melitensis'e ega B. suis'i põhjustatud nakkusest loetellu kantud liikidesse kuuluvatel metsloomadel ning selle ajavahemiku jooksul on sihtloomade seire hõlmanud metssigu, nagu on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artiklis 4; |
| --- | --- |

b)

viimase viie aasta jooksul ei ole teatatud Brucella abortus'e, B. melitensis'e ega B. suis'i põhjustatud nakkusest loetellu kantud liikidesse kuuluvatel metsloomadel ning selle ajavahemiku jooksul on sihtloomade seire hõlmanud metssigu, nagu on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artiklis 4;

| c) | asjaomase liikmesriigi või selle tsooni veise-, lamba- ja kitsepopulatsioon on Brucella abortus'e, B. melitensis'e või B. suis'i põhjustatud nakkusest vaba. |
| --- | --- |

c)

asjaomase liikmesriigi või selle tsooni veise-, lamba- ja kitsepopulatsioon on Brucella abortus'e, B. melitensis'e või B. suis'i põhjustatud nakkusest vaba.

| 3. | Kui on teatatud Brucella abortus'e, B. melitensis'e või B. suis'i põhjustatud nakkusest ettevõttes peetavatel sigadel, võib selliseid loomi teise liikmesriiki lähetada üksnes juhul, kui kõikidele ettevõttes peetavatele sigadele on tehtud kahel korral analüüs ja saadud negatiivsed tulemused. Esimese analüüsi jaoks tuleb kasutada proove, mis on võetud kõige varem kolm kuud pärast seda, kui nakatunud loomad ja I lisa 1. osa punktis 2 sätestatutest ühe diagnostikameetodi kohaselt positiivse analüüsitulemusega loomad on eemaldatud. Teise analüüsi jaoks tuleb kasutada proove, mis on võetud kõige varem kuus kuud, ent mitte hiljem kui 12 kuud pärast esimese analüüsi tegemist. |
| --- | --- |

3.

---

IV LISA

PARTIDELE JA HANEDELE TEHTAV ANALÜÜS KÕRGE PATOGEENSUSEGA LINNUGRIPI TUVASTAMISEKS

Lähetamiseks pealelaadimisele eelneva nädala jooksul partidele ja hanedele tehtava, viiruse eraldamisel või molekulaarsel uuringul põhineva viroloogilise analüüsi tulemused peavad olema kõrge patogeensusega linnugripi suhtes negatiivsed tasemel, mille puhul viieprotsendilise levimusega nakkuse tuvastamise usaldusnivoo on 95 %.

---

V LISA

NÕUDED SELLISTE SAADETISTE ANALÜÜSIMISEKS, MIS KOOSNEVAD VÄHEM KUI 20 KODULINNUISENDIST, KELLE HULKA EI KUULU SILERINNALISED LINNUD, VÕI VÄHEM KUI 20 KODULINDUDE HAUDEMUNAST, MIS EI HÕLMA SILERINNALISTE LINDUDE HAUDEMUNE

| 1. | Saadetiste puhul, mis koosnevad vähem kui 20 kodulinnuisendist, kelle hulka ei kuulu silerinnalised linnud, või vähem kui 20 kodulindude haudemunast, mis ei hõlma silerinnaliste lindude haudemune, peavad punkti 2 kohaselt tehtud analüüsi tulemused olema asjaomaste loetellu kantud liikide puhul negatiivsed järgmiste tauditekitajate suhtes:






  a) | Salmonella Pullorumi, S. Gallinarumi ja S. arizonae põhjustatud nakkus; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Salmonella Pullorumi, S. Gallinarumi ja S. arizonae põhjustatud nakkus;

| b) | lindude mükoplasmoos (Mycoplasma gallisepticum ja M. meleagridis). |
| --- | --- |

b)

lindude mükoplasmoos (Mycoplasma gallisepticum ja M. meleagridis).

| 2. | Analüüsimeetod:






  a) | sugulindude, produktiivlindude ja tapmiseks ette nähtud kodulindude puhul peavad seroloogilise ja/või bakterioloogilise analüüsi tulemused punktis 1 nimetatud taudide suhtes olema lähetamiseks pealelaadimisele eelneva 21 päeva jooksul negatiivsed; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

sugulindude, produktiivlindude ja tapmiseks ette nähtud kodulindude puhul peavad seroloogilise ja/või bakterioloogilise analüüsi tulemused punktis 1 nimetatud taudide suhtes olema lähetamiseks pealelaadimisele eelneva 21 päeva jooksul negatiivsed;

| b) | haudemunade ja ühepäevaste tibude puhul peavad päritolulinnukarjas läbi viidud seroloogilise ja/või bakterioloogilise analüüsi tulemused punktis 1 nimetatud taudide suhtes olema lähetamiseks pealelaadimisele eelneva 21 päeva jooksul negatiivsed tasemel, mille puhul viieprotsendilise levimusega nakkuse tuvastamise usaldusnivoo on 95 %; |
| --- | --- |

b)

haudemunade ja ühepäevaste tibude puhul peavad päritolulinnukarjas läbi viidud seroloogilise ja/või bakterioloogilise analüüsi tulemused punktis 1 nimetatud taudide suhtes olema lähetamiseks pealelaadimisele eelneva 21 päeva jooksul negatiivsed tasemel, mille puhul viieprotsendilise levimusega nakkuse tuvastamise usaldusnivoo on 95 %;

| c) | kui linnud on Salmonella või Mycoplasma mis tahes serotüübiga nakatumise vastu vaktsineeritud, tuleb kasutada üksnes bakterioloogilist analüüsimeetodit. Kontrollmeetod peab võimaldama eristada elusvaktsiinitüvesid looduslikest tüvedest. |
| --- | --- |

c)

kui linnud on Salmonella või Mycoplasma mis tahes serotüübiga nakatumise vastu vaktsineeritud, tuleb kasutada üksnes bakterioloogilist analüüsimeetodit. Kontrollmeetod peab võimaldama eristada elusvaktsiinitüvesid looduslikest tüvedest.

---

VI LISA

NEWCASTLE'I HAIGUSE VIIRUSEGA NAKATUMISE VASTASEID VAKTSIINE KÄSITLEVAD KRITEERIUMID

Newcastle'i haiguse viirusega nakatumise vastased nõrgestatud elusvaktsiinid tuleb valmistada Newcastle’i haiguse viiruse tüvest, mille suhtes lähtekülvi analüüsimisel saadud intratserebraalse patogeensuse indeks (ICPI) on:

| a) | alla 0,4, kui ICPI-uuringu käigus igale linnule manustatav kogus on vähemalt 107 EID50 (annus, mille puhul nakatub 50 % embrüotest), või |
| --- | --- |

a)

alla 0,4, kui ICPI-uuringu käigus igale linnule manustatav kogus on vähemalt 107 EID50 (annus, mille puhul nakatub 50 % embrüotest), või

| b) | alla 0,5, kui ICPI-uuringu käigus igale linnule manustatav kogus on vähemalt 108 EID50. |
| --- | --- |

b)

alla 0,5, kui ICPI-uuringu käigus igale linnule manustatav kogus on vähemalt 108 EID50.

---

VII LISA

MARUTAUDIVASTASE VAKTSINEERIMISE NÕUETEKOHASUS JA MUID TAUDE KUI MARUTAUDI KÄSITLEVAD RISKIMAANDAMISMEETMED

1. osa

Koerte, kasside, valgetuhkrute ja muude kiskjate marutaudivastase vaktsineerimise nõuetekohasus

Marutaudiviirusega nakatumise vastase vaktsineerimise nõuetekohasuse tingimused, millele on osutatud artikli 53 punkti b alapunktis i, artikli 55 punkti b alapunktis i ja artikli 58 lõike 1 punktis c, on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 576/2013 (1) III lisas.

Kui liikmesriigis ei ole antud luba ühegi kiskjate marutaudivaktsiini jaoks peale koerte, kasside ja valgetuhkrute vaktsiinide, tuleb nõuetekohaseks lugeda direktiivi 2001/82/EÜ artikli 10 lõike 1 kohaselt tehtud marutaudivastane vaktsineerimine.

2. osa

Riskimaandamismeetmed muude taudide kui marutaudi puhul

| 1. | Echinococcus multilocularis'e nakkusega seotud riskimaandamismeetmed, millele on osutatud artikli 53 punkti b alapunktis ii ja artikli 55 punkti b alapunktis ii, on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2018/772, (2) mida kohaldatakse koostoimes komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/878 (3). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Erandina punktist 1 tuleb artikli 58 lõike 1 punktis d osutatud Echinococcus multilocularis'e nakkuse vastane ravi viia muude koerlaste kui koerte puhul läbi ja dokumenteerida see kõige varem 48 tundi enne nende sissetoomist rakendusmääruse (EL) 2018/878 lisas loetletud liikmesriiki või selle tsooni. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Muude taudide puhul peale artikli 53 punkti b alapunktis ii ja artikli 55 punkti b alapunktis ii osutatud Echinococcus multilocularis'e nakkuse ja marutaudiviirusega nakatumise kohaldatakse riskimaandamismeetmetena asjaomase kiskjaliigi suhtes rakendatavaid tervishoiualaseid ennetusmeetmeid, mis on võetud vastu kooskõlas määruse (EL) nr 576/2013 artikli 19 lõikega 1. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 576/2013 lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 998/2003 (ELT L 178, 28.6.2013, lk 1).

(2)  Komisjoni 21. novembri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/772, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 576/2013 ennetavate tervisemeetmete osas koertel esineva Echinococcus multilocularis'e nakkuse tõrjeks ning tunnistatakse kehtetuks delegeeritud määrus (EL) nr 1152/2011 (ELT L 130, 28.5.2018, lk 1).

(3)  Komisjoni 18. juuni 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/878, millega võetakse vastu selliste liikmesriikide või nende territooriumi osade loetelu, mis vastavad kategooriatesse jaotamise eeskirjadele, nagu on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2018/772 artikli 2 lõigetes 2 ja 3 seoses ennetavate tervishoiumeetmete võtmisega koertel esineva Echinococcus multilocularis'e nakkuse tõrjeks (ELT L 155, 19.6.2018, lk 1).

---

VIII LISA

LOOMATERVISE SERTIFIKAADIL JA TEATES ESITATAV NÕUTAV TEAVE

1. osa

Teise liikmesriiki lähetatavate maismaaloomade ja haudemunade loomatervise sertifikaadil esitatav nõutav teave

| 1. | Määruse (EL) 2016/429 artikli 143 lõikes 1 ja käesoleva määruse artikli 71 lõikes 1 osutatud peetavate maismaaloomade puhul, kes lähetatakse teise liikmesriiki, peab loomatervise sertifikaat sisaldama vähemalt järgmist teavet:






  a) | saatja ja saaja nimi ja aadress; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

saatja ja saaja nimi ja aadress;

| b) | lähetava ettevõtte nimi ja aadress ning:






  i) | kui lähetav ettevõte on kinnine ettevõte, siis ettevõtte kordumatu heakskiidunumber, või |
| --- | --- | --- |

b)

lähetava ettevõtte nimi ja aadress ning:

i)

kui lähetav ettevõte on kinnine ettevõte, siis ettevõtte kordumatu heakskiidunumber, või

| ii) | kui lähetav ettevõte on registreeritud ettevõte, siis ettevõtte kordumatu registreerimisnumber; |
| --- | --- |

ii)

kui lähetav ettevõte on registreeritud ettevõte, siis ettevõtte kordumatu registreerimisnumber;

| c) | sihtettevõtte nimi ja aadress ning:






  i) | kui sihtettevõte on kinnine ettevõte, siis ettevõtte kordumatu heakskiidunumber, või |
| --- | --- | --- |

c)

sihtettevõtte nimi ja aadress ning:

i)

kui sihtettevõte on kinnine ettevõte, siis ettevõtte kordumatu heakskiidunumber, või

| ii) | kui sihtettevõte on registreeritud ettevõte, siis ettevõtte kordumatu registreerimisnumber; |
| --- | --- |

ii)

kui sihtettevõte on registreeritud ettevõte, siis ettevõtte kordumatu registreerimisnumber;

| d) | loomaliik ja -kategooria ning vajaduse korral loomade identifitseerimisandmed; |
| --- | --- |

d)

loomaliik ja -kategooria ning vajaduse korral loomade identifitseerimisandmed;

| e) | teave loomatervise olukorra ja lisatagatiste kohta seoses:






  i) | päritoluliikmesriigi või -tsooniga; |
| --- | --- | --- |

e)

teave loomatervise olukorra ja lisatagatiste kohta seoses:

i)

päritoluliikmesriigi või -tsooniga;

| ii) | loomade päritoluettevõtte ja päritolulinnukarjaga, sealhulgas vajaduse korral analüüsitulemused; |
| --- | --- |

ii)

loomade päritoluettevõtte ja päritolulinnukarjaga, sealhulgas vajaduse korral analüüsitulemused;

| iii) | lähetatavate loomadega, sealhulgas vajaduse korral analüüsitulemused ja vaktsineerimisandmed; |
| --- | --- |

iii)

lähetatavate loomadega, sealhulgas vajaduse korral analüüsitulemused ja vaktsineerimisandmed;

| f) | loomatervise sertifikaadi väljastamise kuupäev ja koht ning selle kehtivusaeg, veterinaarjärelevalve ametniku nimi, ametinimetus ja allkiri ning saadetise päritolukoha pädeva asutuse tempel. |
| --- | --- |

f)

loomatervise sertifikaadi väljastamise kuupäev ja koht ning selle kehtivusaeg, veterinaarjärelevalve ametniku nimi, ametinimetus ja allkiri ning saadetise päritolukoha pädeva asutuse tempel.

| 2. | Teise liikmesriiki lähetatavate haudemunade loomatervise sertifikaat, millele on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 161 lõikes 1 ja käesoleva määruse artiklis 72, peab sisaldama vähemalt järgmist teavet:






  a) | saatja ja saaja nimi ja aadress; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

saatja ja saaja nimi ja aadress;

| b) | lähetava ettevõtte nimi ja aadress ning:






  i) | kui lähetav ettevõte on kinnine ettevõte, siis ettevõtte kordumatu heakskiidunumber, või |
| --- | --- | --- |

b)

lähetava ettevõtte nimi ja aadress ning:

i)

kui lähetav ettevõte on kinnine ettevõte, siis ettevõtte kordumatu heakskiidunumber, või

| ii) | kui lähetav ettevõte on registreeritud ettevõte, siis ettevõtte kordumatu registreerimisnumber; |
| --- | --- |

ii)

kui lähetav ettevõte on registreeritud ettevõte, siis ettevõtte kordumatu registreerimisnumber;

| c) | sihtettevõtte nimi ja aadress ning:






  i) | kui sihtettevõte on kinnine ettevõte, siis ettevõtte kordumatu heakskiidunumber, või |
| --- | --- | --- |

c)

sihtettevõtte nimi ja aadress ning:

i)

kui sihtettevõte on kinnine ettevõte, siis ettevõtte kordumatu heakskiidunumber, või

| ii) | kui sihtettevõte on registreeritud ettevõte, siis ettevõtte kordumatu registreerimisnumber; |
| --- | --- |

ii)

kui sihtettevõte on registreeritud ettevõte, siis ettevõtte kordumatu registreerimisnumber;

| d) | haudemunade kategooria; |
| --- | --- |

d)

haudemunade kategooria;

| e) | haudemunade identifitseerimist võimaldav teave:






  i) | nende loomade liigiline kuuluvus, kellelt haudemunad pärinevad, ja vajaduse korral nende loomade identifitseerimisandmed; |
| --- | --- | --- |

e)

haudemunade identifitseerimist võimaldav teave:

i)

nende loomade liigiline kuuluvus, kellelt haudemunad pärinevad, ja vajaduse korral nende loomade identifitseerimisandmed;

| ii) | vajadusel korral haudemunadele kantud märgistus; |
| --- | --- |

ii)

vajadusel korral haudemunadele kantud märgistus;

| iii) | nende kogumise koht ja kuupäev; |
| --- | --- |

iii)

nende kogumise koht ja kuupäev;

| f) | teave loomatervise olukorra ja lisatagatiste kohta seoses:






  i) | päritoluliikmesriigi või selle päritolutsooniga; |
| --- | --- | --- |

f)

teave loomatervise olukorra ja lisatagatiste kohta seoses:

i)

päritoluliikmesriigi või selle päritolutsooniga;

| ii) | päritoluettevõtte ja päritolulinnukarjaga, sealhulgas vajaduse korral analüüsitulemused; |
| --- | --- |

ii)

päritoluettevõtte ja päritolulinnukarjaga, sealhulgas vajaduse korral analüüsitulemused;

| iii) | loomadega, kellelt haudemunad koguti, sealhulgas vajaduse korral analüüsitulemused; |
| --- | --- |

iii)

loomadega, kellelt haudemunad koguti, sealhulgas vajaduse korral analüüsitulemused;

| iv) | lähetatavate haudemunadega; |
| --- | --- |

iv)

lähetatavate haudemunadega;

| g) | loomatervise sertifikaadi väljastamise kuupäev ja koht ning selle kehtivusaeg, veterinaarjärelevalve ametniku nimi, ametinimetus ja allkiri ning saadetise päritolukoha pädeva asutuse tempel. |
| --- | --- |

g)

loomatervise sertifikaadi väljastamise kuupäev ja koht ning selle kehtivusaeg, veterinaarjärelevalve ametniku nimi, ametinimetus ja allkiri ning saadetise päritolukoha pädeva asutuse tempel.

| 3. | Teise liikmesriiki lähetatavate maismaaloomadest metsloomade loomatervise sertifikaat, millele on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 155 lõike 1 punktis c, peab sisaldama vähemalt järgmist teavet:






  a) | saatja ja saaja nimi ja aadress; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

saatja ja saaja nimi ja aadress;

| b) | koht, kus loomad kinni püüti ja lähetamiseks peale laaditi; |
| --- | --- |

b)

koht, kus loomad kinni püüti ja lähetamiseks peale laaditi;

| c) | sihtkoht ning:






  i) | kui sihtkoht on elupaik, siis koht, kus loomad kavatsetakse maha laadida, või |
| --- | --- | --- |

c)

sihtkoht ning:

i)

kui sihtkoht on elupaik, siis koht, kus loomad kavatsetakse maha laadida, või

| ii) | kui sihtettevõte on registreeritud ettevõte, siis ettevõtte kordumatu registreerimisnumber; |
| --- | --- |

ii)

kui sihtettevõte on registreeritud ettevõte, siis ettevõtte kordumatu registreerimisnumber;

| d) | loomaliik ja -kategooria; |
| --- | --- |

d)

loomaliik ja -kategooria;

| e) | loomatervise sertifikaadi väljastamise kuupäev ja koht ning selle kehtivusaeg, veterinaarjärelevalve ametniku nimi, ametinimetus ja allkiri ning saadetise päritolukoha pädeva asutuse tempel. |
| --- | --- |

e)

loomatervise sertifikaadi väljastamise kuupäev ja koht ning selle kehtivusaeg, veterinaarjärelevalve ametniku nimi, ametinimetus ja allkiri ning saadetise päritolukoha pädeva asutuse tempel.

2. osa

Teave, mis tuleb esitada teates selliste maismaaloomade lähetamise kohta, kelle puhul loomatervise sertifikaat ei ole nõutav

Teade kimalaste lähetamise kohta keskkonnast eraldatud heakskiidetud tootmisettevõttest teise liikmesriiki peab sisaldama vähemalt järgmist teavet:

| a) | saatja ja saaja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

a)

saatja ja saaja nimi ja aadress;

| b) | lähetava ettevõtte nimi, aadress ja kordumatu heakskiidunumber; |
| --- | --- |

b)

lähetava ettevõtte nimi, aadress ja kordumatu heakskiidunumber;

| c) | sihtettevõtte nimi ja aadress ning:






  i) | kui sihtettevõte on kinnine ettevõte, siis ettevõtte kordumatu heakskiidunumber, või |
| --- | --- | --- |

c)

sihtettevõtte nimi ja aadress ning:

i)

kui sihtettevõte on kinnine ettevõte, siis ettevõtte kordumatu heakskiidunumber, või

| ii) | kui sihtettevõte on registreeritud ettevõte, siis ettevõtte kordumatu registreerimisnumber; |
| --- | --- |

ii)

kui sihtettevõte on registreeritud ettevõte, siis ettevõtte kordumatu registreerimisnumber;

| d) | loomaliik ja -kategooria ning kolooniate arv ja suurus; |
| --- | --- |

d)

loomaliik ja -kategooria ning kolooniate arv ja suurus;

| e) | lähetamise kuupäev. |
| --- | --- |

e)

lähetamise kuupäev.

---

| 3.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 174/211 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 174/211

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/689,

17. detsember 2019,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud ja esilekerkivate taudide seire, likvideerimisprogrammide ja taudivaba staatuse eeskirjadega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus) (1), eelkõige selle artiklit 29, artikli 31 lõiget 5, artikli 32 lõiget 2, artikli 37 lõiget 5, artiklit 39, artikli 41 lõiget 3, artikli 42 lõiget 6 ja artikli 280 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Loomatervise määruses on sätestatud loomadele või inimestele edasikanduvate loomataudide ennetamise ja tõrje eeskirjad. Käesoleva määrusega kehtestatavaid eeskirju on vaja selleks, et täiendada loomatervise määruse II osa 2., 3. ja 4. peatükis sätestatud seire, likvideerimisprogrammide ja taudivaba staatuse eeskirju ning IX osas sätestatud olemasolevate seire- ja likvideerimisprogrammide ning olemasoleva taudivaba staatusega seotud üleminekueeskirju. |
| --- | --- |

(1)

Loomatervise määruses on sätestatud loomadele või inimestele edasikanduvate loomataudide ennetamise ja tõrje eeskirjad. Käesoleva määrusega kehtestatavaid eeskirju on vaja selleks, et täiendada loomatervise määruse II osa 2., 3. ja 4. peatükis sätestatud seire, likvideerimisprogrammide ja taudivaba staatuse eeskirju ning IX osas sätestatud olemasolevate seire- ja likvideerimisprogrammide ning olemasoleva taudivaba staatusega seotud üleminekueeskirju.

| (2) | Need eeskirjad on sisuliselt seotud paljude eeskirjadega, mis on ette nähtud koos kohaldamiseks. Lihtsuse ja läbipaistvuse huvides ning eeskirjade kohaldamise hõlbustamiseks ja nende paljususe vältimiseks tuleks need seepärast sätestada pigem ühes õigusaktis kui mitmes eraldi õigusaktis, mis sisaldavad palju ristviiteid ja mille puhul tekib dubleerimise oht. |
| --- | --- |

(2)

Need eeskirjad on sisuliselt seotud paljude eeskirjadega, mis on ette nähtud koos kohaldamiseks. Lihtsuse ja läbipaistvuse huvides ning eeskirjade kohaldamise hõlbustamiseks ja nende paljususe vältimiseks tuleks need seepärast sätestada pigem ühes õigusaktis kui mitmes eraldi õigusaktis, mis sisaldavad palju ristviiteid ja mille puhul tekib dubleerimise oht.

| (3) | Seire on iga likvideerimisprogrammi lahutamatu osa ja taudivaba staatus on enamikul juhtudel eduka seire ja likvideerimise tulemus. Peale selle on seiret muude meetmete kõrval vaja olulise vahendina taudivaba staatuse säilitamiseks pärast selle saavutamist. Seire, likvideerimisprogrammide ja taudivaba staatuse eeskirjadel, sealhulgas üleminekueeskirjadel, on sageli ühised eesmärgid ja neis viidatakse ettevõtjate, veterinaararstide ja pädevate asutuste vastastikku täiendavatele tegevustele. Seepärast on asjakohane koondada need eeskirjad ühte delegeeritud määrusesse. |
| --- | --- |

(3)

Seire on iga likvideerimisprogrammi lahutamatu osa ja taudivaba staatus on enamikul juhtudel eduka seire ja likvideerimise tulemus. Peale selle on seiret muude meetmete kõrval vaja olulise vahendina taudivaba staatuse säilitamiseks pärast selle saavutamist. Seire, likvideerimisprogrammide ja taudivaba staatuse eeskirjadel, sealhulgas üleminekueeskirjadel, on sageli ühised eesmärgid ja neis viidatakse ettevõtjate, veterinaararstide ja pädevate asutuste vastastikku täiendavatele tegevustele. Seepärast on asjakohane koondada need eeskirjad ühte delegeeritud määrusesse.

| (4) | Seire on tõhusa ja tulemusliku taudiennetus- ja -tõrjepoliitika oluline element. Seda peaksid rakendama ettevõtjad ja pädev asutus üheskoos. See peaks olema kavandatud ka nii, et saavutada eesmärk avastada varakult iga loetellu kantud ja esilekerkiva taudi puhangud ning tõendada taudivaba staatuse andmise, säilitamise, peatamise või tühistamise kriteeriumidele vastavust. |
| --- | --- |

(4)

Seire on tõhusa ja tulemusliku taudiennetus- ja -tõrjepoliitika oluline element. Seda peaksid rakendama ettevõtjad ja pädev asutus üheskoos. See peaks olema kavandatud ka nii, et saavutada eesmärk avastada varakult iga loetellu kantud ja esilekerkiva taudi puhangud ning tõendada taudivaba staatuse andmise, säilitamise, peatamise või tühistamise kriteeriumidele vastavust.

| (5) | Pädev asutus peaks kehtestama loetellu kantud ja esilekerkivate maismaaloomataudide üldise põhiseiresüsteemi, mis põhineb sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni taudijuhtudest teavitamisel ja nende uurimisel. |
| --- | --- |

(5)

Pädev asutus peaks kehtestama loetellu kantud ja esilekerkivate maismaaloomataudide üldise põhiseiresüsteemi, mis põhineb sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni taudijuhtudest teavitamisel ja nende uurimisel.

| (6) | Neid maismaaloomade seire üldnõudeid tuleks täiendada konkreetsemate nõuetega, mille rakendamine oleneb seire eeldatavast tulemusest. Need peaksid olema kavandatud erinevateks konkreetseteks eesmärkideks, nagu liidu seireprogrammide, kohustuslike ja vabatahtlike likvideerimisprogrammide, taudivaba staatuse tõendamise, tauditõrjemeetmete, teatavate ettevõtete heakskiitmise ning loomade ja loomsete saaduste veo jaoks. |
| --- | --- |

(6)

Neid maismaaloomade seire üldnõudeid tuleks täiendada konkreetsemate nõuetega, mille rakendamine oleneb seire eeldatavast tulemusest. Need peaksid olema kavandatud erinevateks konkreetseteks eesmärkideks, nagu liidu seireprogrammide, kohustuslike ja vabatahtlike likvideerimisprogrammide, taudivaba staatuse tõendamise, tauditõrjemeetmete, teatavate ettevõtete heakskiitmise ning loomade ja loomsete saaduste veo jaoks.

| (7) | Veeloomade seire üldnõuete kavandamise viis on maismaaloomade seire üldnõuete kavandamise viisiga sarnane, kuid mitte sama. Kõik vesiviljelusettevõtted peavad rakendama põhiseiresüsteemi, mis põhineb sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni taudijuhtudest teavitamisel ja nende uurimisel. Peale selle peab loetellu kantud ja esilekerkivate veeloomataudide seire hõlmama teatavaid tauditõrjemeetmeid, kui selliseid meetmeid on vaja võtta vesiviljelusettevõtetes. |
| --- | --- |

(7)

Veeloomade seire üldnõuete kavandamise viis on maismaaloomade seire üldnõuete kavandamise viisiga sarnane, kuid mitte sama. Kõik vesiviljelusettevõtted peavad rakendama põhiseiresüsteemi, mis põhineb sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni taudijuhtudest teavitamisel ja nende uurimisel. Peale selle peab loetellu kantud ja esilekerkivate veeloomataudide seire hõlmama teatavaid tauditõrjemeetmeid, kui selliseid meetmeid on vaja võtta vesiviljelusettevõtetes.

| (8) | Lisaks üldistele seirenõuetele, mida kohaldatakse kõigi vesiviljelusettevõtete suhtes, kohaldatakse teatavate heakskiidetud vesiviljelusettevõtete suhtes seire erinõudeid. Need erimeetmed hõlmavad sellise riskipõhise seirekava rakendamist, mille koostamisel on hinnatud riski, et ettevõte nakatub veeloomataudiga, olgu see siis loetellu kantud või loetellu kandmata, ja levitab seda. |
| --- | --- |

(8)

Lisaks üldistele seirenõuetele, mida kohaldatakse kõigi vesiviljelusettevõtete suhtes, kohaldatakse teatavate heakskiidetud vesiviljelusettevõtete suhtes seire erinõudeid. Need erimeetmed hõlmavad sellise riskipõhise seirekava rakendamist, mille koostamisel on hinnatud riski, et ettevõte nakatub veeloomataudiga, olgu see siis loetellu kantud või loetellu kandmata, ja levitab seda.

| (9) | Seire erinõuded on seotud ka teatavate loetellu kantud taudide likvideerimisprogrammide rakendamisega, et saada taudivaba staatus ja saavutatud staatus säilitada. |
| --- | --- |

(9)

Seire erinõuded on seotud ka teatavate loetellu kantud taudide likvideerimisprogrammide rakendamisega, et saada taudivaba staatus ja saavutatud staatus säilitada.

| (10) | Peale selle tuleks liikmesriikidele anda võimalus teha seiret C-kategooria veeloomataudide seireprogrammide elluviimisega ettevõtte tasandil, kasutamata taudilikvideerimisprogrammi. Seireprogrammid erinevad likvideerimisprogrammidest selle poolest, et põhinevad sihipärase seire süsteemil, mis on terviklik, kuid ei hõlma kõiki likvideerimisprogrammi elemente. Erinevalt likvideerimisprogrammidest ei anna seireprogrammid ametliku taudivaba staatuse saavutamise võimalust. |
| --- | --- |

(10)

Peale selle tuleks liikmesriikidele anda võimalus teha seiret C-kategooria veeloomataudide seireprogrammide elluviimisega ettevõtte tasandil, kasutamata taudilikvideerimisprogrammi. Seireprogrammid erinevad likvideerimisprogrammidest selle poolest, et põhinevad sihipärase seire süsteemil, mis on terviklik, kuid ei hõlma kõiki likvideerimisprogrammi elemente. Erinevalt likvideerimisprogrammidest ei anna seireprogrammid ametliku taudivaba staatuse saavutamise võimalust.

| (11) | Käesolevas määruses sätestatud spetsiifilised likvideerimis- ja seireprogrammid aitavad põhjendada loomade ja loomsete saaduste teatava liidusisese veo ja teatavatel juhtudel loomade ja loomsete saaduste liitu sisenemise tervisenõudeid. |
| --- | --- |

(11)

Käesolevas määruses sätestatud spetsiifilised likvideerimis- ja seireprogrammid aitavad põhjendada loomade ja loomsete saaduste teatava liidusisese veo ja teatavatel juhtudel loomade ja loomsete saaduste liitu sisenemise tervisenõudeid.

| (12) | Loomatervise määruse kohaselt tuleb loetellu kantud liikide suhtes kohaldada loetellu kantud taude käsitlevaid eeskirju. Seire ei pruugi olla asjakohane kõikide loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade kategooriate, eriti metsloomade või teatavate peetavate loomade kategooriate puhul. Seepärast tuleks käesolevas määruses sätestada eeskirjad seire puhul asjakohaste sihtrühma kuuluvate loomapopulatsioonide täpsustamiseks. Sihtrühma kuuluvat loomapopulatsiooni peaks olema võimalik laiendada ka loetellu kandmata peetavatele liikidele, et tagada esilekerkivate taudide varajane avastamine. |
| --- | --- |

(12)

Loomatervise määruse kohaselt tuleb loetellu kantud liikide suhtes kohaldada loetellu kantud taude käsitlevaid eeskirju. Seire ei pruugi olla asjakohane kõikide loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade kategooriate, eriti metsloomade või teatavate peetavate loomade kategooriate puhul. Seepärast tuleks käesolevas määruses sätestada eeskirjad seire puhul asjakohaste sihtrühma kuuluvate loomapopulatsioonide täpsustamiseks. Sihtrühma kuuluvat loomapopulatsiooni peaks olema võimalik laiendada ka loetellu kandmata peetavatele liikidele, et tagada esilekerkivate taudide varajane avastamine.

| (13) | Erandid peaksid ka võimaldama sihtrühma kuuluvaid maismaaloomade populatsioone veelgi piirata konkreetsetel seire-eesmärkidel, milleks on: i) liidu seireprogrammid, ii) kohustuslikud või vabatahtlikud likvideerimisprogrammid ning iii) seirepõhised loomatervisenõuded liidus vedamisel või liitu sisenemisel. |
| --- | --- |

(13)

Erandid peaksid ka võimaldama sihtrühma kuuluvaid maismaaloomade populatsioone veelgi piirata konkreetsetel seire-eesmärkidel, milleks on: i) liidu seireprogrammid, ii) kohustuslikud või vabatahtlikud likvideerimisprogrammid ning iii) seirepõhised loomatervisenõuded liidus vedamisel või liitu sisenemisel.

| (14) | Diagnostikameetodid koos järgneva proovide võtmisega nende rakendamiseks, laborimeetodid, valideerimine ja tõlgendamine on väga tehnilised ja muutuvad teaduslike standardite arengu tõttu sageli. Seepärast tuleks diagnostikameetodeid käsitlevate eeskirjade ajakohasuse tagamiseks paindlikult osutada, milliseid meetodeid tuleks kasutada ja kuidas. Loomataudide valdkonnas leidub mitmesuguseid diagnostikameetodite teaduslike standardite võimalikke allikaid. Seepärast on oluline esitada hierarhiline järjestus, millest lähtuvalt meetodeid tuleks kaaluda, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2017/625 (2) sätestatud proovide võtmise, analüüsimise, uuringute ja diagnoosimise üldpõhimõtteid. |
| --- | --- |

(14)

Diagnostikameetodid koos järgneva proovide võtmisega nende rakendamiseks, laborimeetodid, valideerimine ja tõlgendamine on väga tehnilised ja muutuvad teaduslike standardite arengu tõttu sageli. Seepärast tuleks diagnostikameetodeid käsitlevate eeskirjade ajakohasuse tagamiseks paindlikult osutada, milliseid meetodeid tuleks kasutada ja kuidas. Loomataudide valdkonnas leidub mitmesuguseid diagnostikameetodite teaduslike standardite võimalikke allikaid. Seepärast on oluline esitada hierarhiline järjestus, millest lähtuvalt meetodeid tuleks kaaluda, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2017/625 (2) sätestatud proovide võtmise, analüüsimise, uuringute ja diagnoosimise üldpõhimõtteid.

| (15) | Kõikide ressursside optimaalse kasutamise tagamiseks ning ettevõtjate ja pädevate asutuste tarbetu halduskoormuse ja tarbetute kulude vältimiseks peaks loetellu kantud ja esilekerkivate taudide avastamine tuginema sellise ametliku kontrolli ja selliste muude ametlike toimingute käigus kogutud teabeallikatele, mille peamine eesmärk ei ole nende taudide seire. |
| --- | --- |

(15)

Kõikide ressursside optimaalse kasutamise tagamiseks ning ettevõtjate ja pädevate asutuste tarbetu halduskoormuse ja tarbetute kulude vältimiseks peaks loetellu kantud ja esilekerkivate taudide avastamine tuginema sellise ametliku kontrolli ja selliste muude ametlike toimingute käigus kogutud teabeallikatele, mille peamine eesmärk ei ole nende taudide seire.

| (16) | Taudi esinemise kinnitamine vastavalt taudijuhu määratlusele on pädeva asutuse kohustus; seda peaksid toetama asjakohased uuringud kahtlustatava taudi esinemise kinnitamiseks või välistamiseks. Sellised uuringud on asjakohased, kui taudi esinemise kinnitamise tulemusel tuleb võtta tauditõrjemeetmeid ning teatavatel muudel asjaoludel olenevalt taudi esinemise kinnitamise tagajärgedest. Seepärast on oluline, et käesolevas määruses sätestataks täiendavad asjaolud, mille korral tuleb taudi esinemine kinnitada. |
| --- | --- |

(16)

Taudi esinemise kinnitamine vastavalt taudijuhu määratlusele on pädeva asutuse kohustus; seda peaksid toetama asjakohased uuringud kahtlustatava taudi esinemise kinnitamiseks või välistamiseks. Sellised uuringud on asjakohased, kui taudi esinemise kinnitamise tulemusel tuleb võtta tauditõrjemeetmeid ning teatavatel muudel asjaoludel olenevalt taudi esinemise kinnitamise tagajärgedest. Seepärast on oluline, et käesolevas määruses sätestataks täiendavad asjaolud, mille korral tuleb taudi esinemine kinnitada.

| (17) | Äärmiselt olulised on loetellu kantud taudi, ja kui see on asjakohane, esilekerkiva taudi kahtlustatava juhu ja kinnitatud taudijuhu määratlus. Need võimaldavad ettevõtjatel, veterinaararstidel ja muudel seires osalevatel sidusrühmadel kindlaks teha asjaolud, mille korral on vaja pädevat asutust teavitada, ja pädeval asutusel kohaldada tauditõrjemeetmeid. Seepärast on vaja sätestada kahtlustatava taudijuhu ja kinnitatud taudijuhu määratluste üldkriteeriumid ja vajaduse korral taudipõhised määratlused, mis olenevad teatavate taudide eripärast. |
| --- | --- |

(17)

Äärmiselt olulised on loetellu kantud taudi, ja kui see on asjakohane, esilekerkiva taudi kahtlustatava juhu ja kinnitatud taudijuhu määratlus. Need võimaldavad ettevõtjatel, veterinaararstidel ja muudel seires osalevatel sidusrühmadel kindlaks teha asjaolud, mille korral on vaja pädevat asutust teavitada, ja pädeval asutusel kohaldada tauditõrjemeetmeid. Seepärast on vaja sätestada kahtlustatava taudijuhu ja kinnitatud taudijuhu määratluste üldkriteeriumid ja vajaduse korral taudipõhised määratlused, mis olenevad teatavate taudide eripärast.

| (18) | Liidu seireprogramm on seireprogramm, mis on asjakohane liidus tervikuna. See on vajalik, et saavutada kogu liidus konkreetse taudi seire suurem ühtlus, kuna see põhjustab spetsiifilisi rahva- või loomaterviseprobleeme. Seepärast on vaja sätestada kriteeriumid, millele liidu seireprogrammiga hõlmatavad taudid peaksid vastama. |
| --- | --- |

(18)

Liidu seireprogramm on seireprogramm, mis on asjakohane liidus tervikuna. See on vajalik, et saavutada kogu liidus konkreetse taudi seire suurem ühtlus, kuna see põhjustab spetsiifilisi rahva- või loomaterviseprobleeme. Seepärast on vaja sätestada kriteeriumid, millele liidu seireprogrammiga hõlmatavad taudid peaksid vastama.

| (19) | Komisjoni otsusega 2010/367/EL (3) on kehtestatud kodu- ja metslindude seas elluviidavate lindude gripi seireprogrammide miinimumnõuded ja selle lisades on sätestatud tehnilised suunised. Käesoleva määruse lisas tuleks ette näha sarnased tehnilised suunised. Käesolev määrus on siiski vähem üksikasjalik, et tagada hea lindude gripi seirega seotud olukorra muutustega kohanemise võime. Seepärast keskenduvad lindude gripi liidu seireprogrammi tehnilised nõuded ainult eesmärkidele, kohaldamisalale ja metoodilistele põhimõtetele, mida tuleb järgida. |
| --- | --- |

(19)

Komisjoni otsusega 2010/367/EL (3) on kehtestatud kodu- ja metslindude seas elluviidavate lindude gripi seireprogrammide miinimumnõuded ja selle lisades on sätestatud tehnilised suunised. Käesoleva määruse lisas tuleks ette näha sarnased tehnilised suunised. Käesolev määrus on siiski vähem üksikasjalik, et tagada hea lindude gripi seirega seotud olukorra muutustega kohanemise võime. Seepärast keskenduvad lindude gripi liidu seireprogrammi tehnilised nõuded ainult eesmärkidele, kohaldamisalale ja metoodilistele põhimõtetele, mida tuleb järgida.

| (20) | Loomatervise määruses on sätestatud eeskirjad kohustuslike ja vabatahtlike B- ja C-kategooria taudide likvideerimisprogrammide kohaldamise kohta liikmesriikides. Neil taudidel või nende rühmadel on oma eripärad. Nende likvideerimine peaks põhinema asjaomase taudi põhisel tauditõrjestrateegial. See peaks hõlmama vähemalt järgmist: i) seire, mida on vaja, et saavutada lõppeesmärgina taudivaba staatus; ii) ajakava; iii) likvideerimisprogrammiga hõlmatud loomapopulatsiooni määratlus; iv) territoorium, kus seda likvideerimisprogrammi kohaldatakse, ning v) konkreetsed taudiennetus- ja -tõrjemeetmed, mida taudi suhtes likvideerimisetapis kohaldatakse. |
| --- | --- |

(20)

Loomatervise määruses on sätestatud eeskirjad kohustuslike ja vabatahtlike B- ja C-kategooria taudide likvideerimisprogrammide kohaldamise kohta liikmesriikides. Neil taudidel või nende rühmadel on oma eripärad. Nende likvideerimine peaks põhinema asjaomase taudi põhisel tauditõrjestrateegial. See peaks hõlmama vähemalt järgmist: i) seire, mida on vaja, et saavutada lõppeesmärgina taudivaba staatus; ii) ajakava; iii) likvideerimisprogrammiga hõlmatud loomapopulatsiooni määratlus; iv) territoorium, kus seda likvideerimisprogrammi kohaldatakse, ning v) konkreetsed taudiennetus- ja -tõrjemeetmed, mida taudi suhtes likvideerimisetapis kohaldatakse.

| (21) | Kui territoorium, kus likvideerimisprogrammi rakendatakse, hõlmab liikmesriigi välispiiri, peaks pädev asutus tegema jõupingutusi, et ennetada riski tuua taud sisse väljastpoolt selle piire. |
| --- | --- |

(21)

Kui territoorium, kus likvideerimisprogrammi rakendatakse, hõlmab liikmesriigi välispiiri, peaks pädev asutus tegema jõupingutusi, et ennetada riski tuua taud sisse väljastpoolt selle piire.

| (22) | Likvideerimisprogrammi eesmärk on saavutada programmiga hõlmatud territooriumi taudivaba staatus. Maismaaloomade puhul peaks see ideaalis hõlmama kogu selle liikmesriigi territooriumi, kus taudi esineb. Kui see ei ole võimalik, tuleks kindlaks määrata minimaalne aktsepteeritav ala. Selle ala miinimumpindala puhul tuleks arvesse võtta varasemate likvideerimisprogrammidega saadud kogemusi ja võimaldada paindlikkust sõltuvalt taudi eripärast. |
| --- | --- |

(22)

Likvideerimisprogrammi eesmärk on saavutada programmiga hõlmatud territooriumi taudivaba staatus. Maismaaloomade puhul peaks see ideaalis hõlmama kogu selle liikmesriigi territooriumi, kus taudi esineb. Kui see ei ole võimalik, tuleks kindlaks määrata minimaalne aktsepteeritav ala. Selle ala miinimumpindala puhul tuleks arvesse võtta varasemate likvideerimisprogrammidega saadud kogemusi ja võimaldada paindlikkust sõltuvalt taudi eripärast.

| (23) | Programmi kvalitatiivsed või kvantitatiivsed eesmärgid peaks kindlaks määrama pädev asutus. Lõppeesmärgid peaksid põhinema taudivaba staatuse andmise kriteeriumidel, samal ajal kui vahe-eesmärgid võivad hõlmata ka muid taudivaba staatuse saavutamiseks olulisi tegevusi või samme, kajastades programmi arengut. |
| --- | --- |

(23)

Programmi kvalitatiivsed või kvantitatiivsed eesmärgid peaks kindlaks määrama pädev asutus. Lõppeesmärgid peaksid põhinema taudivaba staatuse andmise kriteeriumidel, samal ajal kui vahe-eesmärgid võivad hõlmata ka muid taudivaba staatuse saavutamiseks olulisi tegevusi või samme, kajastades programmi arengut.

| (24) | Pädev asutus peaks kindlaks määrama likvideerimisprogrammide kohaldamisaja. C-kategooria taudide vabatahtlike likvideerimisprogrammide puhul kehtestatakse programmi maksimaalne kohaldamisaeg, et ennetada ebaproportsionaalseid ja pikaajalisi häireid liidusisese veo käigus. Pädev asutus võib sellest olenemata alustada likvideerimisprogrammi rakendamist enne, kui komisjon on selle heaks kiitnud, kuid ei tohiks selles etapis rakendada liidusiseseid veopiiranguid. Liikmesriikidele tuleks anda ka võimalus taotleda komisjonilt selle ajavahemiku pikendamist põhjendatud juhtudel. |
| --- | --- |

(24)

Pädev asutus peaks kindlaks määrama likvideerimisprogrammide kohaldamisaja. C-kategooria taudide vabatahtlike likvideerimisprogrammide puhul kehtestatakse programmi maksimaalne kohaldamisaeg, et ennetada ebaproportsionaalseid ja pikaajalisi häireid liidusisese veo käigus. Pädev asutus võib sellest olenemata alustada likvideerimisprogrammi rakendamist enne, kui komisjon on selle heaks kiitnud, kuid ei tohiks selles etapis rakendada liidusiseseid veopiiranguid. Liikmesriikidele tuleks anda ka võimalus taotleda komisjonilt selle ajavahemiku pikendamist põhjendatud juhtudel.

| (25) | Teatavate taudide likvideerimisstrateegia võib põhineda taudivaba staatuse andmisel ettevõtte tasandil. Selliste taudide puhul võetavad taudipõhised meetmed tuleks koondada ja nende puhul tuleks täpsustada ettevõtjate ja pädevate asutuste kohustused. |
| --- | --- |

(25)

Teatavate taudide likvideerimisstrateegia võib põhineda taudivaba staatuse andmisel ettevõtte tasandil. Selliste taudide puhul võetavad taudipõhised meetmed tuleks koondada ja nende puhul tuleks täpsustada ettevõtjate ja pädevate asutuste kohustused.

| (26) | Taudilikvideerimisprogrammiga hõlmatud sihtrühma kuuluv loomapopulatsioon tuleks kindlaks määrata taudipõhiselt. Pädeva asutuse võimalus hõlmata programmiga teatavaid täiendavaid loomapopulatsioone tuleks samuti kindlaks määrata taudipõhiselt. |
| --- | --- |

(26)

Taudilikvideerimisprogrammiga hõlmatud sihtrühma kuuluv loomapopulatsioon tuleks kindlaks määrata taudipõhiselt. Pädeva asutuse võimalus hõlmata programmiga teatavaid täiendavaid loomapopulatsioone tuleks samuti kindlaks määrata taudipõhiselt.

| (27) | Peamine vastutus ettevõtte taudivaba staatuse saamise ja säilitamise eest on ettevõtjal, kuna tema on see, kes taudivabast staatusest kõige rohkem kasu saab. Seepärast peaks ettevõtja taudivaba staatuse saamiseks ja säilitamiseks täitma teatavaid kohustusi. |
| --- | --- |

(27)

Peamine vastutus ettevõtte taudivaba staatuse saamise ja säilitamise eest on ettevõtjal, kuna tema on see, kes taudivabast staatusest kõige rohkem kasu saab. Seepärast peaks ettevõtja taudivaba staatuse saamiseks ja säilitamiseks täitma teatavaid kohustusi.

| (28) | Kui ettevõtja vastab taudivaba staatuse saavutamiseks vajalikele üld- ja taudipõhistele kriteeriumidele, on staatuse andmine pädeva asutuse ülesanne. Kui neile konkreetsetele kriteeriumidele enam ei vastata, on pädeva asutuse pädevuses ka staatuse peatamine või tühistamine. |
| --- | --- |

(28)

Kui ettevõtja vastab taudivaba staatuse saavutamiseks vajalikele üld- ja taudipõhistele kriteeriumidele, on staatuse andmine pädeva asutuse ülesanne. Kui neile konkreetsetele kriteeriumidele enam ei vastata, on pädeva asutuse pädevuses ka staatuse peatamine või tühistamine.

| (29) | Peale selle tuleks ettevõtjatel ja pädevatel asutustel likvideerimisprogrammide raames lasuvad kohustused vajaduse korral üksikasjalikult kindlaks määrata, võttes arvesse konkreetset taudiprofiili. Taudipõhised nõuded on tehnilist laadi ja need sätestatakse iga konkreetse taudi kohta käesoleva määruse lisades. |
| --- | --- |

(29)

Peale selle tuleks ettevõtjatel ja pädevatel asutustel likvideerimisprogrammide raames lasuvad kohustused vajaduse korral üksikasjalikult kindlaks määrata, võttes arvesse konkreetset taudiprofiili. Taudipõhised nõuded on tehnilist laadi ja need sätestatakse iga konkreetse taudi kohta käesoleva määruse lisades.

| (30) | Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/1882 (4) on kohustuslike likvideerimisprogrammide puhul loetletud Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkus ja Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkus ning vabatahtlike likvideerimisprogrammide puhul veiste enzootiline leukoos, Aujeszky haiguse viiruse nakkus, veiste nakkav rinotrahheiit / nakkav pustuloosne vulvovaginiit ja veiste viirusdiarröa. Nende taudide likvideerimisprogrammid peaksid põhinema ettevõtetele taudivaba staatuse andmisel. |
| --- | --- |

(30)

Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/1882 (4) on kohustuslike likvideerimisprogrammide puhul loetletud Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkus ja Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkus ning vabatahtlike likvideerimisprogrammide puhul veiste enzootiline leukoos, Aujeszky haiguse viiruse nakkus, veiste nakkav rinotrahheiit / nakkav pustuloosne vulvovaginiit ja veiste viirusdiarröa. Nende taudide likvideerimisprogrammid peaksid põhinema ettevõtetele taudivaba staatuse andmisel.

| (31) | Likvideerimisprogrammid, mis põhinevad taudivaba staatuse andmisel ettevõtte tasandil, peaksid hõlmama kõiki ettevõtteid, kus peetakse sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomi. Pädeval asutusel peaks siiski olema võimalus jätta teatavad konkreetset tüüpi ettevõtted ja tapamajad likvideerimisprogrammist välja, tingimusel et rakendatakse asjakohaseid riskimaandamismeetmeid. |
| --- | --- |

(31)

Likvideerimisprogrammid, mis põhinevad taudivaba staatuse andmisel ettevõtte tasandil, peaksid hõlmama kõiki ettevõtteid, kus peetakse sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomi. Pädeval asutusel peaks siiski olema võimalus jätta teatavad konkreetset tüüpi ettevõtted ja tapamajad likvideerimisprogrammist välja, tingimusel et rakendatakse asjakohaseid riskimaandamismeetmeid.

| (32) | Kui tegemist on likvideerimisprogrammidega, mis põhinevad taudivaba staatuse andmisel ettevõtte tasandil, peaks pädeval asutusel olema võimalus määrata eri epidemioloogilistele üksustele eri tervisestaatused. |
| --- | --- |

(32)

Kui tegemist on likvideerimisprogrammidega, mis põhinevad taudivaba staatuse andmisel ettevõtte tasandil, peaks pädeval asutusel olema võimalus määrata eri epidemioloogilistele üksustele eri tervisestaatused.

| (33) | Maismaaloomade puhul põhinevad ettevõtte tasandil taudivaba staatuse tõendamise nõuded nakkuse puudumisel ning neid toetavad uuringute ja seire tegemise kord, loomade ja loomse paljundusmaterjali ettevõtetesse toomise tingimused ja vajaduse korral vaktsineerimise kasutamise piirangud. Kui taudivaba staatuse säilitamise tingimused ei ole enam täidetud, kohaldatakse selle staatuse peatamise, tühistamise ja taastamise suhtes erinõudeid. Kuna taudipõhised üksikasjalikud nõuded ning staatuse andmiseks ja säilitamiseks kasutatavate diagnostikameetodite loetelu on tehnilist laadi, sätestatakse need lisades. |
| --- | --- |

(33)

Maismaaloomade puhul põhinevad ettevõtte tasandil taudivaba staatuse tõendamise nõuded nakkuse puudumisel ning neid toetavad uuringute ja seire tegemise kord, loomade ja loomse paljundusmaterjali ettevõtetesse toomise tingimused ja vajaduse korral vaktsineerimise kasutamise piirangud. Kui taudivaba staatuse säilitamise tingimused ei ole enam täidetud, kohaldatakse selle staatuse peatamise, tühistamise ja taastamise suhtes erinõudeid. Kuna taudipõhised üksikasjalikud nõuded ning staatuse andmiseks ja säilitamiseks kasutatavate diagnostikameetodite loetelu on tehnilist laadi, sätestatakse need lisades.

| (34) | Ettevõtte tasandil taudivaba staatuse andmise, säilitamise, peatamise ja tühistamise tingimused olid sätestatud järgmistes enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva kehtinud liidu õigusnormides: veiste brutselloosi ja veiste tuberkuloosi puhul nõukogu direktiivis 64/432/EMÜ (5) ning lammaste ja kitsede brutselloosi puhul nõukogu direktiivis 91/68/EMÜ (6). Loomatervise määrusega tunnistati need õigusnormid kehtetuks. Samuti on komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2018/1629 (7) viidud brutselloosi ja veiste tuberkuloosi tauditekitajate kogum vastavusse Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervise koodeksiga (8) (edaspidi „maismaaloomade koodeks“). Nendeks on nüüd Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkus ja Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkus. Seepärast on asjakohane vaadata läbi nende taudide staatusega seotud tehnilised nõuded, et saavutada vastavus maismaaloomade koodeksile, võttes samal ajal arvesse nende taudide varasemate likvideerimisprogrammide rakendamise käigus saadud kogemusi. |
| --- | --- |

(34)

Ettevõtte tasandil taudivaba staatuse andmise, säilitamise, peatamise ja tühistamise tingimused olid sätestatud järgmistes enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva kehtinud liidu õigusnormides: veiste brutselloosi ja veiste tuberkuloosi puhul nõukogu direktiivis 64/432/EMÜ (5) ning lammaste ja kitsede brutselloosi puhul nõukogu direktiivis 91/68/EMÜ (6). Loomatervise määrusega tunnistati need õigusnormid kehtetuks. Samuti on komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2018/1629 (7) viidud brutselloosi ja veiste tuberkuloosi tauditekitajate kogum vastavusse Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervise koodeksiga (8) (edaspidi „maismaaloomade koodeks“). Nendeks on nüüd Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkus ja Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkus. Seepärast on asjakohane vaadata läbi nende taudide staatusega seotud tehnilised nõuded, et saavutada vastavus maismaaloomade koodeksile, võttes samal ajal arvesse nende taudide varasemate likvideerimisprogrammide rakendamise käigus saadud kogemusi.

| (35) | Kui tegemist on maismaaloomataudide likvideerimisprogrammidega, mis põhinevad taudivaba staatuse andmisel ettevõtte tasandil, peaks pädev asutus taudikahtluse või taudi esinemise kinnitamise korral rakendama meetmeid taudi leviku tõkestamiseks. Neid meetmeid tuleb rakendada peamiselt ettevõttes, kus peetakse taudikahtlast looma, kuid pädeval asutusel peaks olema võimalus laiendada meetmeid teistele loomadele või ettevõtetele, kui on olemas taudi leviku risk. |
| --- | --- |

(35)

Kui tegemist on maismaaloomataudide likvideerimisprogrammidega, mis põhinevad taudivaba staatuse andmisel ettevõtte tasandil, peaks pädev asutus taudikahtluse või taudi esinemise kinnitamise korral rakendama meetmeid taudi leviku tõkestamiseks. Neid meetmeid tuleb rakendada peamiselt ettevõttes, kus peetakse taudikahtlast looma, kuid pädeval asutusel peaks olema võimalus laiendada meetmeid teistele loomadele või ettevõtetele, kui on olemas taudi leviku risk.

| (36) | Kahtlustatavale või kinnitatud taudijuhule reageerimiseks tauditõrjemeetmeid kohaldades peaks pädev asutus kehtestama teatavad loomade veo keelud. Pädeval asutusel peaks siiski olema ka võimalus lubada teatavate loomade vedu taudikahtlast või kinnitatud diagnoosiga looma pidavast ettevõttest, et võtta arvesse loomade heaolu tingimusi ja aidata kaasa tauditõrjemeetmete jätkusuutlikkusele. |
| --- | --- |

(36)

Kahtlustatavale või kinnitatud taudijuhule reageerimiseks tauditõrjemeetmeid kohaldades peaks pädev asutus kehtestama teatavad loomade veo keelud. Pädeval asutusel peaks siiski olema ka võimalus lubada teatavate loomade vedu taudikahtlast või kinnitatud diagnoosiga looma pidavast ettevõttest, et võtta arvesse loomade heaolu tingimusi ja aidata kaasa tauditõrjemeetmete jätkusuutlikkusele.

| (37) | Pärast taudi esinemise kinnitamist tuleks kõrvaldada vähemalt kõik need loomad, kelle puhul on taudi esinemine leidnud kinnitust. Kui need loomad hukatakse, peaks pädeval asutusel olema võimalik otsustada, kas seda tehakse tappes, mis tähendab, et nende liha on ette nähtud toiduahelasse saatmiseks, või surmates, mis tähendab, et liha ei ole selleks ette nähtud. |
| --- | --- |

(37)

Pärast taudi esinemise kinnitamist tuleks kõrvaldada vähemalt kõik need loomad, kelle puhul on taudi esinemine leidnud kinnitust. Kui need loomad hukatakse, peaks pädeval asutusel olema võimalik otsustada, kas seda tehakse tappes, mis tähendab, et nende liha on ette nähtud toiduahelasse saatmiseks, või surmates, mis tähendab, et liha ei ole selleks ette nähtud.

| (38) | Teatavate taudide puhul, mis võivad levida nakatunud loomsete saaduste või ülekandeteguritega või kahjustada rahvatervist, peaks pädev asutus kehtestama nakatunud ettevõtetes meetmed, et tõkestada nende taudide levimist nimetatud saaduste või ülekandeteguritega. Käesolevas määruses tuleks seepärast sätestada selliste riskide maandamise meetmed. |
| --- | --- |

(38)

Teatavate taudide puhul, mis võivad levida nakatunud loomsete saaduste või ülekandeteguritega või kahjustada rahvatervist, peaks pädev asutus kehtestama nakatunud ettevõtetes meetmed, et tõkestada nende taudide levimist nimetatud saaduste või ülekandeteguritega. Käesolevas määruses tuleks seepärast sätestada selliste riskide maandamise meetmed.

| (39) | Maismaaloomade puhul peaks pärast ettevõtte tasandil taudivaba staatuse saavutamist olema programmi tõhususe nimel võimalik seiretegevusi pärast teatavat pideva taudivaba staatuse perioodi ettevõttes järk-järgult vähendada. |
| --- | --- |

(39)

Maismaaloomade puhul peaks pärast ettevõtte tasandil taudivaba staatuse saavutamist olema programmi tõhususe nimel võimalik seiretegevusi pärast teatavat pideva taudivaba staatuse perioodi ettevõttes järk-järgult vähendada.

| (40) | Enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva kehtinud liidu eeskirjade kohaselt kohaldati veiste enzootilise leukoosi suhtes kohustuslikku likvideerimist. Nüüd on see taud rakendusmääruse (EL) 2018/1882 kohaselt liigitatud taudide hulka, mille suhtes võib kohaldada vabatahtlikku likvideerimist. |
| --- | --- |

(40)

Enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva kehtinud liidu eeskirjade kohaselt kohaldati veiste enzootilise leukoosi suhtes kohustuslikku likvideerimist. Nüüd on see taud rakendusmääruse (EL) 2018/1882 kohaselt liigitatud taudide hulka, mille suhtes võib kohaldada vabatahtlikku likvideerimist.

| (41) | Enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva kehtinud liidu eeskirjad sisaldasid kinnistunud ja tõhusaid põhimõtteid ja kriteeriume ametlikult veiste enzootilise leukoosi vaba staatuse tunnustamise, säilitamise, peatamise ja taastamise kohta. Paljud liikmesriigid kohaldasid neid eeskirju varasemate veiste enzootilise leukoosi likvideerimisprogrammide rakendamisel edukalt. Need eeskirjad on maismaaloomade koodeksi valguses läbi vaadatud ja käesolevasse määrusesse lisatud. |
| --- | --- |

(41)

Enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva kehtinud liidu eeskirjad sisaldasid kinnistunud ja tõhusaid põhimõtteid ja kriteeriume ametlikult veiste enzootilise leukoosi vaba staatuse tunnustamise, säilitamise, peatamise ja taastamise kohta. Paljud liikmesriigid kohaldasid neid eeskirju varasemate veiste enzootilise leukoosi likvideerimisprogrammide rakendamisel edukalt. Need eeskirjad on maismaaloomade koodeksi valguses läbi vaadatud ja käesolevasse määrusesse lisatud.

| (42) | Liikmesriigid või tsoonid, mis on olnud mitu aastat veiste enzootilisest leukoosist vabad ja saavutanud seega püsiva veiste enzootilisest leukoosist vaba loomaterviseolukorra, peaksid jätkama nakkuse puudumise tõendamist. Riskipõhine seire on asjakohane vahend varajase avastamise tagamiseks taudi uuesti sissetoomise korral ja veiste enzootilisest leukoosist vabaduse tõendamiseks. Seepärast peaksid liikmesriigid käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevast kehtestama sobiva seiresüsteemi. |
| --- | --- |

(42)

Liikmesriigid või tsoonid, mis on olnud mitu aastat veiste enzootilisest leukoosist vabad ja saavutanud seega püsiva veiste enzootilisest leukoosist vaba loomaterviseolukorra, peaksid jätkama nakkuse puudumise tõendamist. Riskipõhine seire on asjakohane vahend varajase avastamise tagamiseks taudi uuesti sissetoomise korral ja veiste enzootilisest leukoosist vabaduse tõendamiseks. Seepärast peaksid liikmesriigid käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevast kehtestama sobiva seiresüsteemi.

| (43) | Enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva kehtinud liidu eeskirjad hõlmasid Aujeszky haiguse viiruse nakkusega seotud lisatagatisi liidusiseseks seakaubanduseks. Paljud liikmesriigid on neid eeskirju edukalt kohaldanud ja Aujeszky haiguse viiruse nakkuse oma territooriumil peetavas seapopulatsioonis likvideerinud. Käesolevas määruses sätestatud Aujeszky haiguse viiruse nakkuse likvideerimise strateegias võetakse arvesse maismaaloomade koodeksit ja Aujeszky haiguse viiruse nakkuse likvideerimisel edukaks osutunud kriteeriume. |
| --- | --- |

(43)

Enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva kehtinud liidu eeskirjad hõlmasid Aujeszky haiguse viiruse nakkusega seotud lisatagatisi liidusiseseks seakaubanduseks. Paljud liikmesriigid on neid eeskirju edukalt kohaldanud ja Aujeszky haiguse viiruse nakkuse oma territooriumil peetavas seapopulatsioonis likvideerinud. Käesolevas määruses sätestatud Aujeszky haiguse viiruse nakkuse likvideerimise strateegias võetakse arvesse maismaaloomade koodeksit ja Aujeszky haiguse viiruse nakkuse likvideerimisel edukaks osutunud kriteeriume.

| (44) | Käesoleva määruse eeskirjad veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi kohta põhinevad komisjoni otsusel 2004/558/EÜ, (9) mis sisaldab sätteid lisatagatiste kohta liidusiseseks veisekaubanduseks. Need hõlmavad nõudeid 1. tüübi veiste herpesviirusest vabaduse saavutamiseks, selle säilitamiseks ja ennistamiseks ettevõtte tasandil. Eeskirjade väljatöötamisel on arvesse võetud maismaaloomade koodeksi norme ja EFSA teaduslikku arvamust (10). |
| --- | --- |

(44)

Käesoleva määruse eeskirjad veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi kohta põhinevad komisjoni otsusel 2004/558/EÜ, (9) mis sisaldab sätteid lisatagatiste kohta liidusiseseks veisekaubanduseks. Need hõlmavad nõudeid 1. tüübi veiste herpesviirusest vabaduse saavutamiseks, selle säilitamiseks ja ennistamiseks ettevõtte tasandil. Eeskirjade väljatöötamisel on arvesse võetud maismaaloomade koodeksi norme ja EFSA teaduslikku arvamust (10).

| (45) | Enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva kehtinud liidu eeskirjad ei sisalda veiste viirusdiarröad käsitlevaid eeskirju, välja arvatud loomse paljundusmaterjaliga kauplemisega seotud eeskirju. Rakendusmääruses (EL) 2018/1882 on veiste viirusdiarröa nüüd loetletud C-kategooria taudina, mille suhtes kohaldatakse vabatahtlikku likvideerimist. Seepärast sätestatakse veiste viirusdiarröaga seotud likvideerimisprogramme ning taudivaba saatuse andmist ja säilitamist käsitlevad õigusnormid käesolevas määruses. |
| --- | --- |

(45)

Enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva kehtinud liidu eeskirjad ei sisalda veiste viirusdiarröad käsitlevaid eeskirju, välja arvatud loomse paljundusmaterjaliga kauplemisega seotud eeskirju. Rakendusmääruses (EL) 2018/1882 on veiste viirusdiarröa nüüd loetletud C-kategooria taudina, mille suhtes kohaldatakse vabatahtlikku likvideerimist. Seepärast sätestatakse veiste viirusdiarröaga seotud likvideerimisprogramme ning taudivaba saatuse andmist ja säilitamist käsitlevad õigusnormid käesolevas määruses.

| (46) | Maismaaloomade koodeks ei sisalda veiste viirusdiarröad käsitlevat peatükki ning veiste viirusdiarröast vabaduse ja sellega seotud loomade veo kriteeriume. Veiste viirusdiarröad käsitlev peatükk on siiski olemas OIE maismaaloomade diagnostiliste testide ja vaktsiinide käsiraamatus. Neid diagnostikastandardeid on käesolevas määruses sisalduvates veiste viirusdiarröad käsitlevates sätetes arvesse võetud. |
| --- | --- |

(46)

Maismaaloomade koodeks ei sisalda veiste viirusdiarröad käsitlevat peatükki ning veiste viirusdiarröast vabaduse ja sellega seotud loomade veo kriteeriume. Veiste viirusdiarröad käsitlev peatükk on siiski olemas OIE maismaaloomade diagnostiliste testide ja vaktsiinide käsiraamatus. Neid diagnostikastandardeid on käesolevas määruses sisalduvates veiste viirusdiarröad käsitlevates sätetes arvesse võetud.

| (47) | Rakendusmääruses (EL) 2018/1882 on marutaudiviiruse nakkus loetletud B-kategooria taudina. Seepärast sisaldab käesolev määrus marutaudiviiruse nakkusega seotud kohustuslikke likvideerimisprogramme ning taudivaba staatuse andmist ja säilitamist käsitlevaid sätteid. |
| --- | --- |

(47)

Rakendusmääruses (EL) 2018/1882 on marutaudiviiruse nakkus loetletud B-kategooria taudina. Seepärast sisaldab käesolev määrus marutaudiviiruse nakkusega seotud kohustuslikke likvideerimisprogramme ning taudivaba staatuse andmist ja säilitamist käsitlevaid sätteid.

| (48) | Rebased on marutaudiviiruse nakkuse peamine reservuaar ELis. Seepärast on asjakohane, et likvideerimisprogrammides kindlaks määratud meetmed keskenduvad peamiselt rebaste populatsioonile. Vastuvõtlikud on siiski kõik imetajaliigid ja rakendusmääruses (EL) 2018/1882 on selle taudi puhul loetletud paljud teised loomaliigid. Pädevad asutused peaksid likvideerimisprogrammides käsitlema teisi loomapopulatsioone, kui inimeste või loomade tervis on ohus. |
| --- | --- |

(48)

Rebased on marutaudiviiruse nakkuse peamine reservuaar ELis. Seepärast on asjakohane, et likvideerimisprogrammides kindlaks määratud meetmed keskenduvad peamiselt rebaste populatsioonile. Vastuvõtlikud on siiski kõik imetajaliigid ja rakendusmääruses (EL) 2018/1882 on selle taudi puhul loetletud paljud teised loomaliigid. Pädevad asutused peaksid likvideerimisprogrammides käsitlema teisi loomapopulatsioone, kui inimeste või loomade tervis on ohus.

| (49) | Marutaudiviiruse nakkuse likvideerimisprogrammide puhul rakendatav tauditõrjestrateegia põhineb peamiselt asjakohase sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni vaktsineerimisel, mida toetavad muud olulised tegevused, nagu seire, tauditõrjemeetmete rakendamine, lemmikloomade veo kontroll ja järelevalve vaktsineerimise tõhususe üle. Kuna vaktsineerimissätted on väga tehnilist laadi, sätestatakse need lisas. |
| --- | --- |

(49)

Marutaudiviiruse nakkuse likvideerimisprogrammide puhul rakendatav tauditõrjestrateegia põhineb peamiselt asjakohase sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni vaktsineerimisel, mida toetavad muud olulised tegevused, nagu seire, tauditõrjemeetmete rakendamine, lemmikloomade veo kontroll ja järelevalve vaktsineerimise tõhususe üle. Kuna vaktsineerimissätted on väga tehnilist laadi, sätestatakse need lisas.

| (50) | Rakendusmääruses (EL) 2018/1882 on lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkus (serotüübid 1–24) loetletud C-kategooria taudina, mille suhtes kohaldatakse vabatahtlikku likvideerimisprogrammi. See tähendab selle taudiga seotud tegevuspõhimõtete muutumist, sest enne käesolevat määrust kohaldatud nõukogu direktiivis 2000/75/EÜ (11) oli ette nähtud selle viivitamatu likvideerimine. Käesolevas määruses sätestatakse uued õigusnormid, milles käsitletakse selle taudi uut staatust. |
| --- | --- |

(50)

Rakendusmääruses (EL) 2018/1882 on lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkus (serotüübid 1–24) loetletud C-kategooria taudina, mille suhtes kohaldatakse vabatahtlikku likvideerimisprogrammi. See tähendab selle taudiga seotud tegevuspõhimõtete muutumist, sest enne käesolevat määrust kohaldatud nõukogu direktiivis 2000/75/EÜ (11) oli ette nähtud selle viivitamatu likvideerimine. Käesolevas määruses sätestatakse uued õigusnormid, milles käsitletakse selle taudi uut staatust.

| (51) | Lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse puhul rakendatav tauditõrjestrateegia põhineb peamiselt asjakohase sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni vaktsineerimisel, mida toetavad muud tegevused, nagu seire, tauditõrjemeetmete rakendamine, loomade ja loomse paljundusmaterjali veo kontroll ning siirutajatega kokkupuute minimeerimine. |
| --- | --- |

(51)

Lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse puhul rakendatav tauditõrjestrateegia põhineb peamiselt asjakohase sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni vaktsineerimisel, mida toetavad muud tegevused, nagu seire, tauditõrjemeetmete rakendamine, loomade ja loomse paljundusmaterjali veo kontroll ning siirutajatega kokkupuute minimeerimine.

| (52) | Oma arvamuses (12) tõrje, seire ja loomade veo kohta lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse korral märgib EFSA, et likvideerimise õnnestumiseks peaks vaktsineerimine hõlmama minimaalselt viiel aastal vähemalt 95 % vastuvõtlikest veistest ja lammastest. Seepärast eeldatakse, et lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammid hõlmaksid vaktsineerimiskampaaniat, kuigi käesoleva määrusega tuleks võimaldada paindlikkust, et saaks arvesse võtta iga juhtumi konkreetseid asjaolusid. |
| --- | --- |

(52)

Oma arvamuses (12) tõrje, seire ja loomade veo kohta lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse korral märgib EFSA, et likvideerimise õnnestumiseks peaks vaktsineerimine hõlmama minimaalselt viiel aastal vähemalt 95 % vastuvõtlikest veistest ja lammastest. Seepärast eeldatakse, et lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammid hõlmaksid vaktsineerimiskampaaniat, kuigi käesoleva määrusega tuleks võimaldada paindlikkust, et saaks arvesse võtta iga juhtumi konkreetseid asjaolusid.

| (53) | Liikmesriiki või selle tsooni, mis on lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest vaba või kus kohaldatakse lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammi, tuleks kaitsta lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse mis tahes serotüübi sissetoomise eest peetavate loomade või loomse paljundusmaterjali veoga. Seepärast peaksid likvideerimisprogramme käsitlevad õigusnormid hõlmama nõudeid peetavate loomade või loomse paljundusmaterjali sissetoomiseks liikmesriikidesse või nende tsoonidesse, mis on lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest vabad või kus kohaldatakse lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammi. See peaks kajastuma ka taudivaba staatuse säilitamise kriteeriumides. Samu põhimõtteid tuleks kohaldada loomade veo suhtes läbi liikmesriikide või nende tsoonide, mis on lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest vabad või kus kohaldatakse lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammi. |
| --- | --- |

(53)

Liikmesriiki või selle tsooni, mis on lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest vaba või kus kohaldatakse lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammi, tuleks kaitsta lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse mis tahes serotüübi sissetoomise eest peetavate loomade või loomse paljundusmaterjali veoga. Seepärast peaksid likvideerimisprogramme käsitlevad õigusnormid hõlmama nõudeid peetavate loomade või loomse paljundusmaterjali sissetoomiseks liikmesriikidesse või nende tsoonidesse, mis on lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest vabad või kus kohaldatakse lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammi. See peaks kajastuma ka taudivaba staatuse säilitamise kriteeriumides. Samu põhimõtteid tuleks kohaldada loomade veo suhtes läbi liikmesriikide või nende tsoonide, mis on lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest vabad või kus kohaldatakse lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammi.

| (54) | Lisaks peaks pädeval asutusel olema valitsevate kohalike olukordade mitmekesisuse tõttu võimalus lubada loomade või loomse paljundusmaterjali sissetoomist ajutiste nõuete põhjal, tingimusel et see ei sea ohtu sihtkoha tervisestaatust. Seepärast on asjakohane näha käesoleva määrusega ette nõuded ja tingimused, mille alusel sellist sissetoomist võib lubada. Sellised nõuded peaksid põhinema loomade või loomse paljundusmaterjali staatusel, sõltumata päritoluliikmesriigist või -tsoonist. |
| --- | --- |

(54)

Lisaks peaks pädeval asutusel olema valitsevate kohalike olukordade mitmekesisuse tõttu võimalus lubada loomade või loomse paljundusmaterjali sissetoomist ajutiste nõuete põhjal, tingimusel et see ei sea ohtu sihtkoha tervisestaatust. Seepärast on asjakohane näha käesoleva määrusega ette nõuded ja tingimused, mille alusel sellist sissetoomist võib lubada. Sellised nõuded peaksid põhinema loomade või loomse paljundusmaterjali staatusel, sõltumata päritoluliikmesriigist või -tsoonist.

| (55) | Veeloomade B- või C-kategooria taudi likvideerimisprogrammis tuleks võtta arvesse taudivaba staatuse saamiseks ja säilitamiseks vajalike seirenõuete liiki, programmiga hõlmatava territooriumi ja loomapopulatsiooni üksikasju ning programmi vahe- ja lõppeesmärke. Likvideerimisprogramm peaks hõlmama nakatunud veeloomaettevõtetes rakendatavaid tõrjemeetmeid. |
| --- | --- |

(55)

Veeloomade B- või C-kategooria taudi likvideerimisprogrammis tuleks võtta arvesse taudivaba staatuse saamiseks ja säilitamiseks vajalike seirenõuete liiki, programmiga hõlmatava territooriumi ja loomapopulatsiooni üksikasju ning programmi vahe- ja lõppeesmärke. Likvideerimisprogramm peaks hõlmama nakatunud veeloomaettevõtetes rakendatavaid tõrjemeetmeid.

| (56) | Veeloomataudide likvideerimisprogramm peaks sisaldama vahe- ja lõppeesmärke, mida kasutatakse taudivaba staatuse saavutamisel tehtud edusammude hindamiseks. Kui see on asjakohane, tuleks nende eesmärkide puhul arvesse võtta ohtu, mida kujutavad endast likvideerimisprogrammi edule metsloomad. Eelkõige tuleks programmi vahe- ja lõppeesmärkide püstitamisel arvesse võtta kavandatud kuueaastasest kohaldamisajast kõrvalekaldumise võimalust. |
| --- | --- |

(56)

Veeloomataudide likvideerimisprogramm peaks sisaldama vahe- ja lõppeesmärke, mida kasutatakse taudivaba staatuse saavutamisel tehtud edusammude hindamiseks. Kui see on asjakohane, tuleks nende eesmärkide puhul arvesse võtta ohtu, mida kujutavad endast likvideerimisprogrammi edule metsloomad. Eelkõige tuleks programmi vahe- ja lõppeesmärkide püstitamisel arvesse võtta kavandatud kuueaastasest kohaldamisajast kõrvalekaldumise võimalust.

| (57) | Veeloomade puhul koosneb populatsioon, mis tuleb likvideerimisprogrammiga hõlmata, rakendusmääruses (EL) 2018/1882 loetletud liikidest. Pädeval asutusel peaks siiski olema võimalus jätta rakendusmääruses (EL) 2018/1882 siirutajatena loetletud liigid programmist välja, kui ta on teinud riskihindamise, mille tulemusel peetakse nende loomade ohtlikkust väga väikeseks. |
| --- | --- |

(57)

Veeloomade puhul koosneb populatsioon, mis tuleb likvideerimisprogrammiga hõlmata, rakendusmääruses (EL) 2018/1882 loetletud liikidest. Pädeval asutusel peaks siiski olema võimalus jätta rakendusmääruses (EL) 2018/1882 siirutajatena loetletud liigid programmist välja, kui ta on teinud riskihindamise, mille tulemusel peetakse nende loomade ohtlikkust väga väikeseks.

| (58) | Pädeval asutusel peaks olema võimalus hõlmata täiendavaid veeloomapopulatsioone, kui sellised loomad kujutavad endast märkimisväärset riski tervisestaatusele. Ta peaks samuti saama jätta likvideerimisprogrammist välja teatavad väikese riskiga ettevõtted, kui nende väljajätmine ei sea ohtu selle edukat lõpetamist. |
| --- | --- |

(58)

Pädeval asutusel peaks olema võimalus hõlmata täiendavaid veeloomapopulatsioone, kui sellised loomad kujutavad endast märkimisväärset riski tervisestaatusele. Ta peaks samuti saama jätta likvideerimisprogrammist välja teatavad väikese riskiga ettevõtted, kui nende väljajätmine ei sea ohtu selle edukat lõpetamist.

| (59) | Kui liikmesriik on otsustanud osaleda C-kategooria taudi likvideerimisprogrammis, on ettevõtja kohustatud täitma loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade sissetoomise tingimusi, teavitama loetellu kantud taudide kahtlusest, järgima taudikahtluse või taudi esinemise kinnitamise korral tauditõrjemeetmeid ning võtma muid meetmeid, mida pädev asutus võib nõuda, sealhulgas vaktsineerimine. |
| --- | --- |

(59)

Kui liikmesriik on otsustanud osaleda C-kategooria taudi likvideerimisprogrammis, on ettevõtja kohustatud täitma loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade sissetoomise tingimusi, teavitama loetellu kantud taudide kahtlusest, järgima taudikahtluse või taudi esinemise kinnitamise korral tauditõrjemeetmeid ning võtma muid meetmeid, mida pädev asutus võib nõuda, sealhulgas vaktsineerimine.

| (60) | Kui liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus, mis on taudivaba või kus kohaldatakse likvideerimisprogrammi, kahtlustatakse või leiab kinnitust loetellu kantud veeloomataud, peaks pädev asutus võtma asjakohaseid meetmeid taudi tõrjeks. Need eeskirjad tuleks seepärast sätestada käesolevas määruses. Need hõlmavad piirangutsooni kehtestamist, kui likvideerimisprogrammis osalevas või taudivabaks tunnistatud ettevõttes on leidnud kinnitust loetellu kantud taudi esinemine. See hõlmab ka piirangutsooni geograafilise piiritlemise miinimumnõudeid ja seda mõjutavaid tegureid. |
| --- | --- |

(60)

Kui liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus, mis on taudivaba või kus kohaldatakse likvideerimisprogrammi, kahtlustatakse või leiab kinnitust loetellu kantud veeloomataud, peaks pädev asutus võtma asjakohaseid meetmeid taudi tõrjeks. Need eeskirjad tuleks seepärast sätestada käesolevas määruses. Need hõlmavad piirangutsooni kehtestamist, kui likvideerimisprogrammis osalevas või taudivabaks tunnistatud ettevõttes on leidnud kinnitust loetellu kantud taudi esinemine. See hõlmab ka piirangutsooni geograafilise piiritlemise miinimumnõudeid ja seda mõjutavaid tegureid.

| (61) | Pärast loetellu kantud veeloomataudi esinemise kinnitamist liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus, mis on taudivaba või kus kohaldatakse likvideerimisprogrammi, teeb pädev asutus nakatunud ettevõtetes ja muudes piirangutsoonis asuvates ettevõtetes ranged kontrollid. Kontrollide laad ja paindlikkuse määr, mida pädev asutus liikumiste suhtes kohaldab, sätestatakse käesolevas määruses. Paindlikkust kohaldatakse üksnes olukordades, kus ei seata ohtu veeloomade tervislikku seisundit sihtettevõttes või teel sinna. |
| --- | --- |

(61)

Pärast loetellu kantud veeloomataudi esinemise kinnitamist liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus, mis on taudivaba või kus kohaldatakse likvideerimisprogrammi, teeb pädev asutus nakatunud ettevõtetes ja muudes piirangutsoonis asuvates ettevõtetes ranged kontrollid. Kontrollide laad ja paindlikkuse määr, mida pädev asutus liikumiste suhtes kohaldab, sätestatakse käesolevas määruses. Paindlikkust kohaldatakse üksnes olukordades, kus ei seata ohtu veeloomade tervislikku seisundit sihtettevõttes või teel sinna.

| (62) | Kui ettevõttes on tekkinud veeloomataudi puhang ja see ettevõtte jätkab likvideerimisprogrammi rakendamist või alustab seda, on oluline surnud, surmaeelses seisundis või tauditunnustega loomad pädeva asutuse määratud aja jooksul ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1069/2009 (13) kohaselt kõrvaldada. Sel viisil saab taudi edukalt tõrjuda. |
| --- | --- |

(62)

Kui ettevõttes on tekkinud veeloomataudi puhang ja see ettevõtte jätkab likvideerimisprogrammi rakendamist või alustab seda, on oluline surnud, surmaeelses seisundis või tauditunnustega loomad pädeva asutuse määratud aja jooksul ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1069/2009 (13) kohaselt kõrvaldada. Sel viisil saab taudi edukalt tõrjuda.

| (63) | Loomatervise määruse kohaselt peab komisjon koostama üksikasjalikud eeskirjad liikmesriikidele, tsoonidele ja bioturvarühmikutele taudivaba staatuse andmise kohta. Need eeskirjad peaksid hõlmama taudipõhiseid kriteeriume taudi puudumise tõendamiseks sihtrühma kuuluvas loomapopulatsioonis ja üldkriteeriume, mis toetavad selle sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni tervisliku seisundi tõhusat kontrolli. |
| --- | --- |

(63)

Loomatervise määruse kohaselt peab komisjon koostama üksikasjalikud eeskirjad liikmesriikidele, tsoonidele ja bioturvarühmikutele taudivaba staatuse andmise kohta. Need eeskirjad peaksid hõlmama taudipõhiseid kriteeriume taudi puudumise tõendamiseks sihtrühma kuuluvas loomapopulatsioonis ja üldkriteeriume, mis toetavad selle sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni tervisliku seisundi tõhusat kontrolli.

| (64) | Üldkriteeriumid hõlmavad territoriaalset kohaldamisala, seiret, bioturvalisust, tauditõrjemeetmeid ning muude loomatervise määruses sätestatud ettevõtete registreerimist ja heakskiitmist, loomade jälgitavust ja veonõudeid käsitlevate tegevuseeskirjade järjekindlat rakendamist. |
| --- | --- |

(64)

Üldkriteeriumid hõlmavad territoriaalset kohaldamisala, seiret, bioturvalisust, tauditõrjemeetmeid ning muude loomatervise määruses sätestatud ettevõtete registreerimist ja heakskiitmist, loomade jälgitavust ja veonõudeid käsitlevate tegevuseeskirjade järjekindlat rakendamist.

| (65) | Käesolevas määruses sätestatakse taudipõhised kriteeriumid, mis põhinevad loetellu kantud liikide puudumisel või tauditekitaja või siirutaja ellujäämisvõimetusel. Need kriteeriumid tuleks koostada paindlikult, et pädeval asutusel oleks võimalik põhjendada taudivaba staatuse saamist, lähtudes konkreetsest olukorrast. Seepärast sätestatakse käesolevas määruses üldnõuded selle kohta, mille põhjal liikmesriigid võivad taotleda taudivaba staatuse andmist kogu oma territooriumile või selle tsoonile või vesiviljelusloomade puhul bioturvarühmikutele. |
| --- | --- |

(65)

Käesolevas määruses sätestatakse taudipõhised kriteeriumid, mis põhinevad loetellu kantud liikide puudumisel või tauditekitaja või siirutaja ellujäämisvõimetusel. Need kriteeriumid tuleks koostada paindlikult, et pädeval asutusel oleks võimalik põhjendada taudivaba staatuse saamist, lähtudes konkreetsest olukorrast. Seepärast sätestatakse käesolevas määruses üldnõuded selle kohta, mille põhjal liikmesriigid võivad taotleda taudivaba staatuse andmist kogu oma territooriumile või selle tsoonile või vesiviljelusloomade puhul bioturvarühmikutele.

| (66) | Käesolevas määruses sätestatakse taudipõhised kriteeriumid, mille aluseks on likvideerimisprogrammi tulemused ning varasemad ja seireandmed. Need kriteeriumid põhinevad seire tulemustel, meetmete rakendamisel taudi sissetoomise vältimiseks ja vaktsiinide kasutamise tingimustel. |
| --- | --- |

(66)

Käesolevas määruses sätestatakse taudipõhised kriteeriumid, mille aluseks on likvideerimisprogrammi tulemused ning varasemad ja seireandmed. Need kriteeriumid põhinevad seire tulemustel, meetmete rakendamisel taudi sissetoomise vältimiseks ja vaktsiinide kasutamise tingimustel.

| (67) | Nende tehnilise laadi tõttu sätestatakse nimetatud kriteeriumid lisades ja rühmitatakse taudikaupa koos taudivaba staatuse säilitamise kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(67)

Nende tehnilise laadi tõttu sätestatakse nimetatud kriteeriumid lisades ja rühmitatakse taudikaupa koos taudivaba staatuse säilitamise kriteeriumidega.

| (68) | On asjakohane, et käesolevas määruses sätestatakse taudivaba staatuse andmise ja säilitamise ajakohastatud nõuded, võttes arvesse enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva kehtinud liidu eeskirju, maismaaloomade koodeksit, OIE veeloomade tervise koodeksit, ja kui kehtivad õigusnormid puuduvad, parimaid kättesaadavaid teaduslikke tõendeid. |
| --- | --- |

(68)

On asjakohane, et käesolevas määruses sätestatakse taudivaba staatuse andmise ja säilitamise ajakohastatud nõuded, võttes arvesse enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva kehtinud liidu eeskirju, maismaaloomade koodeksit, OIE veeloomade tervise koodeksit, ja kui kehtivad õigusnormid puuduvad, parimaid kättesaadavaid teaduslikke tõendeid.

| (69) | Rakendusmääruses (EL) 2018/1882 on varroos loetletud C-kategooria taudina, mille suhtes kohaldatakse vabatahtlikku likvideerimist. Käesolevas määruses sätestatakse varroosivaba staatuse saavutamise ja säilitamise eeskirjad. |
| --- | --- |

(69)

Rakendusmääruses (EL) 2018/1882 on varroos loetletud C-kategooria taudina, mille suhtes kohaldatakse vabatahtlikku likvideerimist. Käesolevas määruses sätestatakse varroosivaba staatuse saavutamise ja säilitamise eeskirjad.

| (70) | Rakendusmääruses (EL) 2018/1882 on Newcastle’i haiguse viiruse nakkus loetletud A-kategooria taudina, mille suhtes tuleb viivitamata võtta likvideerimismeetmeid. Seepärast ei sisalda käesolev määrus Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse likvideerimisprogrammi käsitlevaid eeskirju. Pädeval asutusel peaks siiski olema võimalik anda varasemate ja seireandmete põhjal ilma vaktsineerimiseta Newcastle’i haiguse viiruse nakkusest vaba staatus. |
| --- | --- |

(70)

Rakendusmääruses (EL) 2018/1882 on Newcastle’i haiguse viiruse nakkus loetletud A-kategooria taudina, mille suhtes tuleb viivitamata võtta likvideerimismeetmeid. Seepärast ei sisalda käesolev määrus Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse likvideerimisprogrammi käsitlevaid eeskirju. Pädeval asutusel peaks siiski olema võimalik anda varasemate ja seireandmete põhjal ilma vaktsineerimiseta Newcastle’i haiguse viiruse nakkusest vaba staatus.

| (71) | Veeloomade puhul on võimalikud kaht eri liiki bioturvarühmikud. Sõltumatud bioturvarühmikud tegutsevad rangelt kindlaksmääratud tingimustel, mis tagavad, et need tegutsevad ümbritsevate veekogude tervislikust seisundist sõltumatult. Sõltuvaid bioturvarühmikuid seevastu mõjutab ümbritsevate veekogude tervislik seisund ja need tegutsevad seepärast paindlikumate tingimuste kohaselt. Sõltuvad bioturvarühmikud luuakse siiski ainult pärast seda, kui pädev asutus on hinnanud mitut epidemioloogilist tegurit ja kehtestanud kõikvõimalikud riskimaandamismeetmed, mida on vaja, et vältida taudi sissetoomist bioturvarühmikusse. |
| --- | --- |

(71)

Veeloomade puhul on võimalikud kaht eri liiki bioturvarühmikud. Sõltumatud bioturvarühmikud tegutsevad rangelt kindlaksmääratud tingimustel, mis tagavad, et need tegutsevad ümbritsevate veekogude tervislikust seisundist sõltumatult. Sõltuvaid bioturvarühmikuid seevastu mõjutab ümbritsevate veekogude tervislik seisund ja need tegutsevad seepärast paindlikumate tingimuste kohaselt. Sõltuvad bioturvarühmikud luuakse siiski ainult pärast seda, kui pädev asutus on hinnanud mitut epidemioloogilist tegurit ja kehtestanud kõikvõimalikud riskimaandamismeetmed, mida on vaja, et vältida taudi sissetoomist bioturvarühmikusse.

| (72) | Veeloomade puhul ja kuna ümbritsevatest veekogudest sõltumatu üksikettevõttega seotud risk on väiksem, sätestatakse käesolevas määruses erinõuded sõltumatutele bioturvarühmikutele, kui need alustavad esimest korda vesiviljelustegevust või taasalustavad vesiviljelustegevust pärast tootmiskatkestust. Sellisel juhul tuleb asjaomane bioturvarühmik viivitamata taudivabaks tunnistada, kui on täidetud teatavad tingimused. Sätestatakse ka nõuded sõltumatutele bioturvarühmikutele, kus on tekkinud taudipuhang. Selleks et tagada, et sellisest puhangust on puhastamise, desinfitseerimise ja pärast loomade äraviimist kasutamata hoidmisega edukalt jagu saadud, tuleks enne taudivabaks tunnistamist teha uuringud bioturvarühmiku taasasustamiseks kasutatavate loomade valimile. |
| --- | --- |

(72)

Veeloomade puhul ja kuna ümbritsevatest veekogudest sõltumatu üksikettevõttega seotud risk on väiksem, sätestatakse käesolevas määruses erinõuded sõltumatutele bioturvarühmikutele, kui need alustavad esimest korda vesiviljelustegevust või taasalustavad vesiviljelustegevust pärast tootmiskatkestust. Sellisel juhul tuleb asjaomane bioturvarühmik viivitamata taudivabaks tunnistada, kui on täidetud teatavad tingimused. Sätestatakse ka nõuded sõltumatutele bioturvarühmikutele, kus on tekkinud taudipuhang. Selleks et tagada, et sellisest puhangust on puhastamise, desinfitseerimise ja pärast loomade äraviimist kasutamata hoidmisega edukalt jagu saadud, tuleks enne taudivabaks tunnistamist teha uuringud bioturvarühmiku taasasustamiseks kasutatavate loomade valimile.

| (73) | Kui taudivaba staatuse säilitamise tingimused ei ole taudikahtluse või taudi esinemise kinnitamise tõttu enam täidetud, peaks pädev asutus kohaldama tauditõrjemeetmeid. Neid meetmeid tuleks kohaldada tauditõrje eri etappides, alates taudipuhangu kahtlusest kuni juhtumi lahendamise ja taudivaba staatuse ennistamiseni. |
| --- | --- |

(73)

Kui taudivaba staatuse säilitamise tingimused ei ole taudikahtluse või taudi esinemise kinnitamise tõttu enam täidetud, peaks pädev asutus kohaldama tauditõrjemeetmeid. Neid meetmeid tuleks kohaldada tauditõrje eri etappides, alates taudipuhangu kahtlusest kuni juhtumi lahendamise ja taudivaba staatuse ennistamiseni.

| (74) | Kui pädev asutus avastab liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus taudivaba staatuse säilitamiseks vajalike tingimuste rikkumise, tuleks võtta meetmeid olukorra parandamiseks. Pädeval asutusel peaks olema võimalus taudivaba staatus peatada, kui rikkumist on võimalik veel rahuldavalt lahendada ja seega vältida taudivaba staatuse komisjonipoolset tühistamist. |
| --- | --- |

(74)

Kui pädev asutus avastab liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus taudivaba staatuse säilitamiseks vajalike tingimuste rikkumise, tuleks võtta meetmeid olukorra parandamiseks. Pädeval asutusel peaks olema võimalus taudivaba staatus peatada, kui rikkumist on võimalik veel rahuldavalt lahendada ja seega vältida taudivaba staatuse komisjonipoolset tühistamist.

| (75) | Kui liikmesriik soovib saada loetellu kantud veeloomataudist vaba staatust kogu oma territooriumile või selle tsoonile, mis moodustab üle 75 % tema territooriumist või mida jagatakse teise liikmesriigi või kolmanda riigiga, taotleb ta komisjoni heakskiitu. Kõikidel muudel juhtudel järgitakse ettevõtjatepoolse deklareerimise süsteemi. |
| --- | --- |

(75)

Kui liikmesriik soovib saada loetellu kantud veeloomataudist vaba staatust kogu oma territooriumile või selle tsoonile, mis moodustab üle 75 % tema territooriumist või mida jagatakse teise liikmesriigi või kolmanda riigiga, taotleb ta komisjoni heakskiitu. Kõikidel muudel juhtudel järgitakse ettevõtjatepoolse deklareerimise süsteemi.

| (76) | Ettevõtjatepoolne deklareerimine muude kui komisjoni poolt heaks kiidetud tsoonide ja bioturvarühmikute veeloomataudidest vaba olemisest järgib süsteemi, mille eesmärk on protsessi läbipaistvus ning mis lihtsustab ja võib kiirendada taudivabaks tunnistamist liikmesriikide poolt. Kogu protsess toimub elektrooniliselt, kui teine liikmesriik või komisjon ei osuta probleemidele, mida ei saa rahuldavalt lahendada. Kui esineb probleeme, mida ei saa rahuldavalt lahendada, esitatakse deklaratsioon alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele. |
| --- | --- |

(76)

Ettevõtjatepoolne deklareerimine muude kui komisjoni poolt heaks kiidetud tsoonide ja bioturvarühmikute veeloomataudidest vaba olemisest järgib süsteemi, mille eesmärk on protsessi läbipaistvus ning mis lihtsustab ja võib kiirendada taudivabaks tunnistamist liikmesriikide poolt. Kogu protsess toimub elektrooniliselt, kui teine liikmesriik või komisjon ei osuta probleemidele, mida ei saa rahuldavalt lahendada. Kui esineb probleeme, mida ei saa rahuldavalt lahendada, esitatakse deklaratsioon alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele.

| (77) | Käesolev määrus sisaldab liikmesriikide või nende tsoonide taudivaba staatuse heakskiitmist käsitlevaid sätteid. Need eeskirjad võivad erineda enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva kehtinud eeskirjadest. Vaja on asjakohaseid üleminekueeskirju, et tagada sujuv üleminek kehtivalt taudivaba staatuse heakskiitmise korralt uutele nõuetele. |
| --- | --- |

(77)

Käesolev määrus sisaldab liikmesriikide või nende tsoonide taudivaba staatuse heakskiitmist käsitlevaid sätteid. Need eeskirjad võivad erineda enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva kehtinud eeskirjadest. Vaja on asjakohaseid üleminekueeskirju, et tagada sujuv üleminek kehtivalt taudivaba staatuse heakskiitmise korralt uutele nõuetele.

| (78) | Seiret, likvideerimisprogramme ja taudivaba staatust käsitlevate liidu õigusaktide ühetaoliseks kohaldamiseks ning nende selguse ja läbipaistvuse tagamiseks tuleks komisjoni otsus 2000/428/EÜ, (14) komisjoni otsus 2002/106/EÜ, (15) komisjoni otsus 2003/422/EÜ, (16) komisjoni otsus 2006/437/EÜ, (17) komisjoni määrus (EÜ) nr 1266/2007, (18) komisjoni otsus 2008/896/EÜ (19) ja komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/1554 (20) käesoleva määrusega kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(78)

Seiret, likvideerimisprogramme ja taudivaba staatust käsitlevate liidu õigusaktide ühetaoliseks kohaldamiseks ning nende selguse ja läbipaistvuse tagamiseks tuleks komisjoni otsus 2000/428/EÜ, (14) komisjoni otsus 2002/106/EÜ, (15) komisjoni otsus 2003/422/EÜ, (16) komisjoni otsus 2006/437/EÜ, (17) komisjoni määrus (EÜ) nr 1266/2007, (18) komisjoni otsus 2008/896/EÜ (19) ja komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/1554 (20) käesoleva määrusega kehtetuks tunnistada.

| (79) | Loomatervise määrust kohaldatakse alates 21. aprillist 2021. Seega tuleks käesolevas määruses sätestatud eeskirju kohaldada samuti alates nimetatud kuupäevast, |
| --- | --- |

(79)

Loomatervise määrust kohaldatakse alates 21. aprillist 2021. Seega tuleks käesolevas määruses sätestatud eeskirju kohaldada samuti alates nimetatud kuupäevast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I OSA

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1.   Käesolev määrus täiendab määruses (EL) 2016/429 sätestatud maismaa-, vee- ja muude loomade teatavate loetellu kantud ja esilekerkivate taudide seire, likvideerimisprogrammide ja taudivaba staatuse eeskirju.

2.   Käesoleva määruse II osa I peatükis sätestatakse määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõikes 1 osutatud taudide ja selle määruse artikli 6 lõikes 2 määratletud esilekerkivate taudide seire eeskirjad seoses järgmisega:

| a) | seire ülesehitus, sealhulgas sihtrühma kuuluv loomapopulatsioon ja diagnostikameetodid; |
| --- | --- |

a)

seire ülesehitus, sealhulgas sihtrühma kuuluv loomapopulatsioon ja diagnostikameetodid;

| b) | taudi esinemise kinnitamine ja taudijuhu määratlus; |
| --- | --- |

b)

taudi esinemise kinnitamine ja taudijuhu määratlus;

| c) | liidu seireprogrammid. |
| --- | --- |

c)

liidu seireprogrammid.

3.   Käesoleva määruse II osa 2. peatükis sätestatakse määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 1 punktides b ja c osutatud maismaaloomataudide likvideerimisprogrammide eeskirjad seoses järgmisega:

| a) | tauditõrjestrateegia, territoorium, loomapopulatsioonid, eesmärgid ja kohaldamisaeg; |
| --- | --- |

a)

tauditõrjestrateegia, territoorium, loomapopulatsioonid, eesmärgid ja kohaldamisaeg;

| b) | ettevõtjate ja pädevate asutuste kohustused; |
| --- | --- |

b)

ettevõtjate ja pädevate asutuste kohustused;

| c) | tauditõrjemeetmed taudi kahtluse ja selle esinemise kinnitamise korral. |
| --- | --- |

c)

tauditõrjemeetmed taudi kahtluse ja selle esinemise kinnitamise korral.

4.   Käesoleva määruse II osa 3. peatükis sätestatakse määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 1 punktides b ja c osutatud veeloomataudide likvideerimisprogrammide eeskirjad seoses järgmisega:

| a) | tauditõrjestrateegia, territoorium, loomapopulatsioonid, eesmärgid ja kohaldamisaeg; |
| --- | --- |

a)

tauditõrjestrateegia, territoorium, loomapopulatsioonid, eesmärgid ja kohaldamisaeg;

| b) | ettevõtjate ja pädevate asutuste kohustused; |
| --- | --- |

b)

ettevõtjate ja pädevate asutuste kohustused;

| c) | tauditõrjemeetmed taudi kahtluse ja selle esinemise kinnitamise korral. |
| --- | --- |

c)

tauditõrjemeetmed taudi kahtluse ja selle esinemise kinnitamise korral.

5.   Käesoleva määruse II osa 4. peatükis sätestatakse määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõikes 1 osutatud teatavatest maismaa- ja veeloomataudidest vaba staatuse eeskirjad seoses järgmisega:

| a) | liikmesriikide ja tsoonide taudivaba staatuse heakskiitmise kriteeriumid; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikide ja tsoonide taudivaba staatuse heakskiitmise kriteeriumid;

| b) | vesiviljelusloomi pidavate bioturvarühmikute taudivaba staatuse heakskiitmise kriteeriumid; |
| --- | --- |

b)

vesiviljelusloomi pidavate bioturvarühmikute taudivaba staatuse heakskiitmise kriteeriumid;

| c) | taudivaba staatuse säilitamise kriteeriumid; |
| --- | --- |

c)

taudivaba staatuse säilitamise kriteeriumid;

| d) | taudivaba staatuse peatamine, tühistamine ja ennistamine. |
| --- | --- |

d)

taudivaba staatuse peatamine, tühistamine ja ennistamine.

6.   Käesoleva määruse III osa sisaldab ülemineku- ja lõppsätteid seoses järgmisega:

| a) | nende liikmesriikide, tsoonide ja bioturvarühmikute taudivaba staatuse heakskiitmine, mis on enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva kehtinud õigusaktide kohaselt taudivabaks tunnistatud; |
| --- | --- |

a)

nende liikmesriikide, tsoonide ja bioturvarühmikute taudivaba staatuse heakskiitmine, mis on enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva kehtinud õigusaktide kohaselt taudivabaks tunnistatud;

| b) | nende liikmesriikide, tsoonide ja bioturvarühmikute likvideerimisprogrammide heakskiitmine, millel on enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva kehtinud õigusaktide kohaselt heakskiidetud likvideerimis- või seireprogramm. |
| --- | --- |

b)

nende liikmesriikide, tsoonide ja bioturvarühmikute likvideerimisprogrammide heakskiitmine, millel on enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva kehtinud õigusaktide kohaselt heakskiidetud likvideerimis- või seireprogramm.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „E-kategooria taud“ – loetellu kantud taud, mida on liidus vaja jälgida ja seirata, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 1 punktis e; |
| --- | --- |

1)

„E-kategooria taud“ – loetellu kantud taud, mida on liidus vaja jälgida ja seirata, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 1 punktis e;

| 2) | „sihtrühma kuuluv loomapopulatsioon“ – loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade populatsioon, mis on määratletud seire, likvideerimisprogrammide või konkreetsest taudist vaba staatuse puhul asjakohaste liikide ja vajaduse korral kategooriate järgi; |
| --- | --- |

2)

„sihtrühma kuuluv loomapopulatsioon“ – loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade populatsioon, mis on määratletud seire, likvideerimisprogrammide või konkreetsest taudist vaba staatuse puhul asjakohaste liikide ja vajaduse korral kategooriate järgi;

| 3) | „täiendav loomapopulatsioon“ – loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate või metsloomade populatsioon, mille suhtes kohaldatakse vabatahtlikke ennetus-, seire- ja tauditõrjemeetmeid, mida on vaja sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni taudivaba staatuse saavutamiseks või säilitamiseks; |
| --- | --- |

3)

„täiendav loomapopulatsioon“ – loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate või metsloomade populatsioon, mille suhtes kohaldatakse vabatahtlikke ennetus-, seire- ja tauditõrjemeetmeid, mida on vaja sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni taudivaba staatuse saavutamiseks või säilitamiseks;

| 4) | „A-kategooria taud“ – loetellu kantud taud, mida tavaliselt liidus ei esine ja mille suhtes tuleb selle avastamise korral viivitamata võtta likvideerimismeetmeid, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 1 punktis a; |
| --- | --- |

4)

„A-kategooria taud“ – loetellu kantud taud, mida tavaliselt liidus ei esine ja mille suhtes tuleb selle avastamise korral viivitamata võtta likvideerimismeetmeid, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 1 punktis a;

| 5) | „B-kategooria taud“ – loetellu kantud taud, mida tuleb tõrjuda kõikides liikmesriikides eesmärgiga likvideerida taud kogu liidus, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 1 punktis b; |
| --- | --- |

5)

„B-kategooria taud“ – loetellu kantud taud, mida tuleb tõrjuda kõikides liikmesriikides eesmärgiga likvideerida taud kogu liidus, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 1 punktis b;

| 6) | „C-kategooria taud“ – loetellu kantud taud, mis on asjakohane mõne liikmesriigi jaoks ja mille puhul on vaja meetmeid, et tõkestada selle levimist liidu osadesse, mis on tunnistatud ametlikult taudivabaks või kus on olemas asjaomase loetellu kantud taudi likvideerimisprogramm, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 1 punktis c; |
| --- | --- |

6)

„C-kategooria taud“ – loetellu kantud taud, mis on asjakohane mõne liikmesriigi jaoks ja mille puhul on vaja meetmeid, et tõkestada selle levimist liidu osadesse, mis on tunnistatud ametlikult taudivabaks või kus on olemas asjaomase loetellu kantud taudi likvideerimisprogramm, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 1 punktis c;

| 7) | „veis“ või „veiseliikidesse kuuluv loom“ – perekonda Bison, Bos (sh alamperekonda Bos, Bibos, Novibos või Poephagus) või Bubalus (sh alamperekonda Anoa) kuuluv kabiloom või nende perekondade loomaliikide ristamisel saadud järglane; |
| --- | --- |

7)

„veis“ või „veiseliikidesse kuuluv loom“ – perekonda Bison, Bos (sh alamperekonda Bos, Bibos, Novibos või Poephagus) või Bubalus (sh alamperekonda Anoa) kuuluv kabiloom või nende perekondade loomaliikide ristamisel saadud järglane;

Bison

Bos

Bos

Bibos

Novibos

Poephagus

Bubalus

Anoa

| 8) | „lammas“ või „lambaliikidesse kuuluv loom“ – perekonda Ovis kuuluv kabiloom või selle perekonna loomaliikide ristamisel saadud järglane; |
| --- | --- |

8)

„lammas“ või „lambaliikidesse kuuluv loom“ – perekonda Ovis kuuluv kabiloom või selle perekonna loomaliikide ristamisel saadud järglane;

Ovis

| 9) | „kits“ või „kitseliikidesse kuuluv loom“ – perekonda Capra kuuluv kabiloom või selle perekonna loomaliikide ristamisel saadud järglane; |
| --- | --- |

9)

„kits“ või „kitseliikidesse kuuluv loom“ – perekonda Capra kuuluv kabiloom või selle perekonna loomaliikide ristamisel saadud järglane;

Capra

| 10) | „rändtsirkus“ – näitus või laat, mis hõlmab loomi või loomade etteasteid ning mis peaks liikuma ühest liikmesriigist teise; |
| --- | --- |

10)

„rändtsirkus“ – näitus või laat, mis hõlmab loomi või loomade etteasteid ning mis peaks liikuma ühest liikmesriigist teise;

| 11) | „loomade etteaste“ – etteaste, mille käigus esinevad loomad, keda peetakse näitusel või laadal osalemiseks, ja mis võib moodustada osa tsirkuseprogrammist; |
| --- | --- |

11)

„loomade etteaste“ – etteaste, mille käigus esinevad loomad, keda peetakse näitusel või laadal osalemiseks, ja mis võib moodustada osa tsirkuseprogrammist;

| 12) | „siga“ või „sealiikidesse kuuluv loom“ – sugukonda Suidae kuuluvasse määruse (EL) 2016/429 III lisas loetletud liiki kuuluv kabiloom; |
| --- | --- |

12)

„siga“ või „sealiikidesse kuuluv loom“ – sugukonda Suidae kuuluvasse määruse (EL) 2016/429 III lisas loetletud liiki kuuluv kabiloom;

Suidae

| 13) | „veovahend“ – maantee- või raudteesõiduk, vee- või õhusõiduk; |
| --- | --- |

13)

„veovahend“ – maantee- või raudteesõiduk, vee- või õhusõiduk;

| 14) | „koer“ – peetav loom liigist Canis lupus; |
| --- | --- |

14)

„koer“ – peetav loom liigist Canis lupus;

Canis lupus

| 15) | „kass“ – peetav loom liigist Felis silvestris; |
| --- | --- |

15)

„kass“ – peetav loom liigist Felis silvestris;

Felis silvestris

| 16) | „valgetuhkur“ – peetav loom liigist Mustela putorius furo; |
| --- | --- |

16)

„valgetuhkur“ – peetav loom liigist Mustela putorius furo;

Mustela putorius furo

| 17) | „hooajati lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest vaba piirkond“ – kogu liikmesriigi territoorium või selle tsoon, kus pädev asutus on tuvastanud artikli 40 lõike 3 kohaselt hooajati lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest (serotüübid 1–24) vabaduse lähtuvalt siirutajatevabast perioodist ja taudi puudumise tõendamisest loetellu kantud loomaliikidel; |
| --- | --- |

17)

„hooajati lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest vaba piirkond“ – kogu liikmesriigi territoorium või selle tsoon, kus pädev asutus on tuvastanud artikli 40 lõike 3 kohaselt hooajati lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest (serotüübid 1–24) vabaduse lähtuvalt siirutajatevabast perioodist ja taudi puudumise tõendamisest loetellu kantud loomaliikidel;

| 18) | „siirutajate eest kaitstud ettevõte“ – sellise ettevõtte osa või selle kõik rajatised, mis on perekonna Culicoides rünnakute eest kaitstud asjakohaste füüsiliste ja ohjamismeetmetega, kusjuures siirutajate eest kaitstud ettevõtte staatuse annab pädev asutus artikli 44 kohaselt; |
| --- | --- |

18)

„siirutajate eest kaitstud ettevõte“ – sellise ettevõtte osa või selle kõik rajatised, mis on perekonna Culicoides rünnakute eest kaitstud asjakohaste füüsiliste ja ohjamismeetmetega, kusjuures siirutajate eest kaitstud ettevõtte staatuse annab pädev asutus artikli 44 kohaselt;

Culicoides

| 19) | „sumplaev“ – vesiviljeluses kasutatav laev, millel on sump või paak eluskalade hoidmiseks ja vedamiseks vees; |
| --- | --- |

19)

„sumplaev“ – vesiviljeluses kasutatav laev, millel on sump või paak eluskalade hoidmiseks ja vedamiseks vees;

| 20) | „kasutamata hoidmine“ – taudide ohjamisel tegevus, mille korral ettevõte tühjendatakse loetellu kantud liikidesse kuuluvatest vesiviljelusloomadest ja võimaluse korral veest; |
| --- | --- |

20)

„kasutamata hoidmine“ – taudide ohjamisel tegevus, mille korral ettevõte tühjendatakse loetellu kantud liikidesse kuuluvatest vesiviljelusloomadest ja võimaluse korral veest;

| 21) | „tingimustele vastavuse periood“ – ajavahemik enne seda, kui pädev asutus esitab taudivaba staatuse taotluse, või kui see on asjakohane, enne artikli 83 lõike 1 punktis a osutatud esialgse kinnituse elektroonilist avaldamist; |
| --- | --- |

21)

„tingimustele vastavuse periood“ – ajavahemik enne seda, kui pädev asutus esitab taudivaba staatuse taotluse, või kui see on asjakohane, enne artikli 83 lõike 1 punktis a osutatud esialgse kinnituse elektroonilist avaldamist;

| 22) | „loetellu kandmata liik“ – loomaliik või loomaliikide rühm, mida ei ole komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisas teatava taudi puhul loetletud; |
| --- | --- |

22)

„loetellu kandmata liik“ – loomaliik või loomaliikide rühm, mida ei ole komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisas teatava taudi puhul loetletud;

| 23) | „linnukari“ – kõik ühesuguse tervisestaatusega kodulinnud või tehistingimustes peetavad linnud, keda hoitakse samas ruumis või samas tarandikus ja kes moodustavad ühe epidemioloogilise üksuse; kinniselt peetavate kodulindude puhul hõlmab see kõiki linde, kes jagavad sama õhuruumi; |
| --- | --- |

23)

„linnukari“ – kõik ühesuguse tervisestaatusega kodulinnud või tehistingimustes peetavad linnud, keda hoitakse samas ruumis või samas tarandikus ja kes moodustavad ühe epidemioloogilise üksuse; kinniselt peetavate kodulindude puhul hõlmab see kõiki linde, kes jagavad sama õhuruumi;

| 24) | „DIVA (differentiating infected from vaccinated animals – nakatunud loomade eristamine vaktsineeritud loomadest) kohane vaktsineerimine“ – vaktsineerimine, mille käigus kasutatavad vaktsiinid võimaldavad koos asjakohaste seroloogiliste diagnostikameetoditega tuvastada vaktsineeritud loomapopulatsiooni nakatunud loomi; |
| --- | --- |

24)

„DIVA (differentiating infected from vaccinated animals – nakatunud loomade eristamine vaktsineeritud loomadest) kohane vaktsineerimine“ – vaktsineerimine, mille käigus kasutatavad vaktsiinid võimaldavad koos asjakohaste seroloogiliste diagnostikameetoditega tuvastada vaktsineeritud loomapopulatsiooni nakatunud loomi;

differentiating infected from vaccinated animal

| 25) | „DIVA kohaselt vaktsineeritud loomad“ – loomad, keda on vaktsineeritud DIVA kohase vaktsineerimise raames; |
| --- | --- |

25)

„DIVA kohaselt vaktsineeritud loomad“ – loomad, keda on vaktsineeritud DIVA kohase vaktsineerimise raames;

| 26) | „heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõte“ – määruse (EL) 2016/429 artikli 97 lõike 1 kohaselt heaks kiidetud seemendusjaam, embrüokogumisrühm, embrüotootmisrühm, loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõte või loomse paljundusmaterjali säilituskeskus; |
| --- | --- |

26)

„heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõte“ – määruse (EL) 2016/429 artikli 97 lõike 1 kohaselt heaks kiidetud seemendusjaam, embrüokogumisrühm, embrüotootmisrühm, loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõte või loomse paljundusmaterjali säilituskeskus;

| 27) | „sperma“ – looma või loomade muutmata, töödeldud või lahjendatud ejakulaat; |
| --- | --- |

27)

„sperma“ – looma või loomade muutmata, töödeldud või lahjendatud ejakulaat;

| 28) | „ootsüüdid“ – ootidogeneesi haploidsed staadiumid, sealhulgas sekundaarsed ootsüüdid ja munarakud; |
| --- | --- |

28)

„ootsüüdid“ – ootidogeneesi haploidsed staadiumid, sealhulgas sekundaarsed ootsüüdid ja munarakud;

| 29) | „embrüo“ – looma varajane arenemisjärk, mil seda on võimalik siirdada vastuvõtvasse emaslooma; |
| --- | --- |

29)

„embrüo“ – looma varajane arenemisjärk, mil seda on võimalik siirdada vastuvõtvasse emaslooma;

| 30) | „siirutajatevaba periood“ – kindlaksmääratud piirkonnas perekonna Culicoides mitteaktiivsuse periood, mis määratakse kindlaks V lisa II osa 1. peatüki 5. jao kohaselt; |
| --- | --- |

30)

„siirutajatevaba periood“ – kindlaksmääratud piirkonnas perekonna Culicoides mitteaktiivsuse periood, mis määratakse kindlaks V lisa II osa 1. peatüki 5. jao kohaselt;

Culicoides

| 31) | „meemesilased“ – liiki Apis mellifera kuuluvad loomad; |
| --- | --- |

31)

„meemesilased“ – liiki Apis mellifera kuuluvad loomad;

Apis mellifera

| 32) | „sugulinnud“ – 72 tunni vanused või vanemad haudemunade tootmiseks mõeldud kodulinnud; |
| --- | --- |

32)

„sugulinnud“ – 72 tunni vanused või vanemad haudemunade tootmiseks mõeldud kodulinnud;

| 33) | „iga-aastane pisteline seire“ – seire, mis koosneb vähemalt ühest sellisest sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni uuringust aastas, mille puhul kasutatakse uuritavate üksuste valimiseks tõenäosusel põhinevaid valimi moodustamise meetodeid. |
| --- | --- |

33)

„iga-aastane pisteline seire“ – seire, mis koosneb vähemalt ühest sellisest sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni uuringust aastas, mille puhul kasutatakse uuritavate üksuste valimiseks tõenäosusel põhinevaid valimi moodustamise meetodeid.

II OSA

SEIRE, LIKVIDEERIMISPROGRAMMID, TAUDIVABA STAATUS

1. PEATÜKK

Seire

1. jagu

Seire korraldus, sihtrühma kuuluv loomapopulatsioon ja diagnostikameetodid

Artikkel 3

Seire korraldus

1.   Pädev asutus võtab maismaa- ja muude loomade loetellu kantud ja esilekerkivate taudide seire korraldamisel arvesse:

| a) | üldisi seirenõudeid, mis põhinevad:






  i) | määruse (EL) 2016/429 artikli 18 lõikega 1 ette nähtud teavitamisel; |
| --- | --- | --- |

a)

üldisi seirenõudeid, mis põhinevad:

i)

määruse (EL) 2016/429 artikli 18 lõikega 1 ette nähtud teavitamisel;

| ii) | suurenenud suremuse ja raskete taudide muude tunnuste või kindlakstegemata põhjusel märkimisväärselt vähenenud tootmismahtude asjakohasel veterinaarsel uurimisel; |
| --- | --- |

ii)

suurenenud suremuse ja raskete taudide muude tunnuste või kindlakstegemata põhjusel märkimisväärselt vähenenud tootmismahtude asjakohasel veterinaarsel uurimisel;

| iii) | pädeva asutuse korraldataval uurimisel E-kategooria taudi või kui see on asjakohane, esilekerkiva taudi kahtluse korral; |
| --- | --- |

iii)

pädeva asutuse korraldataval uurimisel E-kategooria taudi või kui see on asjakohane, esilekerkiva taudi kahtluse korral;

| iv) | artikliga 4 ette nähtud sihtrühma kuuluval loomapopulatsioonil, mida seiratakse; |
| --- | --- |

iv)

artikliga 4 ette nähtud sihtrühma kuuluval loomapopulatsioonil, mida seiratakse;

| v) | artikliga 7 ette nähtud ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute panusel; |
| --- | --- |

v)

artikliga 7 ette nähtud ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute panusel;

| b) | konkreetseid seirenõudeid:






  i) | liidu seireprogrammides, |
| --- | --- | --- |

b)

konkreetseid seirenõudeid:

i)

liidu seireprogrammides,

| ii) | kohustuslike või vabatahtlike likvideerimisprogrammide osana, |
| --- | --- |

ii)

kohustuslike või vabatahtlike likvideerimisprogrammide osana,

| iii) | taudivaba staatuse tõendamiseks ja säilitamiseks, |
| --- | --- |

iii)

taudivaba staatuse tõendamiseks ja säilitamiseks,

| iv) | tauditõrjemeetmete osana, |
| --- | --- |

iv)

tauditõrjemeetmete osana,

| v) | teatavate ettevõtete heakskiitmise kontekstis, |
| --- | --- |

v)

teatavate ettevõtete heakskiitmise kontekstis,

| vi) | maismaaloomade liidusiseseks vedamiseks või liitu sisenemiseks. |
| --- | --- |

vi)

maismaaloomade liidusiseseks vedamiseks või liitu sisenemiseks.

2.   Pädev asutus võtab loetellu kantud ja esilekerkivate veeloomataudide seire korraldamisel arvesse:

| a) | üldisi seirenõudeid, mis põhinevad:






  i) | määruse (EL) 2016/429 artikli 18 lõikega 1 ette nähtud teavitamisel; |
| --- | --- | --- |

a)

üldisi seirenõudeid, mis põhinevad:

i)

määruse (EL) 2016/429 artikli 18 lõikega 1 ette nähtud teavitamisel;

| ii) | suurenenud suremuse ja raskete taudide muude tunnuste või kindlakstegemata põhjusel märkimisväärselt vähenenud tootmismahtude asjakohasel veterinaarsel uurimisel; |
| --- | --- |

ii)

suurenenud suremuse ja raskete taudide muude tunnuste või kindlakstegemata põhjusel märkimisväärselt vähenenud tootmismahtude asjakohasel veterinaarsel uurimisel;

| iii) | pädeva asutuse korraldataval uurimisel E-kategooria taudi või kui see on asjakohane, esilekerkiva taudi kahtluse korral; |
| --- | --- |

iii)

pädeva asutuse korraldataval uurimisel E-kategooria taudi või kui see on asjakohane, esilekerkiva taudi kahtluse korral;

| iv) | artikliga 4 ette nähtud sihtrühma kuuluval loomapopulatsioonil, mida seiratakse; |
| --- | --- |

iv)

artikliga 4 ette nähtud sihtrühma kuuluval loomapopulatsioonil, mida seiratakse;

| v) | artikliga 7 ette nähtud ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute panusel; |
| --- | --- |

v)

artikliga 7 ette nähtud ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute panusel;

| vi) | tauditõrjemeetmetel; |
| --- | --- |

vi)

tauditõrjemeetmetel;

| b) | konkreetseid seirenõudeid:






  i) | VI lisa I osa 1. peatükis sätestatud riskipõhise seirekava osana, kusjuures seirekava hõlmab VI lisa I osa 2. ja 3. peatükiga ette nähtud riskide järjestust ja korrapäraseid loomatervise ülevaatusi; |
| --- | --- | --- |

b)

konkreetseid seirenõudeid:

i)

VI lisa I osa 1. peatükis sätestatud riskipõhise seirekava osana, kusjuures seirekava hõlmab VI lisa I osa 2. ja 3. peatükiga ette nähtud riskide järjestust ja korrapäraseid loomatervise ülevaatusi;

| ii) | VI lisa II osa 1.–6. peatükiga ette nähtud likvideerimisprogrammide osana; |
| --- | --- |

ii)

VI lisa II osa 1.–6. peatükiga ette nähtud likvideerimisprogrammide osana;

| iii) | taudivaba staatuse tõendamiseks ja säilitamiseks; |
| --- | --- |

iii)

taudivaba staatuse tõendamiseks ja säilitamiseks;

| iv) | VI lisa III osa 1.–6. peatükiga ette nähtud seireprogrammide kohaselt tõendamiseks, et ettevõtted, mis ei osale alapunktis ii osutatud likvideerimisprogrammis või ole saanud alapunktis iii osutatud taudivaba staatust, ei ole nakatunud; |
| --- | --- |

iv)

VI lisa III osa 1.–6. peatükiga ette nähtud seireprogrammide kohaselt tõendamiseks, et ettevõtted, mis ei osale alapunktis ii osutatud likvideerimisprogrammis või ole saanud alapunktis iii osutatud taudivaba staatust, ei ole nakatunud;

| v) | veeloomade liidusiseseks veoks või liitu sisenemiseks. |
| --- | --- |

v)

veeloomade liidusiseseks veoks või liitu sisenemiseks.

Artikkel 4

Sihtrühma kuuluv loomapopulatsioon

1.   Pädev asutus täpsustab artiklis 3 osutatud seire puhul asjakohase sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni iga loetellu kantud taudi, ja kui see on asjakohane, iga esilekerkiva taudi kohta ning lisab sellesse:

| a) | loetellu kantud liikidesse kuuluvad peetavad loomad; |
| --- | --- |

a)

loetellu kantud liikidesse kuuluvad peetavad loomad;

| b) | loetellu kantud liikidesse kuuluvad metsloomad, kui:






  i) | nende suhtes kohaldatakse liidu seireprogrammi või kohustuslikku või vabatahtlikku likvideerimisprogrammi või taudivaba staatuse andmiseks või säilitamiseks vajalikku seiret; |
| --- | --- | --- |

b)

loetellu kantud liikidesse kuuluvad metsloomad, kui:

i)

nende suhtes kohaldatakse liidu seireprogrammi või kohustuslikku või vabatahtlikku likvideerimisprogrammi või taudivaba staatuse andmiseks või säilitamiseks vajalikku seiret;

| ii) | pädev asutus leiab, et nad kujutavad endast ohtu, mis võib kahjustada liikmesriigi, tsooni või bioturvarühmiku muudesse liikidesse kuuluvate loomade tervislikku seisundit, või |
| --- | --- |

ii)

pädev asutus leiab, et nad kujutavad endast ohtu, mis võib kahjustada liikmesriigi, tsooni või bioturvarühmiku muudesse liikidesse kuuluvate loomade tervislikku seisundit, või

| iii) | seiret on vaja liitu sisenemise või liidusisese veo loomatervisenõuete hindamiseks. |
| --- | --- |

iii)

seiret on vaja liitu sisenemise või liidusisese veo loomatervisenõuete hindamiseks.

2.   Selleks et tagada esilekerkiva taudi varajane avastamine muudel kui lõike 1 punktis a osutatud liikidel, lisab pädev asutus sihtrühma kuuluvasse loomapopulatsiooni asjaomase loetellu kantud taudi puhul loetellu kandmata liikidesse kuuluvad peetavad loomad, kui on täidetud järgmised kriteeriumid:

| a) | nad veetakse teise liikmesriigi, tsooni või bioturvarühmiku ettevõtetesse ning |
| --- | --- |

a)

nad veetakse teise liikmesriigi, tsooni või bioturvarühmiku ettevõtetesse ning

| b) | pädev asutus leiab loomade arvu või veosageduse tõttu, et loomad kujutavad endast riski, mis võib kahjustada teiste peetavate loomade tervislikku seisundit teises liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus, kui sellel liigil peaks ilmnema taud. |
| --- | --- |

b)

pädev asutus leiab loomade arvu või veosageduse tõttu, et loomad kujutavad endast riski, mis võib kahjustada teiste peetavate loomade tervislikku seisundit teises liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus, kui sellel liigil peaks ilmnema taud.

Artikkel 5

Teatavate peetavate maismaaloomade väljajätmine sihtrühma kuuluvast loomapopulatsioonist

1.   Erandina artikli 4 lõike 1 punktist a võib pädev asutus piirata muu taudi kui A-kategooria taudi seire puhul asjakohast sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni nende loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade kategooriatega, kelle suhtes kohaldatakse selle taudi puhul:

| a) | liidu seireprogramme, |
| --- | --- |

a)

liidu seireprogramme,

| b) | kohustuslikke või vabatahtlikke likvideerimisprogramme või taudivaba staatuse andmiseks või säilitamiseks vajalikku seiret või |
| --- | --- |

b)

kohustuslikke või vabatahtlikke likvideerimisprogramme või taudivaba staatuse andmiseks või säilitamiseks vajalikku seiret või

| c) | seirepõhiseid loomatervisenõudeid liidusiseseks veoks või liitu sisenemiseks. |
| --- | --- |

c)

seirepõhiseid loomatervisenõudeid liidusiseseks veoks või liitu sisenemiseks.

2.   Lõikes 1 osutatud peetavate loomade kategooriad võivad põhineda loomade vanusel, sool, asukohal ja kasvatusviisil.

Artikkel 6

Diagnostikameetodid

1.   Pädev asutus tagab, et seire tarvis proovide võtmine, laborimeetodid ning diagnostikameetodite valideerimine ja tõlgendamine vastavad:

| a) | määruse (EL) 2016/429 kohaselt vastu võetud eriõigusaktidele ning Euroopa Liidu referentlaboratooriumide ja komisjoni veebisaitidel avaldatud asjakohastele andmetele ja juhtnööridele; |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) 2016/429 kohaselt vastu võetud eriõigusaktidele ning Euroopa Liidu referentlaboratooriumide ja komisjoni veebisaitidel avaldatud asjakohastele andmetele ja juhtnööridele;

| b) | kui need ei ole punktis a osutatud õigusaktide, andmete ja juhtnööridega hõlmatud, siis Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade diagnostiliste testide ja vaktsiinide käsiraamatu (edaspidi „maismaaloomade käsiraamat“) (21) muudetud versioonis või OIE veeloomade diagnostiliste testide käsiraamatu (edaspidi „veeloomade käsiraamat“) (22) muudetud versioonis kindlaks määratud proovide võtmisele, laborimeetoditele ning diagnostikameetodite valideerimisele ja tõlgendamisele; |
| --- | --- |

b)

kui need ei ole punktis a osutatud õigusaktide, andmete ja juhtnööridega hõlmatud, siis Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade diagnostiliste testide ja vaktsiinide käsiraamatu (edaspidi „maismaaloomade käsiraamat“) (21) muudetud versioonis või OIE veeloomade diagnostiliste testide käsiraamatu (edaspidi „veeloomade käsiraamat“) (22) muudetud versioonis kindlaks määratud proovide võtmisele, laborimeetoditele ning diagnostikameetodite valideerimisele ja tõlgendamisele;

| c) | kui need ei ole käesoleva lõike punktidega a ja b hõlmatud, siis määruse (EL) 2017/625 artikli 34 lõike 2 punktis b ja lõikes 3 sätestatud meetoditele. |
| --- | --- |

c)

kui need ei ole käesoleva lõike punktidega a ja b hõlmatud, siis määruse (EL) 2017/625 artikli 34 lõike 2 punktis b ja lõikes 3 sätestatud meetoditele.

2.   Taudivaba staatuse andmise ja säilitamise tarvis kasutatavad diagnostikameetodid on sätestatud:

| a) | Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse puhul III lisa 1. jaos; |
| --- | --- |

a)

Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse puhul III lisa 1. jaos;

| b) | Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (Mycobacterium bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse puhul III lisa 2. jaos; |
| --- | --- |

b)

Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (Mycobacterium bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse puhul III lisa 2. jaos;

| c) | veiste enzootilise leukoosi puhul III lisa 3. jaos; |
| --- | --- |

c)

veiste enzootilise leukoosi puhul III lisa 3. jaos;

| d) | veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi puhul III lisa 4. jaos; |
| --- | --- |

d)

veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi puhul III lisa 4. jaos;

| e) | Aujeszky haiguse viiruse nakkuse puhul III lisa 5. jaos; |
| --- | --- |

e)

Aujeszky haiguse viiruse nakkuse puhul III lisa 5. jaos;

| f) | veiste viirusdiarröa puhul III lisa 6. jaos; |
| --- | --- |

f)

veiste viirusdiarröa puhul III lisa 6. jaos;

| g) | viirusliku hemorraagilise septitseemia puhul VI lisa II osa 1. peatüki 5. jao punktis 2; |
| --- | --- |

g)

viirusliku hemorraagilise septitseemia puhul VI lisa II osa 1. peatüki 5. jao punktis 2;

| h) | nakkusliku vereloomeelundite nekroosi puhul VI lisa II osa 1. peatüki 5. jao punktis 2; |
| --- | --- |

h)

nakkusliku vereloomeelundite nekroosi puhul VI lisa II osa 1. peatüki 5. jao punktis 2;

| i) | lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse ülipolümorfse piirkonna (HPR) deletsiooniga tüve põhjustatud nakkuse puhul VI lisa II osa 2. peatüki 5. jao punktis 2; |
| --- | --- |

i)

lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse ülipolümorfse piirkonna (HPR) deletsiooniga tüve põhjustatud nakkuse puhul VI lisa II osa 2. peatüki 5. jao punktis 2;

| j) | Marteilia refringens’i nakkuse puhul VI lisa II osa 3. peatüki 5. jao punktis 2; |
| --- | --- |

j)

Marteilia refringens’i nakkuse puhul VI lisa II osa 3. peatüki 5. jao punktis 2;

| k) | Bonamia exitiosa nakkuse puhul VI lisa II osa 4. peatüki 5. jao punktis 2; |
| --- | --- |

k)

Bonamia exitiosa nakkuse puhul VI lisa II osa 4. peatüki 5. jao punktis 2;

| l) | Bonamia ostreae nakkuse puhul VI lisa II osa 5. peatüki 5. jao punktis 2; |
| --- | --- |

l)

Bonamia ostreae nakkuse puhul VI lisa II osa 5. peatüki 5. jao punktis 2;

| m) | valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse puhul VI lisa II osa 6. peatüki 5. jao punktis 2. |
| --- | --- |

m)

valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse puhul VI lisa II osa 6. peatüki 5. jao punktis 2.

Artikkel 7

Ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute panus loomatervise seiresse

1.   Kui see on asjakohane, võtab pädev asutus käesoleva määruse artiklis 3 osutatud seire korraldamisel arvesse määruse (EL) 2017/625 artiklis 2 määratletud ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute tulemusi. See ametlik kontroll ja muud ametlikud toimingud hõlmavad järgmist:

| a) | tapaeelne ja tapajärgne kontroll; |
| --- | --- |

a)

tapaeelne ja tapajärgne kontroll;

| b) | kontroll piiripunktides; |
| --- | --- |

b)

kontroll piiripunktides;

| c) | ametlik kontroll ja muud ametlikud toimingud turgudel ja kogumisel; |
| --- | --- |

c)

ametlik kontroll ja muud ametlikud toimingud turgudel ja kogumisel;

| d) | ametlik kontroll ja muud ametlikud toimingud elusloomade veol; |
| --- | --- |

d)

ametlik kontroll ja muud ametlikud toimingud elusloomade veol;

| e) | rahvatervisega seotud kontrollid ja proovide võtmine ettevõtetes; |
| --- | --- |

e)

rahvatervisega seotud kontrollid ja proovide võtmine ettevõtetes;

| f) | muu ametlik kontroll, mille käigus kontrollitakse ettevõtteid või loomi või analüüsitakse proove. |
| --- | --- |

f)

muu ametlik kontroll, mille käigus kontrollitakse ettevõtteid või loomi või analüüsitakse proove.

2.   Kui pädev asutus kahtlustab lõikes 1 osutatud ametliku kontrolli või muude ametlike toimingute käigus loetellu kantud taudi või esilekerkiva taudi esinemist, tagab ta kõigi asjakohaste asutuste teavitamise. Seda tehakse:

| a) | A-kategooria taudi või esilekerkiva taudi korral otsekohe; |
| --- | --- |

a)

A-kategooria taudi või esilekerkiva taudi korral otsekohe;

| b) | muude taudide korral viivitamata. |
| --- | --- |

b)

muude taudide korral viivitamata.

2. jagu

Taudi esinemise kinnitamine ja taudijuhu määratlused

Artikkel 8

Muude loetellu kantud taudide kui A-kategooria taudide ja teatavate esilekerkivate taudide esinemise ametliku kinnitamise kriteeriumid ja hilisem puhangute kinnitamine

1.   Pädev asutus korraldab muu loetellu kantud taudi kui A-kategooria taudi või esilekerkiva taudi kahtluse korral uurimise, et selle taudi esinemine kinnitada või välistada, kui:

| a) | on vaja kindlaks määrata liikmesriigi, tsooni või bioturvarühmiku tervisestaatus või |
| --- | --- |

a)

on vaja kindlaks määrata liikmesriigi, tsooni või bioturvarühmiku tervisestaatus või

| b) | on vaja koguda vajalikku teavet taudi esinemise kohta, et:






  i) | rakendada meetmeid loomade või inimeste tervise kaitseks; |
| --- | --- | --- |

b)

on vaja koguda vajalikku teavet taudi esinemise kohta, et:

i)

rakendada meetmeid loomade või inimeste tervise kaitseks;

| ii) | rakendada loomatervisenõudeid loomade või toodete veol või |
| --- | --- |

ii)

rakendada loomatervisenõudeid loomade või toodete veol või

| iii) | täita liidu seireprogrammiga kehtestatud nõudeid. |
| --- | --- |

iii)

täita liidu seireprogrammiga kehtestatud nõudeid.

2.   Pädev asutus kinnitab lõikes 1 osutatud taudi puhangu, kui ta on klassifitseerinud looma või loomarühma artikli 9 lõike 2 kohaselt kinnitatud taudijuhuks.

Artikkel 9

Taudijuhu määratlused

1.   Pädev asutus klassifitseerib looma või loomarühma loetellu kantud või esilekerkiva taudi kahtlustatavaks taudijuhuks, kui:

| a) | kliiniliste, surmajärgsete või laboriuuringute tulemusel järeldatakse, et kliinilised tunnused, surmajärgsed kahjustused või histoloogilised leiud viitavad sellele taudile; |
| --- | --- |

a)

kliiniliste, surmajärgsete või laboriuuringute tulemusel järeldatakse, et kliinilised tunnused, surmajärgsed kahjustused või histoloogilised leiud viitavad sellele taudile;

| b) | diagnostikameetodiga saadud tulemused viitavad taudi tõenäolisele esinemisele loomade või loomarühma valimis või |
| --- | --- |

b)

diagnostikameetodiga saadud tulemused viitavad taudi tõenäolisele esinemisele loomade või loomarühma valimis või

| c) | tuvastatud on epidemioloogiline seos kinnitatud taudijuhuga. |
| --- | --- |

c)

tuvastatud on epidemioloogiline seos kinnitatud taudijuhuga.

2.   Pädev asutus klassifitseerib looma või loomarühma loetellu kantud või esilekerkiva taudi kinnitatud taudijuhuks, kui:

| a) | loomalt või loomarühmalt võetud proovist on eraldatud tauditekitaja, välja arvatud vaktsiinitüved; |
| --- | --- |

a)

loomalt või loomarühmalt võetud proovist on eraldatud tauditekitaja, välja arvatud vaktsiinitüved;

| b) | taudile iseloomulike kliiniliste tunnustega või kahtlustatava või kinnitatud taudijuhuga epidemioloogiliselt seotud loomalt või loomade rühmalt võetud proovis on tuvastatud antigeen või tauditekitajale omane nukleiinhape, mis ei tulene vaktsineerimisest, või |
| --- | --- |

b)

taudile iseloomulike kliiniliste tunnustega või kahtlustatava või kinnitatud taudijuhuga epidemioloogiliselt seotud loomalt või loomade rühmalt võetud proovis on tuvastatud antigeen või tauditekitajale omane nukleiinhape, mis ei tulene vaktsineerimisest, või

| c) | taudile iseloomulike kliiniliste tunnustega või kahtlustatava või kinnitatud taudijuhuga epidemioloogiliselt seotud loomalt või loomade rühmalt võetud prooviga on kaudse diagnostikameetodiga saadud positiivne tulemus, mis ei tulene vaktsineerimisest. |
| --- | --- |

c)

taudile iseloomulike kliiniliste tunnustega või kahtlustatava või kinnitatud taudijuhuga epidemioloogiliselt seotud loomalt või loomade rühmalt võetud prooviga on kaudse diagnostikameetodiga saadud positiivne tulemus, mis ei tulene vaktsineerimisest.

3.   Kahtlustatava taudijuhu ja kinnitatud taudijuhu taudipõhised määratlused on maismaaloomade puhul sätestatud I lisas ja veeloomade puhul VI lisa II osa 1.–6. peatüki 5. jao punktis 3.

4.   Lõikega 3 ette nähtud taudipõhiste määratluste puudumise korral kohaldatakse loetellu kantud taudide, ja kui see on asjakohane, esilekerkivate taudide kahtlustatavate ja kinnitatud taudijuhtude määratluste suhtes lõigetes 1 ja 2 sätestatud kriteeriume.

3. jagu

Liidu seireprogramm

Artikkel 10

Liidu seireprogrammide kriteeriumid ja sisu

1.   E-kategooria taudi suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2016/429 artikli 28 kohast liidu seireprogrammi, kui see vastab kõikidele järgmistele kriteeriumidele:

| a) | see ohustab eriti suurel määral loomade ja võimalik, et inimeste tervist kogu liidu territooriumil ning sellel võivad olla tõsised majanduslikud tagajärjed põllumajandustootjatele ja majandusele laiemalt; |
| --- | --- |

a)

see ohustab eriti suurel määral loomade ja võimalik, et inimeste tervist kogu liidu territooriumil ning sellel võivad olla tõsised majanduslikud tagajärjed põllumajandustootjatele ja majandusele laiemalt;

| b) | selle taudiprofiil võib kergesti muutuda, eriti seoses riskiga inimeste ja loomade tervisele; |
| --- | --- |

b)

selle taudiprofiil võib kergesti muutuda, eriti seoses riskiga inimeste ja loomade tervisele;

| c) | nakatunud metsloomad kujutavad endast tõsist ohtu taudi sissetoomiseks kogu liidu territooriumile või osale sellest; |
| --- | --- |

c)

nakatunud metsloomad kujutavad endast tõsist ohtu taudi sissetoomiseks kogu liidu territooriumile või osale sellest;

| d) | väga oluline on saada seire kaudu korrapäraselt ajakohastatud teavet taudi levimise arengu ja tauditekitaja omaduste kohta, et neid riske hinnata ja riskimaandamismeetmeid vastavalt kohandada. |
| --- | --- |

d)

väga oluline on saada seire kaudu korrapäraselt ajakohastatud teavet taudi levimise arengu ja tauditekitaja omaduste kohta, et neid riske hinnata ja riskimaandamismeetmeid vastavalt kohandada.

2.   Pädev asutus rakendab asjaomase taudi suhtes liidu seireprogramme vastavalt II lisas sätestatud sisule.

Artikkel 11

Liidu seireprogrammide esitamisel ja nende kohta aru andmisel lisatav teave

1.   Pädev asutus lisab liidu seireprogrammi esitades vähemalt järgmise teabe:

| a) | taudi epidemioloogilise olukorra kirjeldus enne programmi rakendamise alguskuupäeva ja andmed taudi epidemioloogilise kulu kohta; |
| --- | --- |

a)

taudi epidemioloogilise olukorra kirjeldus enne programmi rakendamise alguskuupäeva ja andmed taudi epidemioloogilise kulu kohta;

| b) | programmi sihtrühma kuuluv loomapopulatsioon ning sellega hõlmatud epidemioloogilised üksused ja tsoonid; |
| --- | --- |

b)

programmi sihtrühma kuuluv loomapopulatsioon ning sellega hõlmatud epidemioloogilised üksused ja tsoonid;

| c) | pädeva asutuse organisatsiooniline korraldus, järelevalve programmi rakendamise üle, programmi rakendamisel kohaldatav ametlik kontroll ja kõikide asjassepuutuvate ettevõtjate, loomatervisespetsialistide, veterinaararstide, loomaterviselaborite ja muude asjaomaste füüsiliste ja juriidiliste isikute roll; |
| --- | --- |

c)

pädeva asutuse organisatsiooniline korraldus, järelevalve programmi rakendamise üle, programmi rakendamisel kohaldatav ametlik kontroll ja kõikide asjassepuutuvate ettevõtjate, loomatervisespetsialistide, veterinaararstide, loomaterviselaborite ja muude asjaomaste füüsiliste ja juriidiliste isikute roll;

| d) | programmiga hõlmatud geograafiliste ja halduspiirkondade kirjeldus ja piiritlus; |
| --- | --- |

d)

programmiga hõlmatud geograafiliste ja halduspiirkondade kirjeldus ja piiritlus;

| e) | programmi edu näitajad; |
| --- | --- |

e)

programmi edu näitajad;

| f) | kasutatavad diagnostikameetodid, analüüsitavate proovide arv, uuringute sagedus ja proovivõtuviisid; |
| --- | --- |

f)

kasutatavad diagnostikameetodid, analüüsitavate proovide arv, uuringute sagedus ja proovivõtuviisid;

| g) | riskitegurid, mida tuleb riskipõhise sihipärase seire korraldamisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

g)

riskitegurid, mida tuleb riskipõhise sihipärase seire korraldamisel arvesse võtta.

2.   Pädev asutus lisab liidu seireprogrammi kohta aru andes sellesse aruandesse vähemalt järgmise teabe:

| a) | rakendatud meetmete kirjeldus ning lõike 1 punktis b ja punktides d–f osutatud teabe põhjal saadud tulemused ning |
| --- | --- |

a)

rakendatud meetmete kirjeldus ning lõike 1 punktis b ja punktides d–f osutatud teabe põhjal saadud tulemused ning

| b) | taudi epidemioloogilise kulu järelkontrolli tulemused kahtlustatava või kinnitatud taudijuhu korral. |
| --- | --- |

b)

taudi epidemioloogilise kulu järelkontrolli tulemused kahtlustatava või kinnitatud taudijuhu korral.

2. PEATÜKK

Maismaaloomade B- ja C-kategooria taudide likvideerimisprogrammid

1. jagu

Üldsätted

Artikkel 12

Tauditõrjestrateegia maismaaloomade B- ja C-kategooria taudide likvideerimiseks

1.   Pädev asutus tugineb maismaaloomade B-kategooria taudi kohustusliku likvideerimisprogrammi või C-kategooria taudi vabatahtliku likvideerimisprogrammi kehtestamisel tauditõrjestrateegiale, mis hõlmab iga taudi puhul järgmist:

| a) | likvideerimisprogrammiga hõlmatud territoorium ja loomapopulatsioon, nagu on ette nähtud artikli 13 lõikega 1; |
| --- | --- |

a)

likvideerimisprogrammiga hõlmatud territoorium ja loomapopulatsioon, nagu on ette nähtud artikli 13 lõikega 1;

| b) | likvideerimisprogrammi kestus, nagu on ette nähtud artikliga 15, sealhulgas selle lõpp- ja vahe-eesmärgid, nagu on ette nähtud artikliga 14, ning |
| --- | --- |

b)

likvideerimisprogrammi kestus, nagu on ette nähtud artikliga 15, sealhulgas selle lõpp- ja vahe-eesmärgid, nagu on ette nähtud artikliga 14, ning

| c) | taudipõhised nõuded, mis on sätestatud:






  i) | Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse, Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse, veiste enzootilise leukoosi, veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi, Aujeszky haiguse viiruse nakkuse ja veiste viirusdiarröa puhul artiklites 16–31; |
| --- | --- | --- |

c)

taudipõhised nõuded, mis on sätestatud:

i)

Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse, Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse, veiste enzootilise leukoosi, veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi, Aujeszky haiguse viiruse nakkuse ja veiste viirusdiarröa puhul artiklites 16–31;

| ii) | marutaudiviiruse nakkuse puhul artiklites 32–36; |
| --- | --- |

ii)

marutaudiviiruse nakkuse puhul artiklites 32–36;

| iii) | lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse puhul artiklites 37–45. |
| --- | --- |

iii)

lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse puhul artiklites 37–45.

2.   Pädev asutus võib lisada likvideerimisprogrammi oma ühisel maismaa- või rannikupiiril muude liikmesriikide või kolmandate riikidega rakendatavad koordineeritud meetmed, tagamaks et programmi eesmärgid saavutatakse ja tulemused jäävad kestma.

Kui sellist koordineerimist ei ole kehtestatud, lisab pädev asutus võimaluse korral likvideerimisprogrammi tõhusad riskimaandamismeetmed, sealhulgas tõhusam seire.

Artikkel 13

Territoriaalne kohaldamisala ja loomapopulatsioonid

1.   Pädev asutus määrab kindlaks likvideerimisprogrammi kohaldamisala, sealhulgas:

| a) | hõlmatud territooriumi ning |
| --- | --- |

a)

hõlmatud territooriumi ning

| b) | sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni ja vajaduse korral täiendavad loomapopulatsioonid. |
| --- | --- |

b)

sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni ja vajaduse korral täiendavad loomapopulatsioonid.

2.   Likvideerimisprogrammiga hõlmatud territoorium, millele on osutatud lõike 1 punktis a, on:

| a) | kogu liikmesriigi territoorium või |
| --- | --- |

a)

kogu liikmesriigi territoorium või

| b) | üks või mitu tsooni, tingimusel et iga tsoon vastab vähemalt 2 000 km2 suurusele haldusüksusele või selle suurusega haldusüksuste rühmale ja hõlmab vähemalt üht määruse (EL) 2016/429 artikli 21 kohaselt kehtestatud piirkonda. |
| --- | --- |

b)

üks või mitu tsooni, tingimusel et iga tsoon vastab vähemalt 2 000 km2 suurusele haldusüksusele või selle suurusega haldusüksuste rühmale ja hõlmab vähemalt üht määruse (EL) 2016/429 artikli 21 kohaselt kehtestatud piirkonda.

3.   Erandina lõikest 2 võib pädev asutus määrata kindlaks alla 2 000 km2 suurused tsoonid, võttes arvesse:

| a) | miinimumpindala, mis ei ole märkimisväärselt väiksem kui 2 000 km2, või |
| --- | --- |

a)

miinimumpindala, mis ei ole märkimisväärselt väiksem kui 2 000 km2, või

| b) | taudiprofiili puhul asjakohaste looduslike tõkete olemasolu. |
| --- | --- |

b)

taudiprofiili puhul asjakohaste looduslike tõkete olemasolu.

Artikkel 14

Lõpp- ja vahe-eesmärgid

1.   Pädev asutus lisab likvideerimisprogrammi kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed lõppeesmärgid, mis hõlmavad kõiki artiklis 72 sätestatud taudipõhiseid nõudeid taudivaba staatuse andmiseks.

2.   Pädev asutus lisab likvideerimisprogrammi kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed ühe- või mitmeaastased vahe-eesmärgid, et kajastada lõpp-eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Need vahe-eesmärgid hõlmavad:

| a) | kõiki lõikes 1 osutatud taudipõhiseid nõudeid ning |
| --- | --- |

a)

kõiki lõikes 1 osutatud taudipõhiseid nõudeid ning

| b) | vajaduse korral lisanõudeid, mida taudivaba staatuse andmise kriteeriumid ei hõlma, et hinnata likvideerimisel tehtud edusamme. |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral lisanõudeid, mida taudivaba staatuse andmise kriteeriumid ei hõlma, et hinnata likvideerimisel tehtud edusamme.

Artikkel 15

Kohaldamisaeg

1.   Pädev asutus lisab likvideerimisprogrammi kohaldamisaja, võttes arvesse algset olukorda ja artikli 14 lõikes 2 osutatud vahe-eesmärke.

2.   C-kategooria taudi puhul ei ületa likvideerimisprogrammi kohaldamisaeg kuut aastat alates kuupäevast, mil komisjon selle määruse (EL) 2016/429 artikli 31 lõike 3 kohaselt esmaselt heaks kiitis. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib komisjon liikmesriikide taotlusel pikendada likvideerimisprogrammi kohaldamisaega veel kuue aasta võrra.

2. jagu

Nõuded likvideerimisprogrammidele, mis põhinevad ettevõtte tasandil taudivaba staatuse andmisel

Artikkel 16

Tauditõrjestrateegia, mis põhineb ettevõtte tasandil antud taudivabal staatusel

1.   Pädev asutus koostab likvideerimisprogrammi tauditõrjestrateegia ettevõtetes peetava sihtrühma kuuluvate loomapopulatsiooni suhtes järgmiste maismaaloomataudide puhul:

| a) | Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkus; |
| --- | --- |

a)

Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkus;

| b) | Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkus; |
| --- | --- |

b)

Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkus;

| c) | veiste enzootiline leukoos; |
| --- | --- |

c)

veiste enzootiline leukoos;

| d) | veiste nakkav rinotrahheiit / nakkav pustuloosne vulvovaginiit; |
| --- | --- |

d)

veiste nakkav rinotrahheiit / nakkav pustuloosne vulvovaginiit;

| e) | Aujeszky haiguse viiruse nakkus; |
| --- | --- |

e)

Aujeszky haiguse viiruse nakkus;

| f) | veiste viirusdiarröa. |
| --- | --- |

f)

veiste viirusdiarröa.

2.   Lõikes 1 osutatud likvideerimisprogrammide tauditõrjestrateegiad põhinevad:

| a) | artiklites 18–31 sätestatud taudipõhiste meetmete rakendamisel, kuni kõik asjaomased ettevõtted saavutavad taudivaba staatuse; |
| --- | --- |

a)

artiklites 18–31 sätestatud taudipõhiste meetmete rakendamisel, kuni kõik asjaomased ettevõtted saavutavad taudivaba staatuse;

| b) | kõikidele asjaomastele ettevõtetele taudivaba staatuse andmisel, selle peatamisel ja tühistamisel pädeva asutuse poolt; |
| --- | --- |

b)

kõikidele asjaomastele ettevõtetele taudivaba staatuse andmisel, selle peatamisel ja tühistamisel pädeva asutuse poolt;

| c) | bioturva- ja muude riskimaandamismeetmete rakendamisel; |
| --- | --- |

c)

bioturva- ja muude riskimaandamismeetmete rakendamisel;

| d) | vaktsineerimisprogrammide vabatahtlikul rakendamisel. |
| --- | --- |

d)

vaktsineerimisprogrammide vabatahtlikul rakendamisel.

Artikkel 17

Teatavate taudide likvideerimisprogrammidega hõlmatud sihtrühma kuuluvad loomapopulatsioonid ja täiendavad loomapopulatsioonid

1.   Pädev asutus kohaldab kohustuslikku likvideerimisprogrammi järgmiste sihtrühma kuuluvate loomapopulatsioonide suhtes:

| a) | Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse puhul peetavate veiste, peetavate lammaste ja peetavate kitsede suhtes; |
| --- | --- |

a)

Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse puhul peetavate veiste, peetavate lammaste ja peetavate kitsede suhtes;

| b) | Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse puhul peetavate veiste suhtes. |
| --- | --- |

b)

Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse puhul peetavate veiste suhtes.

2.   Pädev asutus kohaldab vabatahtlikku likvideerimisprogrammi järgmiste sihtrühma kuuluvate loomasihtpopulatsioonide suhtes:

| a) | veiste enzootiline leukoosi puhul peetavate veiste suhtes; |
| --- | --- |

a)

veiste enzootiline leukoosi puhul peetavate veiste suhtes;

| b) | veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi puhul peetavate veiste suhtes; |
| --- | --- |

b)

veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi puhul peetavate veiste suhtes;

| c) | Aujeszky haiguse viiruse nakkuse puhul peetavate sigade suhtes; |
| --- | --- |

c)

Aujeszky haiguse viiruse nakkuse puhul peetavate sigade suhtes;

| d) | veiste viirusdiarröa puhul peetavate veiste suhtes. |
| --- | --- |

d)

veiste viirusdiarröa puhul peetavate veiste suhtes.

3.   Pädev asutus lisab sihtpopulatsiooni täiendavad loomapopulatsioonid, kui ta leiab, et sellised loomad ohustavad märkimisväärselt lõikes 1 või 2 osutatud loomade tervislikku seisundit.

Artikkel 18

Ettevõtjate kohustused seoses teatavate taudide likvideerimisprogrammidega

1.   Nende ettevõtete, välja arvatud tapamajade käitajad, kus peetakse artiklis 17 osutatud sihtrühma kuuluvate loomapopulatsioonide loomi, peavad ettevõtete taudivaba staatuse saamiseks ja säilitamiseks järgima järgmisi üld- ja taudipõhiseid nõudeid:

| a) | üldnõuded:






  i) | sihtrühma kuuluvate loomapopulatsioonide ja täiendavate loomapopulatsioonide seire asjaomase taudi avastamiseks, nagu pädev asutus on artikli 3 lõike 1 kohaselt nõudnud; |
| --- | --- | --- |

a)

üldnõuded:

i)

sihtrühma kuuluvate loomapopulatsioonide ja täiendavate loomapopulatsioonide seire asjaomase taudi avastamiseks, nagu pädev asutus on artikli 3 lõike 1 kohaselt nõudnud;

| ii) | sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade veo korral selle tagamine, et ettevõtete tervisestaatust ei seata ohtu sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade või täiendavate loomapopulatsioonide loomade või nende toodete veo või sissetoomisega ettevõtetesse; |
| --- | --- |

ii)

sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade veo korral selle tagamine, et ettevõtete tervisestaatust ei seata ohtu sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade või täiendavate loomapopulatsioonide loomade või nende toodete veo või sissetoomisega ettevõtetesse;

| iii) | sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni peetavate loomade vaktsineerimine asjaomase taudi vastu; |
| --- | --- |

iii)

sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni peetavate loomade vaktsineerimine asjaomase taudi vastu;

| iv) | tauditõrjemeetmed taudikahtluse või taudi esinemise kinnitamise korral; |
| --- | --- |

iv)

tauditõrjemeetmed taudikahtluse või taudi esinemise kinnitamise korral;

| v) | lisameetmed, mida pädev asutus peab vajalikuks, mis võivad asjakohastel juhtudel hõlmata loomade eraldamist vastavalt nende tervislikule seisundile füüsiliste kaitsemeetmete ja ohjamismeetmete abil; |
| --- | --- |

v)

lisameetmed, mida pädev asutus peab vajalikuks, mis võivad asjakohastel juhtudel hõlmata loomade eraldamist vastavalt nende tervislikule seisundile füüsiliste kaitsemeetmete ja ohjamismeetmete abil;

| b) | taudipõhised nõuded, mis on sätestatud:






  i) | Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse puhul IV lisa I osa 1. ja 2. peatükis; |
| --- | --- | --- |

b)

taudipõhised nõuded, mis on sätestatud:

i)

Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse puhul IV lisa I osa 1. ja 2. peatükis;

| ii) | Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse puhul IV lisa II osa 1. peatükis; |
| --- | --- |

ii)

Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse puhul IV lisa II osa 1. peatükis;

| iii) | veiste enzootilise leukoosi puhul IV lisa III osa 1. peatükis; |
| --- | --- |

iii)

veiste enzootilise leukoosi puhul IV lisa III osa 1. peatükis;

| iv) | veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi puhul IV lisa IV osa 1. peatükis; |
| --- | --- |

iv)

veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi puhul IV lisa IV osa 1. peatükis;

| v) | Aujeszky haiguse viiruse nakkuse puhul IV lisa V osa 1. peatükis; |
| --- | --- |

v)

Aujeszky haiguse viiruse nakkuse puhul IV lisa V osa 1. peatükis;

| vi) | veiste viirusdiarröa puhul IV lisa VI osa 1. peatükis. |
| --- | --- |

vi)

veiste viirusdiarröa puhul IV lisa VI osa 1. peatükis.

2.   Nende tapamajade käitajad, kus peetakse ja tapetakse artiklis 17 osutatud sihtrühma kuuluvate loomapopulatsioonide loomi, järgivad lõikes 1 punkti a alapunktides i, iv ja v sätestatud üldnõudeid.

Artikkel 19

Ettevõtetele taudivaba staatuse andmisega seotud erand

Erandina artiklist 18 ja tingimusel, et asjaomased sihtrühma kuuluvad loomapopulatsioonid vastavad artikli 18 lõike 1 punktis a sätestatud üldnõuetele, võib pädev asutus otsustada, et artikli 18 lõikes 1 sätestatud ettevõtjate kohustusi taudivaba staatuse saamiseks ja säilitamiseks ei kohaldata järgmiste ettevõtete käitajate suhtes:

| a) | kinnised ettevõtted; |
| --- | --- |

a)

kinnised ettevõtted;

| b) | ettevõtted, kus loomi peetakse ainult kogumiseks; |
| --- | --- |

b)

ettevõtted, kus loomi peetakse ainult kogumiseks;

| c) | ettevõtted, kus loomi peetakse üksnes loomade etteasteteks; |
| --- | --- |

c)

ettevõtted, kus loomi peetakse üksnes loomade etteasteteks;

| d) | rändtsirkused. |
| --- | --- |

d)

rändtsirkused.

Artikkel 20

Pädeva asutuse kohustus anda, peatada ja tühistada taudivaba staatus

1.   Pädev asutus annab ettevõtte tasandil taudivaba staatuse vastavalt sellele, kas ettevõtte käitajad järgivad artiklis 18 sätestatud nõudeid või mitte.

2.   Pädev asutus peatab või tühistab ettevõtte tasandil antud taudivaba staatuse, kui peatamise või tühistamise tingimused on täidetud. Need tingimused on sätestatud:

| a) | Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse puhul IV lisa I osa 1. ja 2. peatüki 3. ja 4. jaos; |
| --- | --- |

a)

Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse puhul IV lisa I osa 1. ja 2. peatüki 3. ja 4. jaos;

| b) | Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse puhul IV lisa II osa 1. peatüki 3. ja 4. jaos; |
| --- | --- |

b)

Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse puhul IV lisa II osa 1. peatüki 3. ja 4. jaos;

| c) | veiste enzootilise leukoosi puhul IV lisa III osa 1. peatüki 3. ja 4. jaos; |
| --- | --- |

c)

veiste enzootilise leukoosi puhul IV lisa III osa 1. peatüki 3. ja 4. jaos;

| d) | veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi puhul IV lisa IV osa 1. peatüki 3. ja 4. jaos; |
| --- | --- |

d)

veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi puhul IV lisa IV osa 1. peatüki 3. ja 4. jaos;

| e) | Aujeszky haiguse viiruse nakkuse puhul IV lisa V osa 1. peatüki 3. ja 4. jaos; |
| --- | --- |

e)

Aujeszky haiguse viiruse nakkuse puhul IV lisa V osa 1. peatüki 3. ja 4. jaos;

| f) | veiste viirusdiarröa puhul IV lisa VI osa 1. peatüki 3. ja 4. jaos. |
| --- | --- |

f)

veiste viirusdiarröa puhul IV lisa VI osa 1. peatüki 3. ja 4. jaos.

3.   Pädev asutus täpsustab:

| a) | uuringute tegemise korra üksikasjad, sealhulgas vajaduse korral artikli 18 lõike 1 punktis b osutatud taudipõhised nõuded, kui taudivaba staatus peatatakse või tühistatakse, ning |
| --- | --- |

a)

uuringute tegemise korra üksikasjad, sealhulgas vajaduse korral artikli 18 lõike 1 punktis b osutatud taudipõhised nõuded, kui taudivaba staatus peatatakse või tühistatakse, ning

| b) | taudivaba staatuse peatamise maksimaalse kestuse, kui lõikes 2 osutatud tingimusi ei täideta. |
| --- | --- |

b)

taudivaba staatuse peatamise maksimaalse kestuse, kui lõikes 2 osutatud tingimusi ei täideta.

4.   Pädev asutus võib anda sama ettevõtte eri epidemioloogilistele üksustele eraldi tervisestaatuse, tingimusel et ettevõtte käitaja:

| a) | on esitanud pädevale asutusele kaalumiseks teabe eri epidemioloogiliste üksuste kohta, mis on ettevõttes enne artiklite 21 ja 24 kohast taudikahtlust või selle esinemise kinnitamist eraldi tervisestaatuse saamiseks loodud; |
| --- | --- |

a)

on esitanud pädevale asutusele kaalumiseks teabe eri epidemioloogiliste üksuste kohta, mis on ettevõttes enne artiklite 21 ja 24 kohast taudikahtlust või selle esinemise kinnitamist eraldi tervisestaatuse saamiseks loodud;

| b) | on loonud pädevale asutusele taotluse korral juurdepääsetava süsteemi loomade ja loomse paljundusmaterjali epidemioloogilistesse üksustesse, neist välja ja nendevahelise veo jälgimiseks ning |
| --- | --- |

b)

on loonud pädevale asutusele taotluse korral juurdepääsetava süsteemi loomade ja loomse paljundusmaterjali epidemioloogilistesse üksustesse, neist välja ja nendevahelise veo jälgimiseks ning

| c) | on eraldanud epidemioloogilised üksused füüsiliste ja ohjamismeetmetega ning järgib riskimaandamismeetmeid, mida pädev asutus sel eesmärgil nõuab. |
| --- | --- |

c)

on eraldanud epidemioloogilised üksused füüsiliste ja ohjamismeetmetega ning järgib riskimaandamismeetmeid, mida pädev asutus sel eesmärgil nõuab.

Artikkel 21

Tauditõrjemeetmed teatavate taudide kahtluse korral

1.   Pädev asutus teeb asjaomase taudi kahtluse korral uurimise, algatab epidemioloogilise uuringu ja peatab selle ettevõtte taudivaba staatuse, kus taudi esinemist kahtlustatakse, kuni uurimiste ja epidemioloogilise uuringu lõpuni.

2.   Lõikes 1 osutatud uurimiste ja epidemioloogilise uuringu tulemuste selgumiseni teeb pädev asutus järgmist:

| a) | keelab asjaomase sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade veo ettevõttest, välja arvatud juhul, kui ta on andnud loa nende viivitamatuks tapmiseks määratud tapamajas; |
| --- | --- |

a)

keelab asjaomase sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade veo ettevõttest, välja arvatud juhul, kui ta on andnud loa nende viivitamatuks tapmiseks määratud tapamajas;

| b) | kui ta peab seda taudi leviku riski kontrollimiseks vajalikuks, siis:






  i) | annab korralduse taudikahtlased loomad ettevõttes isoleerida, kui see on tehniliselt võimalik; |
| --- | --- | --- |

b)

kui ta peab seda taudi leviku riski kontrollimiseks vajalikuks, siis:

i)

annab korralduse taudikahtlased loomad ettevõttes isoleerida, kui see on tehniliselt võimalik;

| ii) | piirab asjaomase sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade sissetoomist ettevõttesse; |
| --- | --- |

ii)

piirab asjaomase sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade sissetoomist ettevõttesse;

| iii) | piirab asjaomaselt sihtrühma kuuluvalt loomapopulatsioonilt saadud toodete vedu ettevõttest välja või ettevõttesse. |
| --- | --- |

iii)

piirab asjaomaselt sihtrühma kuuluvalt loomapopulatsioonilt saadud toodete vedu ettevõttest välja või ettevõttesse.

3.   Pädev asutus säilitab lõigetes 1 ja 2 osutatud meetmed, kuni taudi esinemine on välistatud või kinnitatud.

Artikkel 22

Tauditõrjemeetmete laiendamine teatavate taudide kahtluse korral

1.   Kui pädev asutus peab seda vajalikuks, laiendab ta artiklis 21 sätestatud meetmeid:

| a) | ettevõttes peetavatele asjaomastele täiendavatele loomapopulatsioonidele; |
| --- | --- |

a)

ettevõttes peetavatele asjaomastele täiendavatele loomapopulatsioonidele;

| b) | mis tahes ettevõttele, mis on kahtlustatava taudijuhu ilmnemise kohaks olnud ettevõttega epidemioloogiliselt seotud. |
| --- | --- |

b)

mis tahes ettevõttele, mis on kahtlustatava taudijuhu ilmnemise kohaks olnud ettevõttega epidemioloogiliselt seotud.

2.   Kui taudi esinemist kahtlustatakse metsloomadel, laiendab pädev asutus, kui ta peab seda vajalikuks, artiklis 21 sätestatud meetmeid ettevõtetele, mida ähvardab nakatumisrisk.

Artikkel 23

Erandid tauditõrjemeetmetest teatavate taudide kahtluse korral

1.   Erandina artikli 21 lõikest 1 võib pädev asutus nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel otsustada mitte peatada kogu ettevõtte taudivaba staatust, kui selles on eri epidemioloogilised üksused, nagu on osutatud artikli 20 lõikes 4.

2.   Erandina artikli 21 lõike 2 punktist a võib pädev asutus lubada asjaomase sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade vedu tema ametliku järelevalve all olevasse ettevõttesse, tingimusel et järgitakse järgmisi nõudeid:

| a) | toimub üksnes loomade otsevedu; |
| --- | --- |

a)

toimub üksnes loomade otsevedu;

| b) | sihtettevõttes peetakse loomi kinnistes rajatistes, nii et nad ei puutu kokku paremas tervislikus seisundis peetavate loomadega või asjaomase taudi puhul loetellu kantud liikidesse kuuluvate metsloomadega. |
| --- | --- |

b)

sihtettevõttes peetakse loomi kinnistes rajatistes, nii et nad ei puutu kokku paremas tervislikus seisundis peetavate loomadega või asjaomase taudi puhul loetellu kantud liikidesse kuuluvate metsloomadega.

3.   Erandina artikli 21 lõike 2 punktist a võib pädev asutus C-kategooria taudi korral lubada asjaomase sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade vedu, tingimusel et neid veetakse – vajaduse korral otseveo teel – ettevõttesse, mis asub piirkonnas, mis ei ole taudivaba ega hõlmatud vabatahtliku likvideerimisprogrammiga.

4.   Kui pädev asutus kasutab lõikes 2 sätestatud erandit, siis ta:

| a) | peatab nende loomade sihtettevõtte taudivaba staatuse, kelle suhtes erandeid kohaldatakse, kuni artikli 21 lõikes 1 osutatud uurimiste lõpuni; |
| --- | --- |

a)

peatab nende loomade sihtettevõtte taudivaba staatuse, kelle suhtes erandeid kohaldatakse, kuni artikli 21 lõikes 1 osutatud uurimiste lõpuni;

| b) | keelab kuni artikli 21 lõikes 1 osutatud uurimiste lõpuni loomade veo sellest ettevõttest, välja arvatud juhul, kui ta on andnud loa vedada need otse määratud tapamajja viivitamatuks tapmiseks; |
| --- | --- |

b)

keelab kuni artikli 21 lõikes 1 osutatud uurimiste lõpuni loomade veo sellest ettevõttest, välja arvatud juhul, kui ta on andnud loa vedada need otse määratud tapamajja viivitamatuks tapmiseks;

| c) | Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse või Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse kahtluse korral säilitab punktis b sätestatud keelu pärast uurimise lõppu, kuni kõik loomad, kes veeti ettevõttesse lõikes 2 sätestatud erandi kohaselt, on tapetud. |
| --- | --- |

c)

Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse või Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse kahtluse korral säilitab punktis b sätestatud keelu pärast uurimise lõppu, kuni kõik loomad, kes veeti ettevõttesse lõikes 2 sätestatud erandi kohaselt, on tapetud.

5.   Pädev asutus võib lõigetega 1–3 ette nähtud erandeid kasutada üksnes juhul, kui erandiga hõlmatud loomade päritolu- ja sihtettevõtte käitajad ning vedajad:

| a) | kohaldavad asjakohaseid bioturva- ja muid riskimaandamismeetmeid, mida on vaja taudi leviku tõkestamiseks, ning |
| --- | --- |

a)

kohaldavad asjakohaseid bioturva- ja muid riskimaandamismeetmeid, mida on vaja taudi leviku tõkestamiseks, ning

| b) | esitavad pädevale asutusele tagatised selle kohta, et kõik vajalikud bioturva- ja muud riskimaandamismeetmed on võetud |
| --- | --- |

b)

esitavad pädevale asutusele tagatised selle kohta, et kõik vajalikud bioturva- ja muud riskimaandamismeetmed on võetud

Artikkel 24

Teatavate taudide esinemise ametlik kinnitamine ja tauditõrjemeetmed

1.   Kui taudijuhtum leiab kinnitust, siis pädev asutus:

| a) | tühistab nakatunud ettevõt(e)te taudivaba staatuse; |
| --- | --- |

a)

tühistab nakatunud ettevõt(e)te taudivaba staatuse;

| b) | võtab nakatunud ettevõt(e)tes artiklis 25–31 sätestatud meetmeid. |
| --- | --- |

b)

võtab nakatunud ettevõt(e)tes artiklis 25–31 sätestatud meetmeid.

2.   Erandina lõike 1 punktist a võib pädev asutus piirduda taudivaba staatuse tühistamisel nende epidemioloogiliste üksustega, kus taudijuhtum leidis kinnitust.

3.   Kui taud leiab kinnitust metsloomadel, korraldab pädev asutus vajaduse korral artiklis 25 osutatud epidemioloogilise uuringu ja muud uurimised. Kui ta peab seda taudi leviku tõkestamiseks vajalikuks, siis ta:

| a) | annab korralduse võtta sihtrühma kuuluvat loomapopulatsiooni ja täiendavaid loomapopulatsioone pidavates ettevõtetes asjakohaseid tauditõrjemeetmeid, nagu on ette nähtud artiklitega 21–25 ja artikliga 30; |
| --- | --- |

a)

annab korralduse võtta sihtrühma kuuluvat loomapopulatsiooni ja täiendavaid loomapopulatsioone pidavates ettevõtetes asjakohaseid tauditõrjemeetmeid, nagu on ette nähtud artiklitega 21–25 ja artikliga 30;

| b) | võtab või annab korralduse võtta asjaomase metsloomapopulatsiooni suhtes või selle elupaigas muid proportsionaalseid ja vajalikke ennetus-, seire- ja tauditõrjemeetmeid. |
| --- | --- |

b)

võtab või annab korralduse võtta asjaomase metsloomapopulatsiooni suhtes või selle elupaigas muid proportsionaalseid ja vajalikke ennetus-, seire- ja tauditõrjemeetmeid.

Artikkel 25

Epidemioloogiline uuring ja muud uurimised teatavate taudide esinemise kinnitamise korral

1.   Kui taud leiab kinnitust, siis pädev asutus:

| a) | teeb epidemioloogilise uuringu; |
| --- | --- |

a)

teeb epidemioloogilise uuringu;

| b) | teeb uurimised ja kohaldab artiklis 21 sätestatud meetmeid kõikides epidemioloogiliselt seotud ettevõtetes ning |
| --- | --- |

b)

teeb uurimised ja kohaldab artiklis 21 sätestatud meetmeid kõikides epidemioloogiliselt seotud ettevõtetes ning

| c) | kohandab seiret tuvastatud riskiteguritega, võttes arvesse epidemioloogilise uuringu järeldusi. |
| --- | --- |

c)

kohandab seiret tuvastatud riskiteguritega, võttes arvesse epidemioloogilise uuringu järeldusi.

2.   Pädev asutus kaalub vajadust teha täiendavatesse loomapopulatsioonidesse kuuluvate metsloomade uurimine, kui epidemioloogilise uuringu käigus ilmnevad epidemioloogilised seosed peetavate ja metsloomade vahel.

3.   Pädev asutus teavitab olukorrast niipea kui võimalik:

| a) | asjaomase liikmesriigi ettevõtjaid ja asjassepuutuvaid asutusi epidemioloogilistest seostest kinnitatud taudijuhuga ning |
| --- | --- |

a)

asjaomase liikmesriigi ettevõtjaid ja asjassepuutuvaid asutusi epidemioloogilistest seostest kinnitatud taudijuhuga ning

| b) | nende teiste liikmesriikide või kolmandate riikide pädevaid asutusi, keda epidemioloogilised seosed nakatunud ettevõt(e)tega võivad puudutada. |
| --- | --- |

b)

nende teiste liikmesriikide või kolmandate riikide pädevaid asutusi, keda epidemioloogilised seosed nakatunud ettevõt(e)tega võivad puudutada.

Artikkel 26

Loomade vedu nakatunud ettevõtetesse või sealt välja

1.   Pädev asutus keelab sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade veo nakatunud ettevõttest, välja arvatud juhul, kui ta on andnud loa nende viivitamatuks tapmiseks määratud tapamajas.

2.   Kui pädev asutus peab seda taudi leviku vältimiseks vajalikuks, siis ta:

| a) | annab korralduse taudikahtlased ja kinnitatud diagnoosiga loomad ettevõttes isoleerida, kui see on tehniliselt võimalik; |
| --- | --- |

a)

annab korralduse taudikahtlased ja kinnitatud diagnoosiga loomad ettevõttes isoleerida, kui see on tehniliselt võimalik;

| b) | piirab sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade vedu ettevõttes; |
| --- | --- |

b)

piirab sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade vedu ettevõttes;

| c) | piirab sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade sissetoomist ettevõttesse; |
| --- | --- |

c)

piirab sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade sissetoomist ettevõttesse;

| d) | piirab sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomadelt saadud toodete vedu nakatunud ettevõttest välja ja nakatunud ettevõttesse. |
| --- | --- |

d)

piirab sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomadelt saadud toodete vedu nakatunud ettevõttest välja ja nakatunud ettevõttesse.

3.   Kui pädev asutus peab seda vajalikuks, laiendab ta lõigetes 1 ja 2 sätestatud meetmeid täiendavate loomapopulatsioonide loomadele ja neist saadud toodetele, et tõkestada taudi levikut.

Artikkel 27

Uuringute tegemine ja loomade äraviimine nakatunud ettevõtetest

1.   Pärast taudi esinemise kinnitamist annab pädev asutus korralduse, et nakatunud ettevõtetes tehtaks tema määratud maksimaalse ajavahemiku jooksul järgmised uuringud:

| a) | uuringud loomadele, kellele uuringute tegemist peetakse vajalikuks epidemioloogilise uuringu lõpetamiseks; |
| --- | --- |

a)

uuringud loomadele, kellele uuringute tegemist peetakse vajalikuks epidemioloogilise uuringu lõpetamiseks;

| b) | uuringud taudivaba staatuse ennistamiseks, nagu on sätestatud:






  i) | Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse puhul IV lisa I osa 1. ja 2. peatüki 4. jaos; |
| --- | --- | --- |

b)

uuringud taudivaba staatuse ennistamiseks, nagu on sätestatud:

i)

Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse puhul IV lisa I osa 1. ja 2. peatüki 4. jaos;

| ii) | Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse puhul IV lisa II osa 1. peatüki 4. jaos; |
| --- | --- |

ii)

Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse puhul IV lisa II osa 1. peatüki 4. jaos;

| iii) | veiste enzootilise leukoosi puhul IV lisa III osa 1. peatüki 4. jaos; |
| --- | --- |

iii)

veiste enzootilise leukoosi puhul IV lisa III osa 1. peatüki 4. jaos;

| iv) | veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi puhul IV lisa IV osa 1. peatüki 4. jaos; |
| --- | --- |

iv)

veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi puhul IV lisa IV osa 1. peatüki 4. jaos;

| v) | Aujeszky haiguse viiruse nakkuse puhul IV lisa V osa 1. peatüki 4. jaos; |
| --- | --- |

v)

Aujeszky haiguse viiruse nakkuse puhul IV lisa V osa 1. peatüki 4. jaos;

| vi) | veiste viirusdiarröa puhul IV lisa VI osa 1. peatüki 4. jaos, ning |
| --- | --- |

vi)

veiste viirusdiarröa puhul IV lisa VI osa 1. peatüki 4. jaos, ning

| c) | lisauuringud, mida ta peab vajalikuks, et tagada taudi levitada võivate nakatunud loomade kiire avastamine. |
| --- | --- |

c)

lisauuringud, mida ta peab vajalikuks, et tagada taudi levitada võivate nakatunud loomade kiire avastamine.

2.   Erandina lõike 1 punktist b ei nõuta uuringute tegemist, kui taudivaba staatus ennistatakse vastavalt:

| i) | Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse puhul IV lisa I osa 1. ja 2. peatüki 1. jao punktile 2; |
| --- | --- |

i)

Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse puhul IV lisa I osa 1. ja 2. peatüki 1. jao punktile 2;

| ii) | Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse puhul IV lisa II osa 1. peatüki 1. jao punktile 2; |
| --- | --- |

ii)

Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse puhul IV lisa II osa 1. peatüki 1. jao punktile 2;

| iii) | veiste enzootilise leukoosi puhul IV lisa III osa 1. peatüki 1. jao punktile 2; |
| --- | --- |

iii)

veiste enzootilise leukoosi puhul IV lisa III osa 1. peatüki 1. jao punktile 2;

| iv) | veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi puhul IV lisa IV osa 1. peatüki 1. jao punktile 2; |
| --- | --- |

iv)

veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi puhul IV lisa IV osa 1. peatüki 1. jao punktile 2;

| v) | Aujeszky haiguse viiruse nakkuse puhul IV lisa V osa 1. peatüki 1. jao punktile 2; |
| --- | --- |

v)

Aujeszky haiguse viiruse nakkuse puhul IV lisa V osa 1. peatüki 1. jao punktile 2;

| vi) | veiste viirusdiarröa puhul IV lisa VI osa 1. peatüki 1. jao punktile 2. |
| --- | --- |

vi)

veiste viirusdiarröa puhul IV lisa VI osa 1. peatüki 1. jao punktile 2.

3.   Pädev asutus annab korralduse, et nakatunud ettevõtetes tapetaks tema määratud maksimaalse ajavahemiku jooksul kõik loomad, kelle puhul diagnoos leiab kinnitust, ja vajaduse korral need, kes tunnistatakse taudikahtlaseks.

4.   Lõikes 3 osutatud loomade tapmine toimub määratud tapamajas ametliku järelevalve all.

5.   Pädev asutus võib anda korralduse, et mõned või kõik lõikes 3 osutatud loomad tapmise asemel surmataks ja hävitataks.

6.   Pädev asutus laiendab käesolevas artiklis sätestatud meetmeid täiendavate loomapopulatsioonide loomadele, kui seda on vaja taudi likvideerimiseks nakatunud ettevõtetes.

Artikkel 28

Nakatunud ettevõtetest pärit toodete käitlemine

1.   Pädev asutuse annab kõikides Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkusega või Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusega ettevõtetes korralduse et:

| a) | kinnitatud diagnoosiga loomadelt saadud piim kas söödetakse tauditekitaja inaktiveerimiseks pärast töötlemist üksnes sama ettevõtte loomadele või kõrvaldatakse; |
| --- | --- |

a)

kinnitatud diagnoosiga loomadelt saadud piim kas söödetakse tauditekitaja inaktiveerimiseks pärast töötlemist üksnes sama ettevõtte loomadele või kõrvaldatakse;

| b) | kinnitatud diagnoosiga looma või saastunud materjaliga kokku puutunud sõnnik, põhk, sööt või muu materjal ja aine kogutakse kokku ja kõrvaldatakse niipea kui võimalik või ladustatakse ja töödeldakse pärast asjakohast riskihindamist, et vähendada taudi leviku riski vastuvõetava tasemeni |
| --- | --- |

b)

kinnitatud diagnoosiga looma või saastunud materjaliga kokku puutunud sõnnik, põhk, sööt või muu materjal ja aine kogutakse kokku ja kõrvaldatakse niipea kui võimalik või ladustatakse ja töödeldakse pärast asjakohast riskihindamist, et vähendada taudi leviku riski vastuvõetava tasemeni

2.   Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse korral annab pädev asutus korralduse, et kõikides nakatunud ettevõtetes kogutaks kokku ja kõrvaldataks kõik looted, surnult sündinud loomad, sünnijärgselt taudi surnud loomad ja platsentad.

3.   C-kategooria taudi nakkuse korral annab pädev asutus, kui ta peab seda vajalikuks, korralduse võtta lõigetega 1 ja 2 ette nähtud asjakohased meetmed.

4.   Kui pädev asutus peab seda vajalikuks, annab ta korralduse teha kindlaks nakatunud ettevõtetest pärit toodete päritolu, need töödelda või kõrvaldada, kui nendega võib kaasneda taudi leviku risk või need võivad kahjustada inimeste tervist.

Artikkel 29

Erandid loomade nakatunud ettevõtetest välja veo piirangust

1.   Erandina artikli 26 lõikest 1 võib pädev asutus lubada kliiniliselt tervete loomade, kelle puhul ei ole nakkuse esinemine kinnitust leidnud, vedu tema ametliku järelevalve all olevasse ettevõttesse, tingimusel et on täidetud järgmised nõuded:

| a) | vedu ei ohusta sihtettevõttes olevate või teele jäävate loomade tervislikku seisundit; |
| --- | --- |

a)

vedu ei ohusta sihtettevõttes olevate või teele jäävate loomade tervislikku seisundit;

| b) | toimub üksnes loomade otsevedu; ning |
| --- | --- |

b)

toimub üksnes loomade otsevedu; ning

| c) | sihtettevõttes peetakse loomi kinnistes rajatistes, nii et nad ei puutu kokku paremas tervislikus seisundis peetavate loomadega või asjaomase taudi puhul loetellu kantud liikidesse kuuluvate metsloomadega. |
| --- | --- |

c)

sihtettevõttes peetakse loomi kinnistes rajatistes, nii et nad ei puutu kokku paremas tervislikus seisundis peetavate loomadega või asjaomase taudi puhul loetellu kantud liikidesse kuuluvate metsloomadega.

2.   Erandina artikli 26 lõikest 1 võib pädev asutus C-kategooria taudi korral lubada asjaomase sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni kliiniliselt tervete loomade, kelle puhul ei ole nakkuse esinemine kinnitust leidnud, vedu tingimusel, et:

| a) | neid veetakse – vajaduse korral otseveo teel – ettevõttesse, mis asub piirkonnas, mis ei ole taudivaba ega hõlmatud vabatahtliku likvideerimisprogrammiga, ning |
| --- | --- |

a)

neid veetakse – vajaduse korral otseveo teel – ettevõttesse, mis asub piirkonnas, mis ei ole taudivaba ega hõlmatud vabatahtliku likvideerimisprogrammiga, ning

| b) | vedu ei ohusta sihtrühma kuuluvate loomapopulatsioonide või täiendavate loomapopulatsioonide tervislikku seisundit sihtettevõttes või teel sinna. |
| --- | --- |

b)

vedu ei ohusta sihtrühma kuuluvate loomapopulatsioonide või täiendavate loomapopulatsioonide tervislikku seisundit sihtettevõttes või teel sinna.

3.   Kui pädev asutus kasutab lõikes 1 sätestatud erandit, tühistab ta erandiga hõlmatud loomade sihtettevõtte taudivaba staatuse ning:

| a) | annab korralduse, et loomade vedu toimuks tema määratud maksimaalse ajavahemiku jooksul otse sihtettevõttest määratud tapamajja viivitamatuks tapmiseks, või |
| --- | --- |

a)

annab korralduse, et loomade vedu toimuks tema määratud maksimaalse ajavahemiku jooksul otse sihtettevõttest määratud tapamajja viivitamatuks tapmiseks, või

| b) | annab C-kategooria taudi puhul korralduse võtta artiklites 26–30 sätestatud tauditõrjemeetmed, kuni ettevõtte taudivaba staatus on taastatud. |
| --- | --- |

b)

annab C-kategooria taudi puhul korralduse võtta artiklites 26–30 sätestatud tauditõrjemeetmed, kuni ettevõtte taudivaba staatus on taastatud.

4.   Pädev asutus võib lõigetega 1 ja 2 ette nähtud erandeid kasutada üksnes juhul, kui erandiga hõlmatud loomade päritolu- ja sihtettevõtte käitajad ning vedajad:

| a) | kohaldavad asjakohaseid bioturva- ja muid riskimaandamismeetmeid, mida on vaja taudi leviku tõkestamiseks, ning |
| --- | --- |

a)

kohaldavad asjakohaseid bioturva- ja muid riskimaandamismeetmeid, mida on vaja taudi leviku tõkestamiseks, ning

| b) | esitavad pädevale asutusele tagatised selle kohta, et kõik vajalikud bioturva- ja muud riskimaandamismeetmed on võetud |
| --- | --- |

b)

esitavad pädevale asutusele tagatised selle kohta, et kõik vajalikud bioturva- ja muud riskimaandamismeetmed on võetud

Artikkel 30

Puhastamine ja desinfitseerimine ning muud nakkuse leviku tõkestamise meetmed

1.   Pädev asutus annab korralduse, et kõikide nakatunud ettevõtete ja nakatunud ettevõtetest loomi vastuvõtvate ettevõtete käitajad puhastaksid ja desinfitseeriksid või kui see on asjakohane, kõrvaldaksid ohutult:

| a) | kõik ettevõtte osad, mis võivad olla pärast kinnitatud diagnoosiga ja taudikahtlaste loomade äraviimist ja enne taasasustamist saastunud; |
| --- | --- |

a)

kõik ettevõtte osad, mis võivad olla pärast kinnitatud diagnoosiga ja taudikahtlaste loomade äraviimist ja enne taasasustamist saastunud;

| b) | sööda, materjalid, ained, loomakasvatus-, meditsiini- ja tootmisvahendid, mis võivad olla saastunud; |
| --- | --- |

b)

sööda, materjalid, ained, loomakasvatus-, meditsiini- ja tootmisvahendid, mis võivad olla saastunud;

| c) | käitajate ja kontrollkäigu tegijate kasutatud kaitseriietuse ja ohutusvahendid; |
| --- | --- |

c)

käitajate ja kontrollkäigu tegijate kasutatud kaitseriietuse ja ohutusvahendid;

| d) | kõik veovahendid, mahutid ja seadmed pärast loomade või toodete vedu nakatunud ettevõtetest; |
| --- | --- |

d)

kõik veovahendid, mahutid ja seadmed pärast loomade või toodete vedu nakatunud ettevõtetest;

| e) | loomade laadimisala pärast iga kasutamist. |
| --- | --- |

e)

loomade laadimisala pärast iga kasutamist.

2.   Pädev asutus kiidab heaks puhastamis- ja desinfitseerimisprotokolli.

3.   Pädev asutus teeb järelevalvet puhastamise ja desinfitseerimise, või kui see on asjakohane, ohutu kõrvaldamise üle ega ennista ettevõtte taudivaba staatust või ei anna talle taudivaba staatust uuesti enne, kui ta leiab, et puhastamine ja desinfitseerimine, või kui see on asjakohane, ohutu kõrvaldamine on lõpetatud.

4.   Pädev asutus võib riskihindamise põhjal käsitada karjamaad saastununa ja keelata selle kasutamise sihtrühma kuuluvast loomapopulatsioonist, või kui see on epidemioloogiliselt asjakohane, siis täiendavatest loomapopulatsioonidest paremas tervislikus seisundis peetavate loomade puhul sellise ajavahemiku jooksul, millest piisab, et pidada tauditekitaja püsimajäämise riski väga väikeseks.

Artikkel 31

Riskimaandamismeetmed uuesti nakatumise vältimiseks

Enne tauditõrjemeetmete tühistamist või nende tühistamisel annab pädev asutus korralduse võtta proportsionaalseid riskimaandamismeetmeid, et vältida ettevõtte uuesti nakatumist, võttes arvesse asjakohaseid riskitegureid, mida näitavad epidemioloogilise uuringu tulemused. Nende meetmete puhul võetakse arvesse vähemalt:

| a) | tauditekitaja püsimajäämist keskkonnas või metsloomadel ning |
| --- | --- |

a)

tauditekitaja püsimajäämist keskkonnas või metsloomadel ning

| b) | bioturvameetmeid, mida kohandatakse vastavalt ettevõtte spetsiifikale. |
| --- | --- |

b)

bioturvameetmeid, mida kohandatakse vastavalt ettevõtte spetsiifikale.

3. jagu

Marutaudiviiruse nakkuse likvideerimisprogramme käsitlevad eeskirjad

Artikkel 32

Marutaudiviiruse nakkuse likvideerimisprogrammide tauditõrjestrateegia

1.   Pädev asutus tugineb marutaudiviiruse nakkuse likvideerimisprogrammi kehtestamisel tauditõrjestrateegiale, mis hõlmab:

| a) | sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade vaktsineerimist, mida ta peab asjakohaseks; |
| --- | --- |

a)

sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade vaktsineerimist, mida ta peab asjakohaseks;

| b) | meetmete rakendamist nakatunud loomadega kokkupuutumise riski vähendamiseks; |
| --- | --- |

b)

meetmete rakendamist nakatunud loomadega kokkupuutumise riski vähendamiseks;

| c) | taudi leviku ja selle liikmesriigi territooriumile sissetoomise riski kontrollimist. |
| --- | --- |

c)

taudi leviku ja selle liikmesriigi territooriumile sissetoomise riski kontrollimist.

2.   Pädev asutus rakendab likvideerimisprogrammi, võttes arvesse, et:

| a) | see põhineb riskihinnangul, mida vastavalt epidemioloogilise olukorra arengule vajadust mööda ajakohastatakse; |
| --- | --- |

a)

see põhineb riskihinnangul, mida vastavalt epidemioloogilise olukorra arengule vajadust mööda ajakohastatakse;

| b) | seda toetavad kõiki asjaomaseid sidusrühmi hõlmavad avalikud teavituskampaaniad; |
| --- | --- |

b)

seda toetavad kõiki asjaomaseid sidusrühmi hõlmavad avalikud teavituskampaaniad;

| c) | seda kooskõlastatakse vajaduse korral asjakohaste asutustega, kes vastutavad rahvatervise, metsloomapopulatsioonide või jahipidamise eest; |
| --- | --- |

c)

seda kooskõlastatakse vajaduse korral asjakohaste asutustega, kes vastutavad rahvatervise, metsloomapopulatsioonide või jahipidamise eest;

| d) | selle ulatus põhineb territoriaalsel riskipõhisel lähenemisviisil. |
| --- | --- |

d)

selle ulatus põhineb territoriaalsel riskipõhisel lähenemisviisil.

3.   Pädev asutus võib osaleda marutaudiviiruse nakkuse likvideerimisprogrammi rakendamises kolmandas riigis või territooriumil, et tõkestada marutaudiviiruse levikut ja sissetoomist oma liikmesriigi territooriumile.

Artikkel 33

Marutaudiviiruse nakkuse likvideerimisprogrammide sihtrühma kuuluv loomapopulatsioon

1.   Pädev asutus kohaldab marutaudiviiruse nakkuse likvideerimisprogrammi järgmise sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni suhtes: peetavad ja metsloomad liikidest, mis kuuluvad sugukondadesse Carnivora, Bovidae, Suidae, Equidae, Cervidae ja Camelidae.

2.   Pädev asutus suunab likvideerimisprogrammi meetmed peamiselt rebastele, kes on marutaudiviiruse nakkuse peamine reservuaar.

3.   Pädev asutus kohaldab likvideerimisprogrammi meetmeid muude sihtrühma kuuluvate loomapopulatsioonide kui rebaste suhtes, kui ta leiab, et sellised loomad kujutavad endast märkimisväärset riski.

4.   Pädev asutus võib lisada artiklis 4 osutatud seire puhul asjakohasesse sihtrühma kuuluvasse loomapopulatsiooni seltsi Chiroptera liikidesse kuuluvad metsloomad.

Artikkel 34

Pädeva asutuse kohustused marutaudiviiruse nakkuse likvideerimisprogrammide raames

1.   Pädev asutus:

| a) | teeb marutaudiviiruse nakkuse seiret, mille eesmärk on:






  i) | nakkuse varajane avastamine ning |
| --- | --- | --- |

a)

teeb marutaudiviiruse nakkuse seiret, mille eesmärk on:

i)

nakkuse varajane avastamine ning

| ii) | nakatunud loomade arvu suundumuse järelkontroll, mis hõlmab – riskipõhise lähenemisviisi kohaselt – surnuna leitud rebaste ja muude metskiskjaliste kogumist ja neile uuringute tegemist; |
| --- | --- |

ii)

nakatunud loomade arvu suundumuse järelkontroll, mis hõlmab – riskipõhise lähenemisviisi kohaselt – surnuna leitud rebaste ja muude metskiskjaliste kogumist ja neile uuringute tegemist;

| b) | rakendab tauditõrjemeetmeid marutaudiviiruse nakkuse kahtluse või selle esinemise kinnitamise korral, nagu on sätestatud artiklites 35 ja 36; |
| --- | --- |

b)

rakendab tauditõrjemeetmeid marutaudiviiruse nakkuse kahtluse või selle esinemise kinnitamise korral, nagu on sätestatud artiklites 35 ja 36;

| c) | kohaldab vajaduse korral riskimaandamismeetmeid, et tõkestada marutaudiviiruse nakkuse levikut koerte, kasside ja valgetuhkrute veoga. |
| --- | --- |

c)

kohaldab vajaduse korral riskimaandamismeetmeid, et tõkestada marutaudiviiruse nakkuse levikut koerte, kasside ja valgetuhkrute veoga.

2.   Kui pädev asutus peab seda vajalikuks, annab ta korralduse:

| a) | vaktsineerida rebased, ja kui see on asjakohane, siis muud artikli 33 lõikes 3 osutatud loomad, ning valvata nende vaktsineerimise tõhususe järele kooskõlas V lisa I osa 1. peatüki 2. jaoga; |
| --- | --- |

a)

vaktsineerida rebased, ja kui see on asjakohane, siis muud artikli 33 lõikes 3 osutatud loomad, ning valvata nende vaktsineerimise tõhususe järele kooskõlas V lisa I osa 1. peatüki 2. jaoga;

| b) | identifitseerida ja registreerida koerad, kassid ja valgetuhkrud; |
| --- | --- |

b)

identifitseerida ja registreerida koerad, kassid ja valgetuhkrud;

| c) | kohaldada veopiiranguid nende artikli 33 lõikes 3 osutatud liikidesse kuuluvate asjaomaste peetavate loomade suhtes, keda ei ole V lisa I osa 1. peatüki 1. jao kohaselt marutaudiviiruse nakkuse vastu vaktsineeritud; |
| --- | --- |

c)

kohaldada veopiiranguid nende artikli 33 lõikes 3 osutatud liikidesse kuuluvate asjaomaste peetavate loomade suhtes, keda ei ole V lisa I osa 1. peatüki 1. jao kohaselt marutaudiviiruse nakkuse vastu vaktsineeritud;

| d) | kohaldada artikliga 35 ette nähtud meetmeid, kui loetellu kantud liiki kuuluv loom vigastas arusaadava põhjuseta ja oma tavapärase käitumise vastaselt inimest või looma või kui tema käitumine muutus seletamatult ja sellele järgnes 10 päeva jooksul surm. |
| --- | --- |

d)

kohaldada artikliga 35 ette nähtud meetmeid, kui loetellu kantud liiki kuuluv loom vigastas arusaadava põhjuseta ja oma tavapärase käitumise vastaselt inimest või looma või kui tema käitumine muutus seletamatult ja sellele järgnes 10 päeva jooksul surm.

Artikkel 35

Tauditõrjemeetmed marutaudiviiruse nakkuse kahtluse korral

Kui kahtlustatakse marutaudiviiruse nakkust, siis pädev asutus:

| a) | teeb täiendavaid uuringuid, et taudi esinemine kinnitada või välistada; |
| --- | --- |

a)

teeb täiendavaid uuringuid, et taudi esinemine kinnitada või välistada;

| b) | annab korralduse kohaldada asjakohaseid veopiiranguid või surmata taudikahtlased loomad, et kaitsta inimesi ja loomi uuringutulemuste selgumiseni nakatumisriski eest; |
| --- | --- |

b)

annab korralduse kohaldada asjakohaseid veopiiranguid või surmata taudikahtlased loomad, et kaitsta inimesi ja loomi uuringutulemuste selgumiseni nakatumisriski eest;

| c) | annab korralduse kohaldada riskimaandamismeetmeid, mis on põhjendatud, et vähendada marutaudiviiruse nakkuse inimestele või loomadele edasilevimise riski. |
| --- | --- |

c)

annab korralduse kohaldada riskimaandamismeetmeid, mis on põhjendatud, et vähendada marutaudiviiruse nakkuse inimestele või loomadele edasilevimise riski.

Artikkel 36

Tauditõrjemeetmed marutaudiviiruse nakkuse esinemise kinnitamise korral

Kui marutaudiviiruse nakkus leiab kinnitust, võtab pädev asutus meetmeid, et vältida taudi edasilevimist loomadele ja inimestele, milleks ta:

| a) | teeb epidemioloogilise uuringu, mis hõlmab asjaomase marutaudiviiruse tüve identifitseerimist, et teha kindlaks nakkuse tõenäoline allikas ja epidemioloogilised seosed; |
| --- | --- |

a)

teeb epidemioloogilise uuringu, mis hõlmab asjaomase marutaudiviiruse tüve identifitseerimist, et teha kindlaks nakkuse tõenäoline allikas ja epidemioloogilised seosed;

| b) | kui ta ei pea vajalikuks lisauuringute tegemist, siis ta välistab marutaudiviiruse nakkuse epidemioloogiliselt seotud loomade puhul, kui






  i) | epidemioloogilise seose tekkest kinnitatud taudijuhuga on möödunud vähemalt kolm kuud ning |
| --- | --- | --- |

b)

kui ta ei pea vajalikuks lisauuringute tegemist, siis ta välistab marutaudiviiruse nakkuse epidemioloogiliselt seotud loomade puhul, kui

i)

epidemioloogilise seose tekkest kinnitatud taudijuhuga on möödunud vähemalt kolm kuud ning

| ii) | kõnealustel loomadel ei ole tuvastatud taudi kliinilisi tunnuseid; |
| --- | --- |

ii)

kõnealustel loomadel ei ole tuvastatud taudi kliinilisi tunnuseid;

| c) | võtab ühe või mitu artiklites 34 ja 35 sätestatud meedet, kui ta peab seda vajalikuks; |
| --- | --- |

c)

võtab ühe või mitu artiklites 34 ja 35 sätestatud meedet, kui ta peab seda vajalikuks;

| d) | tagab, et kinnitatud diagnoosiga nakatunud metsloomade rümbad kõrvaldatakse või töödeldakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklis 12 sätestatud eeskirjade kohaselt. |
| --- | --- |

d)

tagab, et kinnitatud diagnoosiga nakatunud metsloomade rümbad kõrvaldatakse või töödeldakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklis 12 sätestatud eeskirjade kohaselt.

4. jagu

Lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogramme käsitlevad eeskirjad

Artikkel 37

Lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammide tauditõrjestrateegia

1.   Pädev asutus tugineb lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse vabatahtliku likvideerimisprogrammi kehtestamisel tauditõrjestrateegiale, mis hõlmab:

| a) | lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse seiret V lisa II osa 1. peatükis sätestatud nõuete kohaselt; |
| --- | --- |

a)

lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse seiret V lisa II osa 1. peatükis sätestatud nõuete kohaselt;

| b) | asjaomase sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni vaktsineerimist, et likvideerida taud korrapäraste vaktsineerimiskampaaniatega, mida rakendatakse pikaajalise strateegia kohaselt, nagu on asjakohane; |
| --- | --- |

b)

asjaomase sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni vaktsineerimist, et likvideerida taud korrapäraste vaktsineerimiskampaaniatega, mida rakendatakse pikaajalise strateegia kohaselt, nagu on asjakohane;

| c) | sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni veo piiranguid artiklites 43 ja 45 sätestatud nõuete kohaselt; |
| --- | --- |

c)

sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni veo piiranguid artiklites 43 ja 45 sätestatud nõuete kohaselt;

| d) | riskimaandamismeetmeid, et minimeerida lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse levimist siirutajate kaudu. |
| --- | --- |

d)

riskimaandamismeetmeid, et minimeerida lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse levimist siirutajate kaudu.

2.   Pädev asutus rakendab likvideerimisprogrammi, võttes arvesse, et:

| a) | ta avastab ja likvideerib kõik likvideerimisprogrammiga hõlmatud territooriumil esinevad serotüübid 1–24; |
| --- | --- |

a)

ta avastab ja likvideerib kõik likvideerimisprogrammiga hõlmatud territooriumil esinevad serotüübid 1–24;

| b) | likvideerimisprogrammiga hõlmatud territoorium on:






  i) | kogu liikmesriigi territoorium või |
| --- | --- | --- |

b)

likvideerimisprogrammiga hõlmatud territoorium on:

i)

kogu liikmesriigi territoorium või

| ii) | tsoon või tsoonid, mis hõlmavad igast nakatunud ettevõttest vähemalt 150 km raadiusse jäävat territooriumi. |
| --- | --- |

ii)

tsoon või tsoonid, mis hõlmavad igast nakatunud ettevõttest vähemalt 150 km raadiusse jäävat territooriumi.

3.   Erandina lõike 2 punkti b alapunktist ii võib pädev asutus kohandada likvideerimisprogrammiga hõlmatud tsooni (tsoone) vastavalt:

| a) | nakatunud ettevõt(e)te geograafilisele olukorrale ja vastavate haldusüksuste piiridele; |
| --- | --- |

a)

nakatunud ettevõt(e)te geograafilisele olukorrale ja vastavate haldusüksuste piiridele;

| b) | ökoloogilistele ja meteoroloogilistele tingimustele; |
| --- | --- |

b)

ökoloogilistele ja meteoroloogilistele tingimustele;

| c) | tsooni(de)s esinevate siirutajate arvukusele, tegevusele ja levikule; |
| --- | --- |

c)

tsooni(de)s esinevate siirutajate arvukusele, tegevusele ja levikule;

| d) | asjaomasele lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüübile; |
| --- | --- |

d)

asjaomasele lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüübile;

| e) | artikliga 42 ette nähtud epidemioloogilise uuringu tulemustele; |
| --- | --- |

e)

artikliga 42 ette nähtud epidemioloogilise uuringu tulemustele;

| f) | seire tulemustele. |
| --- | --- |

f)

seire tulemustele.

Artikkel 38

Lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammidega hõlmatud sihtrühma kuuluvad loomapopulatsioonid ja täiendavad loomapopulatsioonid

1.   Pädev asutus kohaldab lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammi järgmise sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni suhtes: sugukondade Antilocapridae, Bovidae, Camelidae, Cervidae, Giraffidae, Moschidae ja Traguilidae liikidesse kuuluvad peetavad loomad.

2.   Kui pädev asutus peab seda vajalikuks, kohaldab ta likvideerimisprogrammi järgmiste täiendavate loomapopulatsioonide suhtes: sugukondade Antilocapridae, Bovidae, Camelidae, Cervidae, Giraffidae, Moschidae ja Traguilidae liikidesse kuuluvad metsloomad.

Artikkel 39

Ettevõtjate kohustused lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammide raames

1.   Selliste ettevõtete, välja arvatud tapamajade käitajad, kus peetakse artikli 38 lõikes 1 osutatud sihtrühma kuuluvat loomapopulatsiooni:

| a) | täidavad pädeva asutuse kehtestatud sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade seire nõudeid; |
| --- | --- |

a)

täidavad pädeva asutuse kehtestatud sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade seire nõudeid;

| b) | täidavad pädeva asutuse kehtestatud entomoloogilise seire nõudeid; |
| --- | --- |

b)

täidavad pädeva asutuse kehtestatud entomoloogilise seire nõudeid;

| c) | lasevad sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomad pädeva asutuse korralduste kohaselt vaktsineerida; |
| --- | --- |

c)

lasevad sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomad pädeva asutuse korralduste kohaselt vaktsineerida;

| d) | rakendavad taudikahtluse või taudi esinemise kinnitamise korral pädeva asutuse korralduste kohaselt tauditõrjemeetmeid; |
| --- | --- |

d)

rakendavad taudikahtluse või taudi esinemise kinnitamise korral pädeva asutuse korralduste kohaselt tauditõrjemeetmeid;

| e) | täidavad pädeva asutuse korralduste kohaselt veonõudeid; |
| --- | --- |

e)

täidavad pädeva asutuse korralduste kohaselt veonõudeid;

| f) | rakendavad pädeva asutuse poolt vajalikuks peetavaid lisameetmeid, mis võivad asjakohastel juhtudel hõlmata peetavate loomade kaitset siirutajate rünnakute eest vastavalt loomade tervislikule seisundile. |
| --- | --- |

f)

rakendavad pädeva asutuse poolt vajalikuks peetavaid lisameetmeid, mis võivad asjakohastel juhtudel hõlmata peetavate loomade kaitset siirutajate rünnakute eest vastavalt loomade tervislikule seisundile.

2.   Nende tapamajade käitajad, kus peetakse ja tapetakse artikli 38 lõikes 1 osutatud sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomi:

| a) | täidavad pädeva asutuse kehtestatud sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade seire nõudeid; |
| --- | --- |

a)

täidavad pädeva asutuse kehtestatud sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade seire nõudeid;

| b) | rakendavad taudikahtluse või taudi esinemise kinnitamise korral pädeva asutuse korralduste kohaselt tauditõrjemeetmeid; |
| --- | --- |

b)

rakendavad taudikahtluse või taudi esinemise kinnitamise korral pädeva asutuse korralduste kohaselt tauditõrjemeetmeid;

| c) | rakendavad pädeva asutuse poolt vajalikuks peetavaid lisameetmeid, mis võivad asjakohastel juhtudel hõlmata peetavate loomade kaitset siirutajate rünnakute eest vastavalt loomade tervislikule seisundile. |
| --- | --- |

c)

rakendavad pädeva asutuse poolt vajalikuks peetavaid lisameetmeid, mis võivad asjakohastel juhtudel hõlmata peetavate loomade kaitset siirutajate rünnakute eest vastavalt loomade tervislikule seisundile.

Artikkel 40

Pädeva asutuse kohustused lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammide raames

1.   Pädev asutus teeb artikli 37 lõike 2 punktis b osutatud lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammiga hõlmatud territooriumil järgmist:

| a) | kaardistab hõlmatud territooriumi geograafiliste üksustena V lisa II osa 1. peatüki 4. jao punkti 1 kohaselt; |
| --- | --- |

a)

kaardistab hõlmatud territooriumi geograafiliste üksustena V lisa II osa 1. peatüki 4. jao punkti 1 kohaselt;

| b) | teeb igas geograafilises üksuses V lisa II osa 1. peatükis sätestatud nõuetele vastava lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse seiret, nagu on epidemioloogilist olukorda arvesse võttes asjakohane; |
| --- | --- |

b)

teeb igas geograafilises üksuses V lisa II osa 1. peatükis sätestatud nõuetele vastava lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse seiret, nagu on epidemioloogilist olukorda arvesse võttes asjakohane;

| c) | kohaldab taudikahtluse või taudi esinemise kinnitamise korral artiklites 41 ja 42 sätestatud tauditõrjemeetmeid |
| --- | --- |

c)

kohaldab taudikahtluse või taudi esinemise kinnitamise korral artiklites 41 ja 42 sätestatud tauditõrjemeetmeid

| d) | annab veiseid, lambaid või kitsi ja vajaduse korral muid sihtrühma kuuluvaid loomapopulatsioone pidavate ettevõtete käitajatele korralduse oma loomad vaktsineerida ning |
| --- | --- |

d)

annab veiseid, lambaid või kitsi ja vajaduse korral muid sihtrühma kuuluvaid loomapopulatsioone pidavate ettevõtete käitajatele korralduse oma loomad vaktsineerida ning

| e) | kohaldab sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade veo suhtes artiklites 43 ja 45 sätestatud nõudeid. |
| --- | --- |

e)

kohaldab sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade veo suhtes artiklites 43 ja 45 sätestatud nõudeid.

2.   Erandina lõike 1 punktist d võib pädev asutus otsustada mitte anda ettevõtjatele korraldust oma loomad vaktsineerida, kui ta põhjendab pärast riskihindamist nõuetekohaselt, et muude meetmete rakendamisest piisab taudi likvideerimiseks.

3.   Kui pädev asutus peab seda vajalikuks ja võimalikuks, kehtestab ta lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest hooajati vaba piirkonna, nagu on ette nähtud V lisa II osa 5. peatükis. Sel juhul edastab pädev asutus komisjonile ja teistele liikmesriikidele:

| a) | teabe, mis tõendab lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest hooajati vaba perioodi kindlaksmääramise konkreetsete kriteeriumide järgimist; |
| --- | --- |

a)

teabe, mis tõendab lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest hooajati vaba perioodi kindlaksmääramise konkreetsete kriteeriumide järgimist;

| b) | asjaomase perioodi algus- ja lõppkuupäeva; |
| --- | --- |

b)

asjaomase perioodi algus- ja lõppkuupäeva;

| c) | teabe, mis tõendab lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse levimise peatumist piirkonnas, ning |
| --- | --- |

c)

teabe, mis tõendab lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse levimise peatumist piirkonnas, ning

| d) | artiklis 13 sätestatud miinimumnõuetele vastava piirkonna piiritluse. |
| --- | --- |

d)

artiklis 13 sätestatud miinimumnõuetele vastava piirkonna piiritluse.

Artikkel 41

Tauditõrjemeetmed lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse kahtluse korral

1.   Lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse kahtluse korral teeb pädev asutus uurimise, et taudi esinemine kinnitada või välistada.

2.   Lõikes 1 osutatud uurimise tulemuse selgumiseni teeb pädev asutus järgmist:

| a) | piirab sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade ja nende paljundusmaterjali vedu ettevõttest, kus neid peetakse, välja arvatud juhul, kui see on lubatud nende viivitamatuks tapmiseks; |
| --- | --- |

a)

piirab sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade ja nende paljundusmaterjali vedu ettevõttest, kus neid peetakse, välja arvatud juhul, kui see on lubatud nende viivitamatuks tapmiseks;

| b) | annab korralduse võtta asjakohaseid riskimaandamismeetmeid, kui see on vajalik ja tehniliselt võimalik, et vältida või vähendada sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade kokkupuudet siirutajate rünnakutega. |
| --- | --- |

b)

annab korralduse võtta asjakohaseid riskimaandamismeetmeid, kui see on vajalik ja tehniliselt võimalik, et vältida või vähendada sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade kokkupuudet siirutajate rünnakutega.

3.   Kui pädev asutus peab seda vajalikuks, laiendab ta lõigetega 1 ja 2 ette nähtud meetmeid ettevõtetele, kus sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomad puutusid samamoodi kui taudikahtlased loomad kokku nakkusohtlike siirutajatega.

4.   Käesolevas artiklis sätestatud meetmed võib tühistada, kui pädev asutus leiab, et need ei ole enam taudi leviku riski piiramiseks vajalikud.

Artikkel 42

Tauditõrjemeetmed lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse esinemise kinnitamise korral

1.   Kui lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkus leiab kinnitust, siis pädev asutus:

| a) | kinnitab puhangu ja kehtestab vajaduse korral likvideerimisprogrammiga hõlmatud tsooni või laiendab seda; |
| --- | --- |

a)

kinnitab puhangu ja kehtestab vajaduse korral likvideerimisprogrammiga hõlmatud tsooni või laiendab seda;

| b) | teeb vajaduse korral epidemioloogilise uuringu; |
| --- | --- |

b)

teeb vajaduse korral epidemioloogilise uuringu;

| c) | piirab sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade vedu ettevõttest, kus neid peetakse, välja arvatud juhul, kui see on lubatud nende viivitamatuks tapmiseks; |
| --- | --- |

c)

piirab sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade vedu ettevõttest, kus neid peetakse, välja arvatud juhul, kui see on lubatud nende viivitamatuks tapmiseks;

| d) | piirab sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade paljundusmaterjali vedu ettevõttest, kus neid peetakse; |
| --- | --- |

d)

piirab sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade paljundusmaterjali vedu ettevõttest, kus neid peetakse;

| e) | annab korralduse võtta asjakohaseid riskimaandamismeetmeid, kui ta peab seda vajalikuks ja tehniliselt võimalikuks, et vältida või vähendada sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade kokkupuudet siirutajate rünnakutega; |
| --- | --- |

e)

annab korralduse võtta asjakohaseid riskimaandamismeetmeid, kui ta peab seda vajalikuks ja tehniliselt võimalikuks, et vältida või vähendada sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade kokkupuudet siirutajate rünnakutega;

| f) | kohaldab artikliga 41 ette nähtud tauditõrjemeetmeid kõikide ettevõtete suhtes, millel on epidemioloogiline seos kinnitatud taudijuhuga, sealhulgas nende suhtes, kes peavad sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomi, kes puutuvad samamoodi kui kinnitatud diagnoosiga loomad kokku nakkusohtlike siirutajatega. |
| --- | --- |

f)

kohaldab artikliga 41 ette nähtud tauditõrjemeetmeid kõikide ettevõtete suhtes, millel on epidemioloogiline seos kinnitatud taudijuhuga, sealhulgas nende suhtes, kes peavad sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomi, kes puutuvad samamoodi kui kinnitatud diagnoosiga loomad kokku nakkusohtlike siirutajatega.

2.   Lisaks lõikes 1 sätestatud meetmetele ja et tõkestada taudi levikut, teeb pädev asutus, kui ta peab seda vajalikuks, järgmist:

| a) | annab veiseid, lambaid või kitsi ja vajaduse korral muid sihtrühma kuuluvaid loomapopulatsioone pidavate ettevõtete käitajatele korralduse lasta oma loomad lammaste katarraalse palaviku viiruse asjaomaste serotüüpide vastu vaktsineerida, nagu on ette nähtud artikli 40 lõike 1 punktis d; |
| --- | --- |

a)

annab veiseid, lambaid või kitsi ja vajaduse korral muid sihtrühma kuuluvaid loomapopulatsioone pidavate ettevõtete käitajatele korralduse lasta oma loomad lammaste katarraalse palaviku viiruse asjaomaste serotüüpide vastu vaktsineerida, nagu on ette nähtud artikli 40 lõike 1 punktis d;

| b) | uurib ja jälgib sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni tervislikku seisundit kinnitatud diagnoosiga looma pidava ettevõtte läheduses. |
| --- | --- |

b)

uurib ja jälgib sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni tervislikku seisundit kinnitatud diagnoosiga looma pidava ettevõtte läheduses.

3.   Käesolevas artiklis sätestatud meetmed võib tühistada, kui pädev asutus leiab, et need ei ole enam taudi leviku riski piiramiseks vajalikud.

Artikkel 43

Sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni peetavate loomade ja nende paljundusmaterjali vedu lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammidega hõlmatud liikmesriikidesse või tsoonidesse

1.   Pädev asutus lubab sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade sissetoomist artikli 37 lõike 2 punktis b osutatud lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammiga hõlmatud territooriumile üksnes juhul, kui nad vastavad vähemalt ühele V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–4 sätestatud nõudele.

2.   Erandina lõikest 1 võib pädev asutus sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade sissetoomist lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammiga hõlmatud territooriumile lubada ka juhul, kui:

| a) | ta on hinnanud sissetoomisega kaasnevat riski sihtkoha lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusega seotud tervisestaatusele, võttes arvesse võimalikke riskimaandamismeetmeid, mida ta võib sihtkohas võtta; |
| --- | --- |

a)

ta on hinnanud sissetoomisega kaasnevat riski sihtkoha lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusega seotud tervisestaatusele, võttes arvesse võimalikke riskimaandamismeetmeid, mida ta võib sihtkohas võtta;

| b) | ta keelab nende loomade veo teise liikmesriiki:






  i) | 60 päevaks pärast nende sissetoomist või |
| --- | --- | --- |

b)

ta keelab nende loomade veo teise liikmesriiki:

i)

60 päevaks pärast nende sissetoomist või

| ii) | seni, kuni proovidega, mida ei ole kogutud varem kui 14 päeva pärast sissetoomist, on tehtud polümeraasi ahelreaktsiooni uuring lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpide 1–24 suhtes ja selle tulemused on olnud negatiivsed; |
| --- | --- |

ii)

seni, kuni proovidega, mida ei ole kogutud varem kui 14 päeva pärast sissetoomist, on tehtud polümeraasi ahelreaktsiooni uuring lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpide 1–24 suhtes ja selle tulemused on olnud negatiivsed;

| c) | ta kohandab seiret vajaduse korral V lisa II osa 1. peatüki 4. jao punkti 6 kohaselt ning |
| --- | --- |

c)

ta kohandab seiret vajaduse korral V lisa II osa 1. peatüki 4. jao punkti 6 kohaselt ning

| d) | loomad vastavad ükskõik millisele V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 5–8 sätestatud nõudele. |
| --- | --- |

d)

loomad vastavad ükskõik millisele V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 5–8 sätestatud nõudele.

3.   Pädev asutus lubab sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade paljundusmaterjali sissetoomist artikli 37 lõike 2 punktis b osutatud lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammiga hõlmatud territooriumile üksnes juhul, kui see vastab vähemalt ühele V lisa II osa 2. peatüki 2. jao punktides 1–3 sätestatud nõudele.

4.   Erandina lõikest 3 võib pädev asutus lubada sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade paljundusmaterjali sissetoomist lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammiga hõlmatud territooriumile ka juhul, kui:

| a) | ta on hinnanud sissetoomisega kaasnevat riski sihtkoha lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusega seotud tervisestaatusele, võttes arvesse võimalikke riskimaandamismeetmeid, mida ta võib sihtkohas võtta; |
| --- | --- |

a)

ta on hinnanud sissetoomisega kaasnevat riski sihtkoha lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusega seotud tervisestaatusele, võttes arvesse võimalikke riskimaandamismeetmeid, mida ta võib sihtkohas võtta;

| b) | ta keelab selle loomse paljundusmaterjali veo teise liikmesriiki ning |
| --- | --- |

b)

ta keelab selle loomse paljundusmaterjali veo teise liikmesriiki ning

| c) | loomne paljundusmaterjal vastab V lisa II osa 2. peatüki 2. jao punktis 4 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

c)

loomne paljundusmaterjal vastab V lisa II osa 2. peatüki 2. jao punktis 4 sätestatud nõuetele.

5.   Kui loomi või loomset paljundusmaterjali vastu võttev pädev asutus kasutab lõikega 2 või 4 ette nähtud erandit, siis ta:

| a) | teavitab sellest niipea kui võimalik komisjoni; |
| --- | --- |

a)

teavitab sellest niipea kui võimalik komisjoni;

| b) | võtab asjaomase erandi nõuetele vastavad sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomad või nende paljundusmaterjali vastu olenemata loomade või loomse paljundusmaterjali päritoluliikmesriigist või -tsoonist. |
| --- | --- |

b)

võtab asjaomase erandi nõuetele vastavad sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomad või nende paljundusmaterjali vastu olenemata loomade või loomse paljundusmaterjali päritoluliikmesriigist või -tsoonist.

6.   Kui loomi või loomset paljundusmaterjali vastu võttev pädev asutus lõikega 2 või 4 ette nähtud erandeid enam ei kasuta, teavitab ta sellest niipea kui võimalik komisjoni.

Artikkel 44

Siirutajate eest kaitstud ettevõte

1.   Ettevõtja taotlusel võib pädev asutus anda V lisa II osa 3. peatükis sätestatud kriteeriumidele vastavatele ettevõtetele või rajatistele „siirutajate eest kaitstud ettevõtte“ staatuse.

2.   Pädev asutus kontrollib meetmete tõhusust asjakohase sagedusega, kuid vähemalt nõutava kaitseperioodi alguses, kestel ja lõpus, kasutades ettevõtte sees siirutajalõksu.

3.   Pädev asutus tühistab siirutajate eest kaitstud ettevõtte staatuse viivitamata, kui lõikes 1 osutatud tingimused ei ole enam täidetud.

Artikkel 45

Loomade vedu läbi lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammidega hõlmatud liikmesriikide või tsoonide

1.   Pädev asutus lubab sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade vedu läbi artikli 37 lõike 2 punktis b osutatud lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammiga hõlmatud territooriumi üksnes juhul, kui:

| a) | sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomad vastavad vähemalt ühele V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3 sätestatud nõudele või |
| --- | --- |

a)

sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomad vastavad vähemalt ühele V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3 sätestatud nõudele või

| b) | veovahendid, millele loomad laaditakse, on siirutajate rünnakute eest kaitstud ja sõit ei hõlma loomade mahalaadimist rohkem kui üheks päevaks või loomad laaditakse rohkem kui üheks päevaks maha siirutajate eest kaitstud ettevõttes või siirutajavabal ajal. |
| --- | --- |

b)

veovahendid, millele loomad laaditakse, on siirutajate rünnakute eest kaitstud ja sõit ei hõlma loomade mahalaadimist rohkem kui üheks päevaks või loomad laaditakse rohkem kui üheks päevaks maha siirutajate eest kaitstud ettevõttes või siirutajavabal ajal.

2.   Erandina lõikest 1 võib pädev asutus lubada sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade vedu läbi lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammiga hõlmatud territooriumi ka juhul, kui on täidetud artikli 43 lõike 2 punktides a, c ja d sätestatud nõuded.

3. PEATÜKK

Veeloomade B- ja C-kategooria taudide likvideerimisprogrammid

1. jagu

Üldsätted

Artikkel 46

Tauditõrjestrateegia veeloomade B- ja C-kategooria taudide likvideerimiseks

1.   Pädev asutus tugineb veeloomade B-kategooria taudi kohustusliku likvideerimisprogrammi või C-kategooria taudi vabatahtliku likvideerimisprogrammi kehtestamisel tauditõrjestrateegiale, mis hõlmab iga taudi puhul järgmist:

| a) | taudivaba staatuse andmise ja säilitamise tingimuste täitmiseks vajalike seirenõuete liik, võttes arvesse artikli 3 lõike 2 punkti b alapunkti ii; |
| --- | --- |

a)

taudivaba staatuse andmise ja säilitamise tingimuste täitmiseks vajalike seirenõuete liik, võttes arvesse artikli 3 lõike 2 punkti b alapunkti ii;

| b) | likvideerimisprogrammiga hõlmatud territoorium ja loomapopulatsioon, nagu on ette nähtud artiklitega 47 ja 51; |
| --- | --- |

b)

likvideerimisprogrammiga hõlmatud territoorium ja loomapopulatsioon, nagu on ette nähtud artiklitega 47 ja 51;

| c) | likvideerimisprogrammi kestus, nagu on ette nähtud artikliga 49, sealhulgas selle lõpp- ja vahe-eesmärgid, nagu on ette nähtud artikliga 48; |
| --- | --- |

c)

likvideerimisprogrammi kestus, nagu on ette nähtud artikliga 49, sealhulgas selle lõpp- ja vahe-eesmärgid, nagu on ette nähtud artikliga 48;

| d) | artiklites 55–65 sätestatud taudipõhised ennetus- ja tõrjemeetmed. |
| --- | --- |

d)

artiklites 55–65 sätestatud taudipõhised ennetus- ja tõrjemeetmed.

2.   Pädev asutus võib lisada likvideerimisprogrammi oma ühisel maismaa- või rannikupiiril muude liikmesriikide või kolmandate riikidega rakendatavad koordineeritud meetmed, tagamaks et programmide eesmärgid saavutatakse ja need saavutused jäävad kestma.

Kui sellist koordineerimist ei ole kehtestatud, lisab pädev asutus võimaluse korral likvideerimisprogrammi tõhusad riskimaandamismeetmed, sealhulgas tõhusam seire.

Artikkel 47

Territoriaalne kohaldamisala ja loomapopulatsioon

1.   Pädev asutus määrab kindlaks likvideerimisprogrammi kohaldamisala, sealhulgas:

| a) | hõlmatud territooriumi ning |
| --- | --- |

a)

hõlmatud territooriumi ning

| b) | sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni ja vajaduse korral täiendavad loomapopulatsioonid. |
| --- | --- |

b)

sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni ja vajaduse korral täiendavad loomapopulatsioonid.

2.   Likvideerimisprogrammiga hõlmatud territoorium, millele on osutatud lõike 1 punktis a, võib olla:

| a) | kogu liikmesriigi territoorium, |
| --- | --- |

a)

kogu liikmesriigi territoorium,

| b) | üks või mitu tsooni või |
| --- | --- |

b)

üks või mitu tsooni või

| c) | nende ettevõtete geograafiline asukoht, millest bioturvarühmik või bioturvarühmikud koosnevad. |
| --- | --- |

c)

nende ettevõtete geograafiline asukoht, millest bioturvarühmik või bioturvarühmikud koosnevad.

3.   Likvideerimisprogrammiga hõlmatakse kõik likvideerimisprogrammiga hõlmatud liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus asuvad ettevõtted.

4.   Erandina lõikest 3 võib pädev asutus jätta likvideerimisprogrammist välja vesiviljelusettevõtted, mis ei ohusta märkimisväärselt programmi edukust ja mis on heakskiidu taotlemise kohustusest vabastatud.

Artikkel 48

Lõpp- ja vahe-eesmärgid

1.   Pädev asutus lisab likvideerimisprogrammi kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed lõppeesmärgid, mis hõlmavad kõiki artiklis 72 sätestatud taudipõhiseid nõudeid taudivaba staatuse andmiseks.

2.   Kui see on tehniliselt võimalik, lisab likvideerimisprogrammi rakendav pädev astus programmi ka kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed lõppeesmärgid, mis põhinevad nende metsloomapopulatsioonide tervislikul seisundil, kes ohustavad taudivaba staatuse saavutamist.

3.   Pädev asutus lisab likvideerimisprogrammi kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed ühe- või mitmeaastased vahe-eesmärgid, et kajastada lõpp-eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Need vahe-eesmärgid hõlmavad:

| a) | kõiki lõikes 1 osutatud taudipõhiseid nõudeid ja lõikega 2 ette nähtud eesmärke ning |
| --- | --- |

a)

kõiki lõikes 1 osutatud taudipõhiseid nõudeid ja lõikega 2 ette nähtud eesmärke ning

| b) | vajaduse korral lisanõudeid, mida taudivaba staatuse andmise nõuded ei hõlma, et hinnata likvideerimise suunas tehtud edusamme. |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral lisanõudeid, mida taudivaba staatuse andmise nõuded ei hõlma, et hinnata likvideerimise suunas tehtud edusamme.

Artikkel 49

Kohaldamisaeg

1.   Loetellu kantud veeloomataudide likvideerimisprogrammide kohaldamisaeg on sätestatud VI lisa II osas, eelkõige järgmiste peatükkide 2. ja 3. jaos:

| a) | viirusliku hemorraagilise septitseemia ja nakkusliku vereloomeelundite nekroosi puhul 1. peatükis; |
| --- | --- |

a)

viirusliku hemorraagilise septitseemia ja nakkusliku vereloomeelundite nekroosi puhul 1. peatükis;

| b) | lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkuse puhul 2. peatükis; |
| --- | --- |

b)

lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkuse puhul 2. peatükis;

| c) | Marteilia refringens’i nakkuse puhul 3. peatükis; |
| --- | --- |

c)

Marteilia refringens’i nakkuse puhul 3. peatükis;

| d) | Bonamia exitiosa nakkuse puhul 4. peatükis; |
| --- | --- |

d)

Bonamia exitiosa nakkuse puhul 4. peatükis;

| e) | Bonamia ostreae nakkuse puhul 5. peatükis; |
| --- | --- |

e)

Bonamia ostreae nakkuse puhul 5. peatükis;

| f) | valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse puhul 6. peatükis. |
| --- | --- |

f)

valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse puhul 6. peatükis.

2.   C-kategooria taudi puhul ei ületa likvideerimisprogrammi kohaldamisaeg kuut aastat alates kuupäevast, mil komisjon selle määruse (EL) 2016/429 artikli 31 lõike 3 kohaselt esmaselt heaks kiitis. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib komisjon liikmesriikide taotlusel pikendada likvideerimisprogrammi kohaldamisaega veel kuue aasta võrra.

2. jagu

Likvideerimisprogrammidele esitatavad nõuded

Artikkel 50

Likvideerimisprogrammile esitatavad miinimumnõuded

Pädev asutus tugineb konkreetse B- või C-kategooria taudi liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus likvideerimise programmis:

| a) | liikmesriigi, tsooni või bioturvarühmiku tervisestaatuse kindlaksmääramisele kõikide loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi pidavate ettevõtete tervisestaatuse kindlakstegemise abil; |
| --- | --- |

a)

liikmesriigi, tsooni või bioturvarühmiku tervisestaatuse kindlaksmääramisele kõikide loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi pidavate ettevõtete tervisestaatuse kindlakstegemise abil;

| b) | tauditõrjemeetmete rakendamisele kõikides ettevõtetes, kus avastatakse kahtlustatavaid ja kinnitatud taudijuhte; |
| --- | --- |

b)

tauditõrjemeetmete rakendamisele kõikides ettevõtetes, kus avastatakse kahtlustatavaid ja kinnitatud taudijuhte;

| c) | bioturva- ja muude riskimaandamismeetmete rakendamisele vähendamaks ettevõttes olevate loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade nakatumise riski; |
| --- | --- |

c)

bioturva- ja muude riskimaandamismeetmete rakendamisele vähendamaks ettevõttes olevate loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade nakatumise riski;

| d) | teatavatel juhtudel vaktsineerimisele kui likvideerimisprogrammi osale. |
| --- | --- |

d)

teatavatel juhtudel vaktsineerimisele kui likvideerimisprogrammi osale.

Artikkel 51

B- ja C-kategooria taudide likvideerimisprogrammidega hõlmatav loomapopulatsioon

1.   Pädev asutus kohaldab likvideerimisprogrammi liikmesriigi, tsooni või bioturvarühmiku territooriumil asuvates ettevõtetes peetavate loetellu kantud liikide suhtes.

2.   Erandina lõikest 1 võib pädev asutus otsustada jätta likvideerimisprogrammist riskihindamise põhjal välja ettevõtted, kus peetakse ainult vektorliike, millele on osutatud rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisas esitatud tabelis.

3.   Kui see on tehniliselt võimalik, lisab pädev asutus likvideerimisprogrammi täiendavaid loomapopulatsioone, kui sellised loomad:

| a) | ohustavad märkimisväärselt lõikes 1 osutatud loomade tervislikku seisundit; |
| --- | --- |

a)

ohustavad märkimisväärselt lõikes 1 osutatud loomade tervislikku seisundit;

| b) | lisatakse vesiviljelusettevõtete vähesuse tõttu likvideerimisprogrammi ja kui nende lisamine on vajalik liikmesriigi, tsooni või bioturvarühmiku rahuldava epidemioloogilise kaetuse saavutamiseks. |
| --- | --- |

b)

lisatakse vesiviljelusettevõtete vähesuse tõttu likvideerimisprogrammi ja kui nende lisamine on vajalik liikmesriigi, tsooni või bioturvarühmiku rahuldava epidemioloogilise kaetuse saavutamiseks.

Artikkel 52

Likvideerimisprogrammidega hõlmatud liikmesriikides, tsoonides või bioturvarühmikutes võetavad meetmed

1.   Likvideerimisprogrammide rakendamisel saavutatud edusammude jälgimiseks klassifitseerib pädev asutus kõikide loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi pidavate ettevõtete tervisestaatuse vastavalt:

| a) | iga ettevõtte teadaolevale tervisestaatusele likvideerimisprogrammi alguses; |
| --- | --- |

a)

iga ettevõtte teadaolevale tervisestaatusele likvideerimisprogrammi alguses;

| b) | loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade ettevõttesse sissetoomise tingimuste järgimisele: |
| --- | --- |

b)

loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade ettevõttesse sissetoomise tingimuste järgimisele:

| c) | ettevõtjal lasuva pädevat asutust taudikahtlusest või taudi avastamisest teavitamise kohustuse järgimisele; |
| --- | --- |

c)

ettevõtjal lasuva pädevat asutust taudikahtlusest või taudi avastamisest teavitamise kohustuse järgimisele;

| d) | taudikahtluse või taudi esinemise kinnitamise korral kohaldatavate tauditõrjemeetmete võtmisele; |
| --- | --- |

d)

taudikahtluse või taudi esinemise kinnitamise korral kohaldatavate tauditõrjemeetmete võtmisele;

| e) | vaktsineerimisprogrammile, mida võidakse ettevõttes peetavate loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade suhtes kohaldada; |
| --- | --- |

e)

vaktsineerimisprogrammile, mida võidakse ettevõttes peetavate loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade suhtes kohaldada;

| f) | täiendavatele meetmetele, mida pädev asutus peab vajalikuks. |
| --- | --- |

f)

täiendavatele meetmetele, mida pädev asutus peab vajalikuks.

2.   Pädev asutus:

| a) | alustab likvideerimisprogrammi rakendamist, säilitab või tühistab selle vastavalt sellele, kas ettevõtted täidavad või ei täida lõikes 1 sätestatud nõudeid; |
| --- | --- |

a)

alustab likvideerimisprogrammi rakendamist, säilitab või tühistab selle vastavalt sellele, kas ettevõtted täidavad või ei täida lõikes 1 sätestatud nõudeid;

| b) | teavitab asjakohaste ettevõtete käitajaid tervisestaatuse arengust ja taudivaba staatuse andmiseks vajalikest meetmetest. |
| --- | --- |

b)

teavitab asjakohaste ettevõtete käitajaid tervisestaatuse arengust ja taudivaba staatuse andmiseks vajalikest meetmetest.

3.   Ettevõtjad täidavad lõike 1 punktides b–f sätestatud nõudeid, et likvideerimisprogrammi saaks rakendada selle eduka lõpetamise või tühistamiseni.

Artikkel 53

Erand kinniste ettevõtete tervisestaatuse klassifitseerimisest

Erandina artikli 52 lõikest 1 võib pädev asutus otsustada kinniste ettevõtete tervisestaatust mitte klassifitseerida, kui neis kinnistes ettevõtetes peetava loomapopulatsiooni suhtes kohaldatakse asjakohaseid riskimaandamismeetmeid ja tauditõrjemeetmeid tagamaks, et see ei kujutaks endast riski taudi levitajana.

Artikkel 54

Vaktsineerimine

Pädev asutus võib lisada oma ametliku järelevalve all olevatesse likvideerimisprogrammidesse:

| a) | loetellu kantud liikide vaktsineerimise, |
| --- | --- |

a)

loetellu kantud liikide vaktsineerimise,

| b) | peetavate loomade täiendava loomapopulatsiooni vaktsineerimise, |
| --- | --- |

b)

peetavate loomade täiendava loomapopulatsiooni vaktsineerimise,

| c) | metsloomade täiendava loomapopulatsiooni vaktsineerimise. |
| --- | --- |

c)

metsloomade täiendava loomapopulatsiooni vaktsineerimise.

Artikkel 55

Tauditõrjemeetmed teatavate taudide kahtluse korral

1.   Kui pädev asutus kahtlustab ettevõttes asjaomase taudi esinemist, teeb ta vajaliku uurimise.

2.   Lõikes 1 osutatud uurimise tulemuse selgumiseni teeb pädev asutus järgmist:

| a) | keelab loomade või loomsete saaduste sissetoomise ettevõttesse; |
| --- | --- |

a)

keelab loomade või loomsete saaduste sissetoomise ettevõttesse;

| b) | kui see on tehniliselt võimalik, annab korralduse isoleerida ettevõtte üksused, kus taudikahtlasi loomi peetakse; |
| --- | --- |

b)

kui see on tehniliselt võimalik, annab korralduse isoleerida ettevõtte üksused, kus taudikahtlasi loomi peetakse;

| c) | keelab loomade ja loomsete saaduste veo ettevõttest, välja arvatud juhul, kui pädev asutus lubab seda viivitamatuks tapmiseks või töötlemiseks tauditõrjet tegevas veeandide ettevõttes või otse inimtoiduks, kui tegemist on molluskite või koorikloomadega, keda müüakse selleks otstarbeks elusalt; |
| --- | --- |

c)

keelab loomade ja loomsete saaduste veo ettevõttest, välja arvatud juhul, kui pädev asutus lubab seda viivitamatuks tapmiseks või töötlemiseks tauditõrjet tegevas veeandide ettevõttes või otse inimtoiduks, kui tegemist on molluskite või koorikloomadega, keda müüakse selleks otstarbeks elusalt;

| d) | keelab seadmete, sööda ja loomsete kõrvalsaaduste veo ettevõttest, välja arvatud pädeva asutuse loal. |
| --- | --- |

d)

keelab seadmete, sööda ja loomsete kõrvalsaaduste veo ettevõttest, välja arvatud pädeva asutuse loal.

3.   Pädev asutus säilitab lõigetes 1 ja 2 osutatud meetmed, kuni taudi esinemine on välistatud või kinnitatud.

Artikkel 56

Tauditõrjemeetmete laiendamine teatavate taudide kahtluse korral

1.   Kui pädev asutus peab seda vajalikuks, laiendab ta artiklis 55 sätestatud meetmeid:

| a) | mis tahes ettevõttele, mida ähvardab hüdrodünaamiliste tingimuste tõttu suurenenud risk saada taudikahtlusega ettevõttest asjaomane taud; |
| --- | --- |

a)

mis tahes ettevõttele, mida ähvardab hüdrodünaamiliste tingimuste tõttu suurenenud risk saada taudikahtlusega ettevõttest asjaomane taud;

| b) | mis tahes ettevõttele, millel on taudikahtlusega ettevõttega otsene epidemioloogiline seos. |
| --- | --- |

b)

mis tahes ettevõttele, millel on taudikahtlusega ettevõttega otsene epidemioloogiline seos.

2.   Kui taudi esinemist kahtlustatakse looduslikel veeloomadel, laiendab pädev asutus, kui ta peab seda vajalikuks, artiklis 55 sätestatud meetmeid asjaomastele ettevõtetele.

Artikkel 57

Erand tauditõrjemeetmetest taudikahtluse korral

1.   Erandina artikli 55 lõike 2 punktist c võib pädev asutus lubada vesiviljelusloomade vedu tema ametliku järelevalve all olevasse ettevõttesse, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | veetakse üksnes tauditunnusteta loomi; |
| --- | --- |

a)

veetakse üksnes tauditunnusteta loomi;

| b) | vedu ei sea ohtu sihtettevõttes olevate vesiviljelusloomade või teele jäävate veeloomade tervislikku seisundit; |
| --- | --- |

b)

vedu ei sea ohtu sihtettevõttes olevate vesiviljelusloomade või teele jäävate veeloomade tervislikku seisundit;

| c) | nad ei puutu sihtettevõttes kokku asjaomase taudiga seoses paremas tervislikus seisundis vesiviljelusloomadega ning |
| --- | --- |

c)

nad ei puutu sihtettevõttes kokku asjaomase taudiga seoses paremas tervislikus seisundis vesiviljelusloomadega ning

| d) | loomi ei peeta sihtettevõttes kauem, kui pädeva asutuse määratud maksimaalse ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

d)

loomi ei peeta sihtettevõttes kauem, kui pädeva asutuse määratud maksimaalse ajavahemiku jooksul.

2.   Kui pädev asutus kasutab lõikes 1 sätestatud erandit, siis ta:

| a) | kui see on asjakohane, klassifitseerib sihtettevõtte tervisestaatuse artikli 55 lõikes 1 osutatud uurimise lõpuni artikli 52 lõikes 1 sätestatud kriteeriumide kohaselt ümber; |
| --- | --- |

a)

kui see on asjakohane, klassifitseerib sihtettevõtte tervisestaatuse artikli 55 lõikes 1 osutatud uurimise lõpuni artikli 52 lõikes 1 sätestatud kriteeriumide kohaselt ümber;

| b) | keelab loomade veo sihtettevõttest kuni uurimise lõpuni, välja arvatud juhul, kui ta on andnud loa nende veoks tauditõrjet tegevasse veeandide ettevõttesse viivitamatuks tapmiseks või töötlemiseks või otse inimtoiduks tarbimiseks, kui tegemist on molluskite või koorikloomadega, keda müüakse selleks otstarbeks elusalt. |
| --- | --- |

b)

keelab loomade veo sihtettevõttest kuni uurimise lõpuni, välja arvatud juhul, kui ta on andnud loa nende veoks tauditõrjet tegevasse veeandide ettevõttesse viivitamatuks tapmiseks või töötlemiseks või otse inimtoiduks tarbimiseks, kui tegemist on molluskite või koorikloomadega, keda müüakse selleks otstarbeks elusalt.

3.   Pädev asutus võib lõikega 1 ette nähtud erandit kasutada üksnes juhul, kui erandiga hõlmatud loomade päritolu- ja sihtettevõtte käitajad ning vedajad:

| a) | kohaldavad asjakohaseid bioturva- ja muid riskimaandamismeetmeid, mida on vaja taudi leviku tõkestamiseks, |
| --- | --- |

a)

kohaldavad asjakohaseid bioturva- ja muid riskimaandamismeetmeid, mida on vaja taudi leviku tõkestamiseks,

| b) | esitavad pädevale asutusele tagatised selle kohta, et kõik vajalikud bioturva- ja muud riskimaandamismeetmed on võetud ning |
| --- | --- |

b)

esitavad pädevale asutusele tagatised selle kohta, et kõik vajalikud bioturva- ja muud riskimaandamismeetmed on võetud ning

| c) | esitavad pädevale asutusele tagatised selle kohta, et käesoleva artikli lõike 1 punktis c osutatud veeloomadelt saadud loomsed kõrvalsaadused, nagu need on määratletud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 3 punktis 1, töödeldakse või kõrvaldatakse 1. või 2. kategooria materjalina vastavalt selle määruse artiklile 12 või 13. |
| --- | --- |

c)

esitavad pädevale asutusele tagatised selle kohta, et käesoleva artikli lõike 1 punktis c osutatud veeloomadelt saadud loomsed kõrvalsaadused, nagu need on määratletud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 3 punktis 1, töödeldakse või kõrvaldatakse 1. või 2. kategooria materjalina vastavalt selle määruse artiklile 12 või 13.

Artikkel 58

Teatavate taudide esinemise ametlik kinnitamine ja tauditõrjemeetmed

1.   Kui taudijuhtum leiab kinnitust, siis pädev asutus:

| a) | tunnistab ettevõtte(d) nakatunuks, |
| --- | --- |

a)

tunnistab ettevõtte(d) nakatunuks,

| b) | klassifitseerib nakatunud ettevõt(e)te tervisestaatuse ümber, |
| --- | --- |

b)

klassifitseerib nakatunud ettevõt(e)te tervisestaatuse ümber,

| c) | kehtestab asjakohase suurusega piirangutsooni, |
| --- | --- |

c)

kehtestab asjakohase suurusega piirangutsooni,

| d) | võtab nakatunud ettevõt(e)tes artiklites 59–65 sätestatud meetmeid. |
| --- | --- |

d)

võtab nakatunud ettevõt(e)tes artiklites 59–65 sätestatud meetmeid.

2.   Piirangutsooni ettevõt(e)te suhtes kohaldatavad miinimumnõuded on sätestatud VI lisa II osas, eelkõige:

| a) | viirusliku hemorraagilise septitseemia ja nakkusliku vereloomeelundite nekroosi puhul 1. peatüki 3. jao punkti 1 alapunktis a; |
| --- | --- |

a)

viirusliku hemorraagilise septitseemia ja nakkusliku vereloomeelundite nekroosi puhul 1. peatüki 3. jao punkti 1 alapunktis a;

| b) | lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkuse puhul 2. peatüki 3. jao punkti 1 alapunktis a; |
| --- | --- |

b)

lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkuse puhul 2. peatüki 3. jao punkti 1 alapunktis a;

| c) | Marteilia refringens’i nakkuse puhul 3. peatüki 3. jao punkti 1 alapunktis a; |
| --- | --- |

c)

Marteilia refringens’i nakkuse puhul 3. peatüki 3. jao punkti 1 alapunktis a;

| d) | Bonamia exitiosa nakkuse puhul 4. peatüki 3. jao punkti 1 alapunktis a; |
| --- | --- |

d)

Bonamia exitiosa nakkuse puhul 4. peatüki 3. jao punkti 1 alapunktis a;

| e) | Bonamia ostreae nakkuse puhul 5. peatüki 3. jao punkti 1 alapunktis a; |
| --- | --- |

e)

Bonamia ostreae nakkuse puhul 5. peatüki 3. jao punkti 1 alapunktis a;

| f) | valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse puhul 6. peatüki 3. jao punkti 1 alapunktis a. |
| --- | --- |

f)

valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse puhul 6. peatüki 3. jao punkti 1 alapunktis a.

3.   Erandina lõike 1 punktist c võib pädev asutus otsustada jätta piirangutsooni kehtestamata:

| a) | kui nakatunud ettevõte ei lase töötlemata heitvett ümbritsevatesse veekogudesse ning |
| --- | --- |

a)

kui nakatunud ettevõte ei lase töötlemata heitvett ümbritsevatesse veekogudesse ning

| b) | kui ettevõttes kehtivate bioturvameetmete tase tagab, et nakkus on täielikult sinna suletud. |
| --- | --- |

b)

kui ettevõttes kehtivate bioturvameetmete tase tagab, et nakkus on täielikult sinna suletud.

4.   Pädev asutus võib võtta riskimaandamismeetmeid, mis on seotud järgmiste piirangutsoonis toimuvate tegevustega:

| a) | sumplaevade liikumine läbi piirangutsooni, |
| --- | --- |

a)

sumplaevade liikumine läbi piirangutsooni,

| b) | kalapüük, |
| --- | --- |

b)

kalapüük,

| c) | muud tegevused, millega võib kaasneda taudi leviku risk. |
| --- | --- |

c)

muud tegevused, millega võib kaasneda taudi leviku risk.

5.   Kui taud leiab kinnitust looduslikel veeloomadel, võib pädev asutus:

| a) | töötada välja ja rakendada ennetus-, seire- ja tauditõrjemeetmeid, mida on vaja, et tõkestada taudi levikut loetellu kantud liikidesse kuuluvatele peetavatele loomadele või täiendavatele loomapopulatsioonidele; |
| --- | --- |

a)

töötada välja ja rakendada ennetus-, seire- ja tauditõrjemeetmeid, mida on vaja, et tõkestada taudi levikut loetellu kantud liikidesse kuuluvatele peetavatele loomadele või täiendavatele loomapopulatsioonidele;

| b) | kohaldada looduslike veeloomapopulatsioonide ja kinnitatud taudijuhuga otsest epidemioloogilist seost omavate ettevõtete suhtes tõhusamat seiret; |
| --- | --- |

b)

kohaldada looduslike veeloomapopulatsioonide ja kinnitatud taudijuhuga otsest epidemioloogilist seost omavate ettevõtete suhtes tõhusamat seiret;

| c) | võtta meetmeid taudi likvideerimiseks asjakohasest looduslike veeloomade populatsioonist, kui see on teostatav. |
| --- | --- |

c)

võtta meetmeid taudi likvideerimiseks asjakohasest looduslike veeloomade populatsioonist, kui see on teostatav.

Artikkel 59

Epidemioloogiline uuring ja muud uurimised teatavate taudide esinemise kinnitamise korral

1.   Kui taud leiab kinnitust, siis pädev asutus:

| a) | teeb epidemioloogilise uuringu; |
| --- | --- |

a)

teeb epidemioloogilise uuringu;

| b) | teeb muid uurimisi ja kohaldab artikli 55 lõikes 2 sätestatud meetmeid kõikides epidemioloogiliselt seotud ettevõtetes; |
| --- | --- |

b)

teeb muid uurimisi ja kohaldab artikli 55 lõikes 2 sätestatud meetmeid kõikides epidemioloogiliselt seotud ettevõtetes;

| c) | kohandab seiret tuvastatud riskiteguritega, võttes arvesse epidemioloogilise uuringu järeldusi. |
| --- | --- |

c)

kohandab seiret tuvastatud riskiteguritega, võttes arvesse epidemioloogilise uuringu järeldusi.

2.   Pädev asutus kaalub vajadust uurida looduslikke loomi, kui epidemioloogiline uuring näitab peetavate ja looduslike loomade vahel epidemioloogilisi seoseid.

3.   Pädev asutus teavitab niipea kui võimalik:

| a) | asjaomase liikmesriigi ettevõtjaid ja asjakohaseid asutusi epidemioloogilistest seostest kinnitatud taudijuhuga ning |
| --- | --- |

a)

asjaomase liikmesriigi ettevõtjaid ja asjakohaseid asutusi epidemioloogilistest seostest kinnitatud taudijuhuga ning

| b) | nende teiste liikmesriikide või kolmandate riikide pädevaid asutusi, keda epidemioloogilised seosed nakatunud ettevõt(e)tega võivad puudutada. |
| --- | --- |

b)

nende teiste liikmesriikide või kolmandate riikide pädevaid asutusi, keda epidemioloogilised seosed nakatunud ettevõt(e)tega võivad puudutada.

Artikkel 60

Vedu nakatunud ettevõttesse ja muusse piirangutsoonis asuvasse ettevõttesse või neist välja

1.   Pädev asutus teeb kõigis nakatunud ettevõtetes ja muudes piirangutsoonis asuvates ettevõtetes järgmist:

| a) | annab korralduse isoleerida taudikahtlusega ja kinnitatud diagnoosiga loomad, kui see on tehniliselt võimalik; |
| --- | --- |

a)

annab korralduse isoleerida taudikahtlusega ja kinnitatud diagnoosiga loomad, kui see on tehniliselt võimalik;

| b) | keelab asjaomase taudi puhul loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade või neilt saadud loomsete saaduste veo ettevõt(e)test, välja arvatud juhul, kui pädev asutus lubab seda viivitamatuks tapmiseks või töötlemiseks tauditõrjet tegevas veeandide ettevõttes või otse inimtoiduks tarbimiseks, kui tegemist on molluskite või koorikloomadega, mida müüakse selleks otstarbeks elusalt; |
| --- | --- |

b)

keelab asjaomase taudi puhul loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade või neilt saadud loomsete saaduste veo ettevõt(e)test, välja arvatud juhul, kui pädev asutus lubab seda viivitamatuks tapmiseks või töötlemiseks tauditõrjet tegevas veeandide ettevõttes või otse inimtoiduks tarbimiseks, kui tegemist on molluskite või koorikloomadega, mida müüakse selleks otstarbeks elusalt;

| c) | keelab asjaomase taudi puhul loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade sissetoomise ettevõt(e)tesse, välja arvatud juhul, kui pädev asutus on seda nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel lubanud; |
| --- | --- |

c)

keelab asjaomase taudi puhul loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade sissetoomise ettevõt(e)tesse, välja arvatud juhul, kui pädev asutus on seda nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel lubanud;

| d) | keelab seadmete, sööda ja loomsete kõrvalsaaduste veo ettevõt(e)test, välja arvatud pädeva asutuse loal. |
| --- | --- |

d)

keelab seadmete, sööda ja loomsete kõrvalsaaduste veo ettevõt(e)test, välja arvatud pädeva asutuse loal.

2.   Pädev asutus laiendab lõike 1 punktides a–c sätestatud meetmeid täiendavatesse loomapopulatsioonidesse kuuluvatele peetavatele loomadele, kui nad kujutavad endast riski taudi levitajana.

Artikkel 61

Erandid loomade ja loomsete saaduste nakatunud ettevõtetest välja veo piirangust

1.   Erandina artikli 60 lõike 1 punktist b võib pädev asutus lubada vesiviljelusloomade vedu tema ametliku järelevalve all olevasse ettevõttesse, mis asub samas piirangutsoonis, tingimusel et:

| a) | veetakse üksnes tauditunnusteta loomi; |
| --- | --- |

a)

veetakse üksnes tauditunnusteta loomi;

| b) | vedu ei sea ohtu sihtettevõttes olevate vesiviljelusloomade või teele jäävate veeloomade tervislikku seisundit; |
| --- | --- |

b)

vedu ei sea ohtu sihtettevõttes olevate vesiviljelusloomade või teele jäävate veeloomade tervislikku seisundit;

| c) | nad ei puutu sihtettevõttes kokku asjaomase taudiga seoses paremas tervislikus seisundis vesiviljelusloomadega |
| --- | --- |

c)

nad ei puutu sihtettevõttes kokku asjaomase taudiga seoses paremas tervislikus seisundis vesiviljelusloomadega

| d) | loomi ei peeta sihtettevõttes kauem, kui pädeva asutuse määratud maksimaalse ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

d)

loomi ei peeta sihtettevõttes kauem, kui pädeva asutuse määratud maksimaalse ajavahemiku jooksul.

2.   Kui pädev asutus kasutab lõikes 1 sätestatud erandit, siis ta:

| a) | klassifitseerib sihtettevõtte tervisestaatuse artikli 52 lõikes 1 sätestatud kriteeriumide kohaselt ümber, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

a)

klassifitseerib sihtettevõtte tervisestaatuse artikli 52 lõikes 1 sätestatud kriteeriumide kohaselt ümber, kui see on asjakohane;

| b) | keelab loomade liikumise sihtettevõttest, välja arvatud juhul, kui ta on andnud loa nende veoks tauditõrjet tegevasse veeandide ettevõttesse nende viivitamatuks tapmiseks või töötlemiseks või otse inimtoiduks tarbimiseks, kui tegemist on molluskite või koorikloomadega, keda müüakse selleks otstarbeks elusalt. Loomsed kõrvalsaadused, mis on määratletud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 3 punktis 1, töödeldakse või kõrvaldatakse kõikidel juhtudel 1. või 2. kategooria materjalina vastavalt kõnealuse määruse artiklile 12 või 13. |
| --- | --- |

b)

keelab loomade liikumise sihtettevõttest, välja arvatud juhul, kui ta on andnud loa nende veoks tauditõrjet tegevasse veeandide ettevõttesse nende viivitamatuks tapmiseks või töötlemiseks või otse inimtoiduks tarbimiseks, kui tegemist on molluskite või koorikloomadega, keda müüakse selleks otstarbeks elusalt. Loomsed kõrvalsaadused, mis on määratletud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 3 punktis 1, töödeldakse või kõrvaldatakse kõikidel juhtudel 1. või 2. kategooria materjalina vastavalt kõnealuse määruse artiklile 12 või 13.

| c) | hoiab sihtettevõtet kuni ettevõtte puhastamise, desinfitseerimise ja asjakohase kasutamata hoidmise lõpuni oma ametliku järelevalve all. |
| --- | --- |

c)

hoiab sihtettevõtet kuni ettevõtte puhastamise, desinfitseerimise ja asjakohase kasutamata hoidmise lõpuni oma ametliku järelevalve all.

3.   Erandina artikli 60 lõike 1 punktist b võib pädev asutus lubada vesiviljelusloomade vedu teistesse nakatunud ettevõtetesse, mis ei rakenda selle konkreetse taudi likvideerimisprogrammi, tingimusel et:

| a) | veetakse üksnes tauditunnusteta loomi; |
| --- | --- |

a)

veetakse üksnes tauditunnusteta loomi;

| b) | vedu ei sea ohtu sihtettevõttes olevate vesiviljelusloomade või teele jäävate veeloomade tervislikku seisundit; ning |
| --- | --- |

b)

vedu ei sea ohtu sihtettevõttes olevate vesiviljelusloomade või teele jäävate veeloomade tervislikku seisundit; ning

| c) | vedu vastab määruse (EL) 2016/429 artikli 208 lõikes 2 sätestatud loomatervise sertifikaatide väljaandmise nõuetele. |
| --- | --- |

c)

vedu vastab määruse (EL) 2016/429 artikli 208 lõikes 2 sätestatud loomatervise sertifikaatide väljaandmise nõuetele.

4.   Erandina artikli 60 lõike 1 punktist b võib pädev asutus lubada vesiviljelusloomade ja loomsete saaduste vedu tapmis- ja töötlemisrajatistesse, mis ei ole tauditõrjet tegevad veeandide ettevõtted, tingimusel et:

| a) | veetakse üksnes tauditunnusteta loomi; |
| --- | --- |

a)

veetakse üksnes tauditunnusteta loomi;

| b) | tapmis- ja töötlemisrajatis ei asu liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus, kus rakendatakse selle konkreetse taudi likvideerimisprogrammi või mis on tunnistatud taudivabaks; |
| --- | --- |

b)

tapmis- ja töötlemisrajatis ei asu liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus, kus rakendatakse selle konkreetse taudi likvideerimisprogrammi või mis on tunnistatud taudivabaks;

| c) | vedu ei sea ohtu tapmis- ja töötlemisrajatisse veol teele jäävate või selle ümbruses olevate veeloomade tervislikku seisundit; |
| --- | --- |

c)

vedu ei sea ohtu tapmis- ja töötlemisrajatisse veol teele jäävate või selle ümbruses olevate veeloomade tervislikku seisundit;

| d) | vedu vastab määruse (EL) 2016/429 artikli 208 lõikes 2 sätestatud loomatervise sertifikaatide väljaandmise nõuetele. |
| --- | --- |

d)

vedu vastab määruse (EL) 2016/429 artikli 208 lõikes 2 sätestatud loomatervise sertifikaatide väljaandmise nõuetele.

5.   Erandina artikli 60 lõike 1 punktist b võib pädev asutus lubada täiendavatesse loomapopulatsioonidesse kuuluvate loomade ja loomsete saaduste ilma täiendavate piiranguteta vedu nakatunud ettevõtetest teistesse ettevõtetesse, tingimusel et:

| a) | riskihindamine on lõpetatud; |
| --- | --- |

a)

riskihindamine on lõpetatud;

| b) | vajaduse korral rakendatakse riskimaandamismeetmeid, tagamaks et sihtettevõttes olevate või sinna veol teele jäävate veeloomade tervislikku seisundit ei seata ohtu, ning |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral rakendatakse riskimaandamismeetmeid, tagamaks et sihtettevõttes olevate või sinna veol teele jäävate veeloomade tervislikku seisundit ei seata ohtu, ning

| c) | vedu vastab määruse (EL) 2016/429 artikli 208 lõikes 2 sätestatud loomatervise sertifikaatide väljaandmise nõuetele. |
| --- | --- |

c)

vedu vastab määruse (EL) 2016/429 artikli 208 lõikes 2 sätestatud loomatervise sertifikaatide väljaandmise nõuetele.

Artikkel 62

Nakatunud loomade äraviimine

1.   Pärast taudi esinemise kinnitamist annab pädev asutus korralduse, et kõikides nakatunud ettevõtetes võetaks pädeva asutuse määratud maksimaalse ajavahemiku jooksul järgmised asjaomase taudi puhul loetellu kantud liikidesse kuuluvate veeloomadega seotud meetmed:

| a) | kõigi surnud loomade äraviimine; |
| --- | --- |

a)

kõigi surnud loomade äraviimine;

| b) | kõigi surmaeelses seisundis loomade äraviimine ja surmamine; |
| --- | --- |

b)

kõigi surmaeelses seisundis loomade äraviimine ja surmamine;

| c) | kõigi tauditunnustega loomade äraviimine ja surmamine; |
| --- | --- |

c)

kõigi tauditunnustega loomade äraviimine ja surmamine;

| d) | pärast punktides a–c sätestatud meetmete rakendamise lõppu ettevõt(e)tesse jäänud loomade inimtoiduks tapmine või kui tegemist on molluskite või koorikloomadega, keda müüakse elusalt, siis veest eemaldamine. |
| --- | --- |

d)

pärast punktides a–c sätestatud meetmete rakendamise lõppu ettevõt(e)tesse jäänud loomade inimtoiduks tapmine või kui tegemist on molluskite või koorikloomadega, keda müüakse elusalt, siis veest eemaldamine.

2.   Pädev asutus võib anda nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel korralduse tappa inimtoiduks või kui tegemist on molluskite või koorikloomadega, keda müüakse elusalt, siis veest eemaldada:

| a) | kõik asjaomase taudi puhul loetellu kantud liikidesse kuuluvad loomad nakatunud ettevõt(e)tes, neile loomadele uuringuid tegemata; |
| --- | --- |

a)

kõik asjaomase taudi puhul loetellu kantud liikidesse kuuluvad loomad nakatunud ettevõt(e)tes, neile loomadele uuringuid tegemata;

| b) | taudikahtlased loomad, kellel on kinnitatud taudijuhuga epidemioloogiline seos. |
| --- | --- |

b)

taudikahtlased loomad, kellel on kinnitatud taudijuhuga epidemioloogiline seos.

3.   Lõikes 1 osutatud loomade inimtoiduks tapmine või veest eemaldamine toimub ametliku järelevalve all kas nakatunud ettevõt(e)tes koos hilisema töötlemisega tauditõrjet tegevas veeandide ettevõttes või tauditõrjet tegevas veeandide ettevõttes, nagu on asjakohane.

4.   Pädev asutus laiendab käesolevas artiklis sätestatud meetmeid täiendavatesse loomapopulatsioonidesse kuuluvatele vesiviljelusloomadele, kui seda on vaja taudi tõrjeks.

5.   Pädev asutus võib anda korralduse kõik nakatunud ettevõt(e)tes olevad lõikes 1 osutatud loomad ja loetellu kandmata liikidesse kuuluvad loomad või osa neist inimtoiduks tapmise asemel surmata ja hävitada.

6.   Kõik käesoleva artikli kohaselt tapetavatelt või surmatavatelt loomadelt saadud loomsed kõrvalsaadused töödeldakse või kõrvaldatakse 1. või 2. kategooria materjalina vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklile 12 või 13.

Artikkel 63

Puhastamine ja desinfitseerimine

1.   Pädev asutus annab kõigi nakatunud ettevõtete puhul korralduse puhastada ja desinfitseerida enne taasasustamist järgmised ehitised ja esemed:

| a) | ettevõtte ruumid, niivõrd kui see on tehniliselt võimalik, pärast artikli 62 lõikes 1 osutatud loomade äraviimist ja kogu sööt, mis võib olla saastunud; |
| --- | --- |

a)

ettevõtte ruumid, niivõrd kui see on tehniliselt võimalik, pärast artikli 62 lõikes 1 osutatud loomade äraviimist ja kogu sööt, mis võib olla saastunud;

| b) | loomakasvatusega seotud seadmed, sealhulgas, kuid mitte ainult söötmis-, sorteerimis-, ravi- ja vaktsineerimisseadmed ning selleks kasutatavad veesõidukid; |
| --- | --- |

b)

loomakasvatusega seotud seadmed, sealhulgas, kuid mitte ainult söötmis-, sorteerimis-, ravi- ja vaktsineerimisseadmed ning selleks kasutatavad veesõidukid;

| c) | tootmisega seotud varustus, sealhulgas, kuid mitte ainult puurid, võrgud, pukkalused, kotid ja õngejadad; |
| --- | --- |

c)

tootmisega seotud varustus, sealhulgas, kuid mitte ainult puurid, võrgud, pukkalused, kotid ja õngejadad;

| d) | käitajate ja kontrollkäigu tegijate kasutatud kaitseriietus ja ohutusvahendid; |
| --- | --- |

d)

käitajate ja kontrollkäigu tegijate kasutatud kaitseriietus ja ohutusvahendid;

| e) | kõik veovahendid, sealhulgas paagid ja muu varustus, mida kasutatakse nakatunud loomade või nakatunud loomadega kokku puutunud töötajate veoks. |
| --- | --- |

e)

kõik veovahendid, sealhulgas paagid ja muu varustus, mida kasutatakse nakatunud loomade või nakatunud loomadega kokku puutunud töötajate veoks.

2.   Pädev asutus kiidab heaks puhastamis- ja desinfitseerimisprotokolli.

3.   Pädev asutus teeb puhastamise ja desinfitseerimise üle järelevalvet ega ennista või anna ettevõtete taudivaba staatust uuesti enne, kui ta leiab, et puhastamine ja desinfitseerimine on lõpetatud.

Artikkel 64

Kasutamata hoidmine

1.   Pädev asutus annab korralduse hoida kõik nakatunud ettevõtted kasutamata. Kasutamata hoidmine toimub pärast artiklis 63 sätestatud puhastamis- ja desinfitseerimisprotsessi lõppu.

2.   Kasutamata hoidmise kestus oleneb asjaomasest patogeenist ja nakatunud ettevõtetes kasutatavast tootmissüsteemist. Teatavad kasutamata hoidmise perioodid on sätestatud VI lisa II osas, eelkõige:

| a) | viirusliku hemorraagilise septitseemia ja nakkusliku vereloomeelundite nekroosi puhul 1. peatüki 3. jao punkti 1 alapunktis c; |
| --- | --- |

a)

viirusliku hemorraagilise septitseemia ja nakkusliku vereloomeelundite nekroosi puhul 1. peatüki 3. jao punkti 1 alapunktis c;

| b) | lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkuse puhul 2. peatüki 3. jao punkti 1 alapunktis c; |
| --- | --- |

b)

lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkuse puhul 2. peatüki 3. jao punkti 1 alapunktis c;

| c) | Marteilia refringens’i nakkuse puhul 3. peatüki 3. jao punkti 1 alapunktis c; |
| --- | --- |

c)

Marteilia refringens’i nakkuse puhul 3. peatüki 3. jao punkti 1 alapunktis c;

| d) | Bonamia exitiosa nakkuse puhul 4. peatüki 3. jao punkti 1 alapunktis c; |
| --- | --- |

d)

Bonamia exitiosa nakkuse puhul 4. peatüki 3. jao punkti 1 alapunktis c;

| e) | Bonamia ostreae nakkuse puhul 5. peatüki 3. jao punkti 1 alapunktis c; |
| --- | --- |

e)

Bonamia ostreae nakkuse puhul 5. peatüki 3. jao punkti 1 alapunktis c;

| f) | valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse puhul 6. peatüki 3. jao punkti 1 alapunktis c. |
| --- | --- |

f)

valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse puhul 6. peatüki 3. jao punkti 1 alapunktis c.

3.   Pädev asutus annab korralduse hoida kaitsetsooni või kui kaitsetsooni ei ole kehtestatud, siis piirangutsooni nakatunud ettevõtted ühel ja samal ajal kasutamata. Samaaegset kasutamata hoidmist võib riskihindamise põhjal laiendada ka teistele ettevõtetele. Samaaegse kasutamata hoidmise kestus ja piirkonna suurus on sätestatud VI lisa II osas, eelkõige:

| a) | viirusliku hemorraagilise septitseemia ja nakkusliku vereloomeelundite nekroosi puhul 1. peatüki 3. jao punktis 1; |
| --- | --- |

a)

viirusliku hemorraagilise septitseemia ja nakkusliku vereloomeelundite nekroosi puhul 1. peatüki 3. jao punktis 1;

| b) | lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkuse puhul 2. peatüki 3. jao punktis 1; |
| --- | --- |

b)

lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkuse puhul 2. peatüki 3. jao punktis 1;

| c) | Marteilia refringens’i nakkuse puhul 3. peatüki 3. jao punktis 1; |
| --- | --- |

c)

Marteilia refringens’i nakkuse puhul 3. peatüki 3. jao punktis 1;

| d) | Bonamia exitiosa nakkuse puhul 4. peatüki 3. jao punktis 1; |
| --- | --- |

d)

Bonamia exitiosa nakkuse puhul 4. peatüki 3. jao punktis 1;

| e) | Bonamia ostreae nakkuse puhul 5. peatüki 3. jao punktis 1; |
| --- | --- |

e)

Bonamia ostreae nakkuse puhul 5. peatüki 3. jao punktis 1;

| f) | valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse puhul 6. peatüki 3. jao punktis 1. |
| --- | --- |

f)

valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse puhul 6. peatüki 3. jao punktis 1.

Artikkel 65

Riskimaandamismeetmed uuesti nakatumise vältimiseks

Enne tauditõrjemeetmete tühistamist või nende tühistamisel annab pädev asutus korralduse võtta proportsionaalseid riskimaandamismeetmeid, et vältida ettevõtte uuesti nakatumist, võttes arvesse asjakohaseid riskitegureid, mida näitavad epidemioloogilise uuringu tulemused. Nende meetmete puhul võetakse arvesse vähemalt:

| a) | tauditekitaja püsimajäämist keskkonnas või metsloomadel; |
| --- | --- |

a)

tauditekitaja püsimajäämist keskkonnas või metsloomadel;

| b) | bioturvameetmeid, mida kohandatakse vastavalt ettevõtte spetsiifikale. |
| --- | --- |

b)

bioturvameetmeid, mida kohandatakse vastavalt ettevõtte spetsiifikale.

4. PEATÜKK

Taudivaba staatus

1. jagu

Liikmesriikide ja tsoonide taudivaba staatuse heakskiitmine

Artikkel 66

Taudivaba staatuse andmise kriteeriumid

Taudivaba staatuse võib liikmesriikidele või nende tsoonidele anda üksnes juhul, kui on täidetud järgmised üld- ja erikriteeriumid:

| a) | üldkriteeriumid:






  i) | territoriaalne kohaldamisala vastab kas artiklis 13 või 47 sätestatud nõuetele; |
| --- | --- | --- |

a)

üldkriteeriumid:

i)

territoriaalne kohaldamisala vastab kas artiklis 13 või 47 sätestatud nõuetele;

| ii) | taudiseire vastab kas artikli 3 lõikes 1 või lõikes 2 sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

ii)

taudiseire vastab kas artikli 3 lõikes 1 või lõikes 2 sätestatud nõuetele;

| iii) | ettevõtjad täidavad bioturvameetmetega seotud kohustusi, mis on sätestatud määruse (EL) 2016/429 artiklis 10; |
| --- | --- |

iii)

ettevõtjad täidavad bioturvameetmetega seotud kohustusi, mis on sätestatud määruse (EL) 2016/429 artiklis 10;

| iv) | taudikahtluse või taudi esinemise kinnitamise korral võetavad asjaomase taudi puhul asjakohased tauditõrjemeetmed vastavad nõuetele, mis on sätestatud:






  — | Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse, Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse, veiste enzootilise leukoosi, veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi, Aujeszky haiguse viiruse nakkuse ja veiste viirusdiarröa puhul artiklites 21–31; |
| --- | --- | --- |

iv)

taudikahtluse või taudi esinemise kinnitamise korral võetavad asjaomase taudi puhul asjakohased tauditõrjemeetmed vastavad nõuetele, mis on sätestatud:

—

Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse, Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse, veiste enzootilise leukoosi, veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi, Aujeszky haiguse viiruse nakkuse ja veiste viirusdiarröa puhul artiklites 21–31;

Brucella abortus

B. melitensis

B. suis

Mycobacterium tuberculosis

| — | marutaudiviiruse nakkuse puhul artiklites 35 ja 36; |
| --- | --- |

—

marutaudiviiruse nakkuse puhul artiklites 35 ja 36;

| — | lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse puhul artiklites 41 ja 42; |
| --- | --- |

—

lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse puhul artiklites 41 ja 42;

| — | viirusliku hemorraagilise septitseemia, nakkusliku vereloomeelundite nekroosi, lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkuse, Marteilia refringens’i nakkuse, Bonamia exitiosa nakkuse, Bonamia ostreae nakkuse ja valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse puhul artiklites 55–65; |
| --- | --- |

—

viirusliku hemorraagilise septitseemia, nakkusliku vereloomeelundite nekroosi, lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkuse, Marteilia refringens’i nakkuse, Bonamia exitiosa nakkuse, Bonamia ostreae nakkuse ja valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse puhul artiklites 55–65;

Marteilia refringens

Bonamia exitiosa

Bonamia ostreae

| v) | ettevõtted registreeriti või kiideti heaks, nagu on ettevõtte tüübi puhul asjakohane; |
| --- | --- |

v)

ettevõtted registreeriti või kiideti heaks, nagu on ettevõtte tüübi puhul asjakohane;

| vi) | tagati sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade identifitseerimine ja loomse paljundusmaterjali jälgitavus, nagu loomaliigi puhul asjakohane; |
| --- | --- |

vi)

tagati sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade identifitseerimine ja loomse paljundusmaterjali jälgitavus, nagu loomaliigi puhul asjakohane;

| vii) | veo korral vastasid sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomad või neilt saadud tooted nende loomade ja toodete liidusisese veo ja liitu sisenemise loomatervisenõuetele; |
| --- | --- |

vii)

veo korral vastasid sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomad või neilt saadud tooted nende loomade ja toodete liidusisese veo ja liitu sisenemise loomatervisenõuetele;

| b) | artiklitel 67–71 põhinevad taudivaba staatuse andmise erikriteeriumid. |
| --- | --- |

b)

artiklitel 67–71 põhinevad taudivaba staatuse andmise erikriteeriumid.

Artikkel 67

Taudivaba staatus loetellu kantud liikide puudumise põhjal

1.   Kriteeriumid liikmesriigi või tsooni taudivaba staatuse tunnustamiseks selle taudi puhul loetellu kantud liikide puudumise põhjusel on järgmised:

| a) | artikli 66 punkti a alapunktides i ja ii sätestatud üldkriteeriumid on olnud täidetud vähemalt viieaastase tingimustele vastavuse perioodi jooksul ja taudi ei ole avastatud ning |
| --- | --- |

a)

artikli 66 punkti a alapunktides i ja ii sätestatud üldkriteeriumid on olnud täidetud vähemalt viieaastase tingimustele vastavuse perioodi jooksul ja taudi ei ole avastatud ning

| b) | peetavate ja metsloomade populatsioonides ei ole asjaomase taudi puhul asjakohaseid loetellu kantud liike. |
| --- | --- |

b)

peetavate ja metsloomade populatsioonides ei ole asjaomase taudi puhul asjakohaseid loetellu kantud liike.

2.   Liikmesriik esitab lõikes 1 sätestatud kriteeriumide täitmise kohta dokumentaalsed tõendid. Dokumentaalsed tõendid näitavad taudivaba staatuse jätkusuutlikkust, võttes arvesse, et:

| a) | loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade esinemise tõenäosust liikmesriigi territooriumil või tsoonis hinnati ja see leiti olevat väga väike ning |
| --- | --- |

a)

loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade esinemise tõenäosust liikmesriigi territooriumil või tsoonis hinnati ja see leiti olevat väga väike ning

| b) | loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade liikmesriigi territooriumile või tsooni sissetoomise tõenäosus leiti olevat väga väike. |
| --- | --- |

b)

loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade liikmesriigi territooriumile või tsooni sissetoomise tõenäosus leiti olevat väga väike.

Artikkel 68

Taudivaba staatus tauditekitaja ellujäämisvõimetuse põhjal

1.   Kriteeriumid liikmesriigi või tsooni taudivaba staatuse tunnustamiseks tauditekitaja ellujäämisvõimetuse põhjusel on järgmised:

| a) | artikli 66 punkti a alapunktides i ja ii sätestatud üldkriteeriumid on olnud täidetud vähemalt viieaastase tingimustele vastavuse perioodi jooksul ja taudi ei ole avastatud; |
| --- | --- |

a)

artikli 66 punkti a alapunktides i ja ii sätestatud üldkriteeriumid on olnud täidetud vähemalt viieaastase tingimustele vastavuse perioodi jooksul ja taudi ei ole avastatud;

| b) | taudi ei ole seal teadaolevalt kunagi esinenud või kui on, siis on tõendatud, et tauditekitaja ei jäänud ellu; |
| --- | --- |

b)

taudi ei ole seal teadaolevalt kunagi esinenud või kui on, siis on tõendatud, et tauditekitaja ei jäänud ellu;

| c) | on saavutatud vähemalt ühe sellise kriitilise keskkonnaparameetri väärtus, mis on vastuolus tauditekitaja eluvõimelisusega; |
| --- | --- |

c)

on saavutatud vähemalt ühe sellise kriitilise keskkonnaparameetri väärtus, mis on vastuolus tauditekitaja eluvõimelisusega;

| d) | tauditekitaja on selle kriitilise keskkonnaparameetriga kokku puutunud hävimiseks piisava aja jooksul. |
| --- | --- |

d)

tauditekitaja on selle kriitilise keskkonnaparameetriga kokku puutunud hävimiseks piisava aja jooksul.

2.   Liikmesriik esitab lõikes 1 sätestatud kriteeriumide täitmise kohta järgmised tõendid:

| a) | lõike 1 punktides a ja b sätestatud kriteeriumide täitmise kohta dokumentaalsed tõendid; |
| --- | --- |

a)

lõike 1 punktides a ja b sätestatud kriteeriumide täitmise kohta dokumentaalsed tõendid;

| b) | lõike 1 punktides c ja d sätestatud kriteeriumide täitmise kohta teaduslikud tõendid. |
| --- | --- |

b)

lõike 1 punktides c ja d sätestatud kriteeriumide täitmise kohta teaduslikud tõendid.

Artikkel 69

Maismaaloomade taudivaba staatus loetellu kantud maismaaloomataudide puhul loetellu kantud siirutajate ellujäämisvõimetuse põhjal

1.   Kriteeriumid liikmesriigi või tsooni taudivaba staatuse tunnustamiseks selle loetellu kantud taudi puhul loetellu kantud siirutajate ellujäämisvõimetuse põhjusel on järgmised:

| a) | artikli 66 punkti a alapunktides i ja ii sätestatud üldkriteeriumid on olnud täidetud vähemalt viieaastase tingimustele vastavuse perioodi jooksul ja taudi ei ole avastatud; |
| --- | --- |

a)

artikli 66 punkti a alapunktides i ja ii sätestatud üldkriteeriumid on olnud täidetud vähemalt viieaastase tingimustele vastavuse perioodi jooksul ja taudi ei ole avastatud;

| b) | taudi ei ole seal kunagi teadaolevalt esinenud või kui on, siis on tõendatud, et tauditekitajat ei ole edasi levitatud; |
| --- | --- |

b)

taudi ei ole seal kunagi teadaolevalt esinenud või kui on, siis on tõendatud, et tauditekitajat ei ole edasi levitatud;

| c) | tauditekitaja levimine sõltub täielikult loetellu kantud siirutajate esinemisest ja ühtki teist loomuliku levimise viisi ei ole teada; |
| --- | --- |

c)

tauditekitaja levimine sõltub täielikult loetellu kantud siirutajate esinemisest ja ühtki teist loomuliku levimise viisi ei ole teada;

| d) | loetellu kantud siirutajaid liikmesriigis või selle tsoonides looduslikult ei esine; |
| --- | --- |

d)

loetellu kantud siirutajaid liikmesriigis või selle tsoonides looduslikult ei esine;

| e) | loetellu kantud siirutajate juhuslik või tahtlik sissetoomine minevikus või tulevikus ei ole tõenäoline; |
| --- | --- |

e)

loetellu kantud siirutajate juhuslik või tahtlik sissetoomine minevikus või tulevikus ei ole tõenäoline;

| f) | on saavutatud vähemalt ühe sellise kriitilise keskkonnaparameetri väärtus, mis on vastuolus loetellu kantud siirutajate eluvõimelisusega; |
| --- | --- |

f)

on saavutatud vähemalt ühe sellise kriitilise keskkonnaparameetri väärtus, mis on vastuolus loetellu kantud siirutajate eluvõimelisusega;

| g) | loetellu kantud siirutajad on selle kriitilise keskkonnaparameetriga kokku puutunud hävimiseks piisava aja jooksul. |
| --- | --- |

g)

loetellu kantud siirutajad on selle kriitilise keskkonnaparameetriga kokku puutunud hävimiseks piisava aja jooksul.

2.   Liikmesriik esitab lõikes 1 sätestatud kriteeriumide täitmise kohta järgmised tõendid:

| a) | lõike 1 punktides a ja b sätestatud kriteeriumide täitmise kohta dokumentaalsed tõendid; |
| --- | --- |

a)

lõike 1 punktides a ja b sätestatud kriteeriumide täitmise kohta dokumentaalsed tõendid;

| b) | lõike 1 punktides c–g sätestatud kriteeriumide täitmise kohta teaduslikud tõendid. |
| --- | --- |

b)

lõike 1 punktides c–g sätestatud kriteeriumide täitmise kohta teaduslikud tõendid.

Kui taud on puhkenud, esitab liikmesriik dokumentaalsed tõendid selle kohta, et seire on 95 % usaldatavustasemega näidanud, et taudi levimuse määr oli alla 1 %.

Artikkel 70

Taudivaba staatus varasemate ja seireandmete põhjal

1.   Kriteeriumid liikmesriigi või selle tsooni taudivaba staatuse tunnustamiseks varasemate ja seireandmete põhjal on järgmised:

| a) | taudi ei ole liikmesriigis või selle tsoonis kunagi teadaolevalt esinenud või see on liikmesriigis või selle tsoonis likvideeritud ja seda ei ole seal teadaolevalt esinenud vähemalt 25aasta jooksul; |
| --- | --- |

a)

taudi ei ole liikmesriigis või selle tsoonis kunagi teadaolevalt esinenud või see on liikmesriigis või selle tsoonis likvideeritud ja seda ei ole seal teadaolevalt esinenud vähemalt 25aasta jooksul;

| b) | taud on liikmesriigis või selle tsoonis viimase 25 aasta jooksul teadaolevalt esinenud, see on liikmesriigist või selle tsoonist likvideeritud ja artiklis 72 osutatud taudipõhised nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

b)

taud on liikmesriigis või selle tsoonis viimase 25 aasta jooksul teadaolevalt esinenud, see on liikmesriigist või selle tsoonist likvideeritud ja artiklis 72 osutatud taudipõhised nõuded on täidetud.

2.   Liikmesriik, kes soovib kogu oma territooriumi või selle tsooni taudivaba staatuse heakskiitmist lõike 1 punkti a põhjal, on rakendanud vähemalt 10aastase tingimustele vastavuse perioodi jooksul järgmisi meetmeid:

| a) | loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade taudiseire; |
| --- | --- |

a)

loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade taudiseire;

| b) | ennetustegevus tauditekitaja sissetoomise kontrollimiseks; |
| --- | --- |

b)

ennetustegevus tauditekitaja sissetoomise kontrollimiseks;

| c) | taudi vastu vaktsineerimise keeld, välja arvatud juhul, kui vaktsineerimine on kooskõlas artiklis 72 osutatud taudipõhiste nõuetega; |
| --- | --- |

c)

taudi vastu vaktsineerimise keeld, välja arvatud juhul, kui vaktsineerimine on kooskõlas artiklis 72 osutatud taudipõhiste nõuetega;

| d) | taudiseire, mis tõendab, et teadaolevalt ei ole loetellu kantud liikidesse kuuluvatel metsloomadel taudi liikmesriigis või tsoonis tuvastatud. |
| --- | --- |

d)

taudiseire, mis tõendab, et teadaolevalt ei ole loetellu kantud liikidesse kuuluvatel metsloomadel taudi liikmesriigis või tsoonis tuvastatud.

3.   Erandina lõike 1 punktist b võib komisjon kaheks aastaks pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva anda liikmesriikidele või tsoonidele taudivaba staatuse järgmiste taudide puhul:

| a) | marutaudiviiruse nakkus, kui sellest tuli direktiivi 64/432/EMÜ artikli 8 kohaselt teavitada ja kui rakendati vajalikku seiret vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/99/EÜ (23) artiklile 4 ning kui viimasel kahel aastal ei esinenud loetellu kantud loomaliikidel teadaolevalt ühtki kõnealuse taudi juhtu; |
| --- | --- |

a)

marutaudiviiruse nakkus, kui sellest tuli direktiivi 64/432/EMÜ artikli 8 kohaselt teavitada ja kui rakendati vajalikku seiret vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/99/EÜ (23) artiklile 4 ning kui viimasel kahel aastal ei esinenud loetellu kantud loomaliikidel teadaolevalt ühtki kõnealuse taudi juhtu;

| b) | lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkus, kui kõik piirangutsoonid on enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva määruse (EÜ) nr 1266/2007 artikli 6 kohaselt tühistatud. |
| --- | --- |

b)

lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkus, kui kõik piirangutsoonid on enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva määruse (EÜ) nr 1266/2007 artikli 6 kohaselt tühistatud.

4.   Lõikes 1 sätestatud taudivaba staatuse saamise kriteeriume kohaldatakse üksnes:

| a) | uues liikmesriigis kuni kahe aasta jooksul pärast selle liiduga ühinemist või |
| --- | --- |

a)

uues liikmesriigis kuni kahe aasta jooksul pärast selle liiduga ühinemist või

| b) | kuni kahe aasta jooksul pärast nende määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 2 kohaselt vastu võetud rakendusaktide kohaldamise alguskuupäeva, mille kohaselt on asjaomane taud esimest korda B- või C-kategooria taudiks liigitatud. |
| --- | --- |

b)

kuni kahe aasta jooksul pärast nende määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 2 kohaselt vastu võetud rakendusaktide kohaldamise alguskuupäeva, mille kohaselt on asjaomane taud esimest korda B- või C-kategooria taudiks liigitatud.

5.   Erandina lõikest 4 ei kohaldata varasemate ja seireandmete põhjal taudivaba staatuse andmise suhtes kuni kaheaastast ajavahemikku järgmiste staatuste puhul:

| a) | varroosivaba staatus, |
| --- | --- |

a)

varroosivaba staatus,

| b) | ilma vaktsineerimiseta Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse vaba staatus. |
| --- | --- |

b)

ilma vaktsineerimiseta Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse vaba staatus.

6.   Erandina lõike 4 punktist b ei kohaldata varasemate ja seireandmete põhjal taudivaba staatuse andmist järgmiste taudide suhtes:

| a) | Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkus; |
| --- | --- |

a)

Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkus;

| b) | Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkus; |
| --- | --- |

b)

Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkus;

| c) | veiste enzootiline leukoos; |
| --- | --- |

c)

veiste enzootiline leukoos;

| d) | veiste nakkav rinotrahheiit / nakkav pustuloosne vulvovaginiit; |
| --- | --- |

d)

veiste nakkav rinotrahheiit / nakkav pustuloosne vulvovaginiit;

| e) | Aujeszky haiguse viiruse nakkus; |
| --- | --- |

e)

Aujeszky haiguse viiruse nakkus;

| f) | viiruslik hemorraagiline septitseemia; |
| --- | --- |

f)

viiruslik hemorraagiline septitseemia;

| g) | nakkuslik vereloomeelundite nekroos; |
| --- | --- |

g)

nakkuslik vereloomeelundite nekroos;

| h) | lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkus; |
| --- | --- |

h)

lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkus;

| i) | Bonamia ostreae nakkus; |
| --- | --- |

i)

Bonamia ostreae nakkus;

| j) | Marteilia refringens’i nakkus. |
| --- | --- |

j)

Marteilia refringens’i nakkus.

Artikkel 71

Taudivaba staatus likvideerimisprogrammide põhjal

1.   Kriteeriumid liikmesriigi või tsooni taudivaba staatuse tunnustamiseks likvideerimisprogrammide põhjal on järgmised:

| a) | pädev asutus on rakendanud heakskiidetud likvideerimisprogrammi, nagu on osutatud artiklis 12 või 46, ning |
| --- | --- |

a)

pädev asutus on rakendanud heakskiidetud likvideerimisprogrammi, nagu on osutatud artiklis 12 või 46, ning

| b) | pädev asutus on likvideerimisprogrammi lõpetanud ja esitanud komisjonile taudivaba staatuse tunnustamise taotluse, milles tõendatakse artiklis 72 sätestatud taudipõhiste nõuete täitmist. |
| --- | --- |

b)

pädev asutus on likvideerimisprogrammi lõpetanud ja esitanud komisjonile taudivaba staatuse tunnustamise taotluse, milles tõendatakse artiklis 72 sätestatud taudipõhiste nõuete täitmist.

2.   Erandina lõikest 1 võib veeloomade korral, kui tsoon hõlmab alla 75 % liikmesriigi territooriumist ega ole teise liikmesriigi või kolmanda riigiga ühine, taudivaba staatuse saavutada artikli 83 kohaselt.

Artikkel 72

Taudipõhised nõuded taudivaba staatuse andmiseks

Taudipõhised nõuded liikmesriigile või tsoonile taudivaba staatuse andmiseks on sätestatud:

| a) | peetavate veiste Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkusest vaba staatuse puhul IV lisa I osa 3. peatüki 1. jaos ning peetavate lammaste ja kitsede Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkusest vaba staatuse puhul IV lisa I osa 4. peatüki 1. jaos; |
| --- | --- |

a)

peetavate veiste Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkusest vaba staatuse puhul IV lisa I osa 3. peatüki 1. jaos ning peetavate lammaste ja kitsede Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkusest vaba staatuse puhul IV lisa I osa 4. peatüki 1. jaos;

Brucella abortus

B. melitensis

B. suis

Brucella abortus

B. melitensis

B. suis

| b) | Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusest vaba staatuse puhul IV lisa II osa 2. peatüki 1. jaos; |
| --- | --- |

b)

Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusest vaba staatuse puhul IV lisa II osa 2. peatüki 1. jaos;

Mycobacterium tuberculosis

| c) | veiste enzootilisest leukoosist vaba staatuse puhul IV lisa III osa 2. peatüki 1. jaos; |
| --- | --- |

c)

veiste enzootilisest leukoosist vaba staatuse puhul IV lisa III osa 2. peatüki 1. jaos;

| d) | veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vaba staatuse puhul IV lisa IV osa 2. peatüki 1. jaos; |
| --- | --- |

d)

veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vaba staatuse puhul IV lisa IV osa 2. peatüki 1. jaos;

| e) | Aujeszky haiguse viiruse nakkusest vaba staatuse puhul IV lisa V osa 2. peatüki 1. jaos; |
| --- | --- |

e)

Aujeszky haiguse viiruse nakkusest vaba staatuse puhul IV lisa V osa 2. peatüki 1. jaos;

| f) | veiste viirusdiarröast vaba staatuse puhul IV lisa VI osa 2. peatüki 1. jaos; |
| --- | --- |

f)

veiste viirusdiarröast vaba staatuse puhul IV lisa VI osa 2. peatüki 1. jaos;

| g) | marutaudiviiruse põhjustatud nakkusest vaba staatuse puhul V lisa I osa 2. peatüki 1. jaos; |
| --- | --- |

g)

marutaudiviiruse põhjustatud nakkusest vaba staatuse puhul V lisa I osa 2. peatüki 1. jaos;

| h) | lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest vaba staatuse puhul V lisa II osa 4. peatüki 1. jaos; |
| --- | --- |

h)

lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest vaba staatuse puhul V lisa II osa 4. peatüki 1. jaos;

| i) | varroosivaba staatuse puhul V lisa III osa 1. jaos; |
| --- | --- |

i)

varroosivaba staatuse puhul V lisa III osa 1. jaos;

| j) | ilma vaktsineerimiseta Newcastle’i haiguse viiruse nakkusest vaba staatuse puhul V lisa IV osa 1. jaos; |
| --- | --- |

j)

ilma vaktsineerimiseta Newcastle’i haiguse viiruse nakkusest vaba staatuse puhul V lisa IV osa 1. jaos;

| k) | viiruslikust hemorraagilisest septitseemiast vaba staatuse puhul VI lisa II osa 1. peatüki 2. jaos; |
| --- | --- |

k)

viiruslikust hemorraagilisest septitseemiast vaba staatuse puhul VI lisa II osa 1. peatüki 2. jaos;

| l) | nakkuslikust vereloomeelundite nekroosist vaba staatuse puhul VI lisa II osa 1. peatüki 2. jaos; |
| --- | --- |

l)

nakkuslikust vereloomeelundite nekroosist vaba staatuse puhul VI lisa II osa 1. peatüki 2. jaos;

| m) | lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkusest vaba staatuse puhul VI lisa II osa 2. peatüki 2. jaos; |
| --- | --- |

m)

lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkusest vaba staatuse puhul VI lisa II osa 2. peatüki 2. jaos;

| n) | Marteilia refringens’i nakkusest vaba staatuse puhul VI lisa II osa 3. peatüki 2. jaos; |
| --- | --- |

n)

Marteilia refringens’i nakkusest vaba staatuse puhul VI lisa II osa 3. peatüki 2. jaos;

Marteilia refringens

| o) | Bonamia exitiosa nakkusest vaba staatuse puhul VI lisa II osa 4. peatüki 2. jaos; |
| --- | --- |

o)

Bonamia exitiosa nakkusest vaba staatuse puhul VI lisa II osa 4. peatüki 2. jaos;

Bonamia exitiosa

| p) | Bonamia ostreae nakkusest vaba staatuse puhul VI lisa II osa 5. peatüki 2. jaos; |
| --- | --- |

p)

Bonamia ostreae nakkusest vaba staatuse puhul VI lisa II osa 5. peatüki 2. jaos;

Bonamia ostreae

| q) | valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkusest vaba staatuse puhul VI lisa II osa 6. peatüki 2. jaos. |
| --- | --- |

q)

valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkusest vaba staatuse puhul VI lisa II osa 6. peatüki 2. jaos.

2. jagu

Vesiviljelusloomi pidavate bioturvarühmikute taudivaba staatuse heakskiitmine

Artikkel 73

Vesiviljelusloomi pidavatele bioturvarühmikutele taudivaba staatuse andmise kriteeriumid

1.   Vesiviljelusloomi pidavale bioturvarühmikule võib taudivaba staatuse anda üksnes juhul, kui on täidetud järgmised üld- ja erikriteeriumid:

| a) | üldkriteeriumid:






  i) | territoriaalne kohaldamisala vastab artikli 47 lõike 2 punktile c; |
| --- | --- | --- |

a)

üldkriteeriumid:

i)

territoriaalne kohaldamisala vastab artikli 47 lõike 2 punktile c;

| ii) | taudiseire vastab artikli 3 lõikes 2, artiklis 4 ja artiklites 6–9 sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

ii)

taudiseire vastab artikli 3 lõikes 2, artiklis 4 ja artiklites 6–9 sätestatud nõuetele;

| iii) | ettevõtjad täidavad bioturvameetmetega seotud kohustusi, mis on sätestatud määruse (EL) 2016/429 artiklis 10; |
| --- | --- |

iii)

ettevõtjad täidavad bioturvameetmetega seotud kohustusi, mis on sätestatud määruse (EL) 2016/429 artiklis 10;

| iv) | järgitud on taudikahtluse või taudi esinemise kinnitamise korral võetavaid asjaomase taudi puhul asjakohaseid tauditõrjemeetmeid; |
| --- | --- |

iv)

järgitud on taudikahtluse või taudi esinemise kinnitamise korral võetavaid asjaomase taudi puhul asjakohaseid tauditõrjemeetmeid;

| v) | bioturvarühmikusse kuuluvad ettevõtted on heaks kiidetud; |
| --- | --- |

v)

bioturvarühmikusse kuuluvad ettevõtted on heaks kiidetud;

| vi) | tagatud oli sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade jälgitavus; |
| --- | --- |

vi)

tagatud oli sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade jälgitavus;

| vii) | veo korral vastasid sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomad või neilt saadud tooted nende loomade ja toodete liidusisese veo või liitu sisenemise loomatervisenõuetele; |
| --- | --- |

vii)

veo korral vastasid sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomad või neilt saadud tooted nende loomade ja toodete liidusisese veo või liitu sisenemise loomatervisenõuetele;

| b) | taudivaba staatuse andmise erikriteeriumid artiklite 74–77 sätete põhjal. |
| --- | --- |

b)

taudivaba staatuse andmise erikriteeriumid artiklite 74–77 sätete põhjal.

2.   Lõikes 1 osutatud taudivaba staatuse võib anda:

| a) | bioturvarühmikutele, mis ei sõltu ümbritsevate looduslike veekogude tervislikust seisundist, ning |
| --- | --- |

a)

bioturvarühmikutele, mis ei sõltu ümbritsevate looduslike veekogude tervislikust seisundist, ning

| b) | bioturvarühmikutele, mis sõltuvad ümbritsevate looduslike veekogude tervislikust seisundist, kuid kus esinevad tingimused eraldavad bioturvarühmiku taudi puhul tõhusalt muudest bioturvarühmikutest ja veeloomapopulatsioonidest, mis võivad olla nakatunud. |
| --- | --- |

b)

bioturvarühmikutele, mis sõltuvad ümbritsevate looduslike veekogude tervislikust seisundist, kuid kus esinevad tingimused eraldavad bioturvarühmiku taudi puhul tõhusalt muudest bioturvarühmikutest ja veeloomapopulatsioonidest, mis võivad olla nakatunud.

3.   Kui tegemist on lõike 2 punktis b osutatud sõltuvate bioturvarühmikutega, siis pädev asutus:

| a) | hindab vähemalt järgmisi epidemioloogilisi tegureid:






  i) | iga bioturvarühmikusse kuuluva ettevõtte geograafiline asukoht ja veevarustuse laad; |
| --- | --- | --- |

a)

hindab vähemalt järgmisi epidemioloogilisi tegureid:

i)

iga bioturvarühmikusse kuuluva ettevõtte geograafiline asukoht ja veevarustuse laad;

| ii) | veesüsteemi muude vesiviljelusettevõtete tervisestaatus; |
| --- | --- |

ii)

veesüsteemi muude vesiviljelusettevõtete tervisestaatus;

| iii) | alapunktis ii osutatud ettevõtete asukoht ja kaugus sõltuvast bioturvarühmikust; |
| --- | --- |

iii)

alapunktis ii osutatud ettevõtete asukoht ja kaugus sõltuvast bioturvarühmikust;

| iv) | alapunktis ii osutatud ettevõtete tootmismaht ning tootmismeetod ja loomade päritolu; |
| --- | --- |

iv)

alapunktis ii osutatud ettevõtete tootmismaht ning tootmismeetod ja loomade päritolu;

| v) | asjakohastesse loetellu kantud liikidesse kuuluvate looduslike veeloomade esinemine ja arvukus veesüsteemis ning nende tervislik seisund; |
| --- | --- |

v)

asjakohastesse loetellu kantud liikidesse kuuluvate looduslike veeloomade esinemine ja arvukus veesüsteemis ning nende tervislik seisund;

| vi) | andmed selle kohta, kas alapunktis v osutatud liigid on sessiilsed või vagiilsed liigid; |
| --- | --- |

vi)

andmed selle kohta, kas alapunktis v osutatud liigid on sessiilsed või vagiilsed liigid;

| vii) | võimalus, et alapunktis v osutatud looduslikud veeloomad sisenevad bioturvarühmikusse; |
| --- | --- |

vii)

võimalus, et alapunktis v osutatud looduslikud veeloomad sisenevad bioturvarühmikusse;

| viii) | üldised bioturvameetmed bioturvarühmikus; |
| --- | --- |

viii)

üldised bioturvameetmed bioturvarühmikus;

| ix) | üldised hüdroloogilised tingimused veesüsteemis; |
| --- | --- |

ix)

üldised hüdroloogilised tingimused veesüsteemis;

| b) | klassifitseerib kõik bioturvarühmikusse kuuluvad ettevõtted VI lisa I osa 1. peatükki järgides suure riskiga ettevõteteks; |
| --- | --- |

b)

klassifitseerib kõik bioturvarühmikusse kuuluvad ettevõtted VI lisa I osa 1. peatükki järgides suure riskiga ettevõteteks;

| c) | kehtestab meetmed, mida peetakse taudi sissetoomise vältimiseks vajalikuks. |
| --- | --- |

c)

kehtestab meetmed, mida peetakse taudi sissetoomise vältimiseks vajalikuks.

4.   Kui komisjonile esitatakse artikli 83 kohaselt sõltumatu bioturvarühmiku taudivaba staatuse kinnitus, esitab pädev asutus lõike 3 punktis a osutatud hinnangu ja kirjeldab üksikasjalikult meetmeid, mis kehtestati selleks, et vältida taudi sissetoomist bioturvarühmikusse.

Pädev asutus teatab komisjonile viivitamata lõike 3 punktis a loetletud epidemioloogiliste tegurite edasistest muutustest ja nende mõju leevendamiseks võetud meetmetest.

Artikkel 74

Taudivaba staatus loetellu kantud liikide puudumise põhjal

1.   Kriteeriumid vesiviljelusloomi pidava bioturvarühmiku taudivaba staatuse tunnustamiseks selle taudi puhul loetellu kantud liikide puudumise põhjusel on järgmised:

| a) | artikli 73 lõike 1 punkti a alapunktides i ja ii sätestatud üldkriteeriumid on olnud täidetud vähemalt viieaastase tingimustele vastavuse perioodi jooksul ja taudi ei ole avastatud ning |
| --- | --- |

a)

artikli 73 lõike 1 punkti a alapunktides i ja ii sätestatud üldkriteeriumid on olnud täidetud vähemalt viieaastase tingimustele vastavuse perioodi jooksul ja taudi ei ole avastatud ning

| b) | peetavate ja metsloomade populatsioonides ei ole kõnealuse taudi puhul asjakohaseid loetellu kantud liike. |
| --- | --- |

b)

peetavate ja metsloomade populatsioonides ei ole kõnealuse taudi puhul asjakohaseid loetellu kantud liike.

2.   Liikmesriik esitab lõikes 1 sätestatud kriteeriumide täitmise kohta dokumentaalsed tõendid. Dokumentaalsed tõendid näitavad taudivaba staatuse jätkusuutlikkust, võttes arvesse, et:

| a) | loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade bioturvarühmikus esinemise tõenäosust hinnati ja see leiti olevat väga väike ning |
| --- | --- |

a)

loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade bioturvarühmikus esinemise tõenäosust hinnati ja see leiti olevat väga väike ning

| b) | loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade bioturvarühmikusse sissetoomise tõenäosus leiti olevat väga väike. |
| --- | --- |

b)

loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade bioturvarühmikusse sissetoomise tõenäosus leiti olevat väga väike.

Artikkel 75

Taudivaba staatus tauditekitaja ellujäämisvõimetuse põhjal

1.   Kriteeriumid vesiviljelusloomi pidava bioturvarühmiku taudivaba staatuse tunnustamiseks tauditekitaja ellujäämisvõimetuse põhjusel on järgmised:

| a) | artikli 73 lõike 1 punkti a alapunktides i ja ii sätestatud üldkriteeriumid on olnud täidetud vähemalt viieaastase tingimustele vastavuse perioodi jooksul ja taudi ei ole avastatud |
| --- | --- |

a)

artikli 73 lõike 1 punkti a alapunktides i ja ii sätestatud üldkriteeriumid on olnud täidetud vähemalt viieaastase tingimustele vastavuse perioodi jooksul ja taudi ei ole avastatud

| b) | taudi ei ole seal kunagi teadaolevalt esinenud või kui on, siis on tõendatud, et tauditekitaja ei jäänud ellu; |
| --- | --- |

b)

taudi ei ole seal kunagi teadaolevalt esinenud või kui on, siis on tõendatud, et tauditekitaja ei jäänud ellu;

| c) | on saavutatud vähemalt ühe sellise kriitilise keskkonnaparameetri väärtus, mis on vastuolus tauditekitaja eluvõimelisusega; |
| --- | --- |

c)

on saavutatud vähemalt ühe sellise kriitilise keskkonnaparameetri väärtus, mis on vastuolus tauditekitaja eluvõimelisusega;

| d) | tauditekitaja on selle kriitilise parameetriga kokku puutunud hävinemiseks piisava aja jooksul. |
| --- | --- |

d)

tauditekitaja on selle kriitilise parameetriga kokku puutunud hävinemiseks piisava aja jooksul.

2.   Liikmesriik esitab lõikes 1 sätestatud kriteeriumide täitmise kohta järgmised tõendid:

| a) | lõike 1 punktides a ja b sätestatud kriteeriumide täitmise kohta dokumentaalsed tõendid; |
| --- | --- |

a)

lõike 1 punktides a ja b sätestatud kriteeriumide täitmise kohta dokumentaalsed tõendid;

| b) | lõike 1 punktides c ja d sätestatud kriteeriumide täitmise kohta teaduslikud tõendid. |
| --- | --- |

b)

lõike 1 punktides c ja d sätestatud kriteeriumide täitmise kohta teaduslikud tõendid.

Artikkel 76

Taudivaba staatus varasemate ja seireandmete põhjal

1.   Kriteeriumid vesiviljelusloomi pidava bioturvarühmiku taudivaba staatuse tunnustamiseks varasemate ja seireandmete põhjal on järgmised:

| a) | bioturvarühmikus ei ole taudi kunagi teadaolevalt esinenud või see on seal likvideeritud ja seda ei ole seal teadaolevalt esinenud vähemalt 25aasta jooksul; |
| --- | --- |

a)

bioturvarühmikus ei ole taudi kunagi teadaolevalt esinenud või see on seal likvideeritud ja seda ei ole seal teadaolevalt esinenud vähemalt 25aasta jooksul;

| b) | taud on seal viimase 25 aasta jooksul teadaolevalt esinenud, see on bioturvarühmikust likvideeritud ja artiklis 78 osutatud taudipõhised nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

b)

taud on seal viimase 25 aasta jooksul teadaolevalt esinenud, see on bioturvarühmikust likvideeritud ja artiklis 78 osutatud taudipõhised nõuded on täidetud.

2.   Liikmesriik, kes soovib bioturvarühmiku taudivaba staatuse heakskiitmist lõike 1 punkti a põhjal, on rakendanud vähemalt 10aastase tingimustele vastavuse perioodi jooksul järgmisi meetmeid:

| a) | loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade taudiseire; |
| --- | --- |

a)

loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade taudiseire;

| b) | ennetustegevus tauditekitaja sissetoomise kontrollimiseks; |
| --- | --- |

b)

ennetustegevus tauditekitaja sissetoomise kontrollimiseks;

| c) | taudi vastu vaktsineerimise keeld, välja arvatud juhul, kui vaktsineerimine on kooskõlas artiklis 78 osutatud taudipõhiste nõuetega; |
| --- | --- |

c)

taudi vastu vaktsineerimise keeld, välja arvatud juhul, kui vaktsineerimine on kooskõlas artiklis 78 osutatud taudipõhiste nõuetega;

| d) | taudiseire, mis tõendab, et teadaolevalt ei ole loetellu kantud liikidesse kuuluvatel looduslikel veeloomadel taudi bioturvarühmikus tuvastatud. |
| --- | --- |

d)

taudiseire, mis tõendab, et teadaolevalt ei ole loetellu kantud liikidesse kuuluvatel looduslikel veeloomadel taudi bioturvarühmikus tuvastatud.

3.   Lõikega 1 ette nähtud kriteeriume kohaldatakse üksnes:

| a) | uues liikmesriigis kuni kahe aasta jooksul pärast selle liiduga ühinemist või |
| --- | --- |

a)

uues liikmesriigis kuni kahe aasta jooksul pärast selle liiduga ühinemist või

| b) | kuni kahe aasta jooksul pärast nende määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 2 kohaselt vastu võetud rakendusaktide kohaldamise alguskuupäeva, mille kohaselt on asjakohane taud esimest korda B- või C-kategooria taudiks liigitatud. |
| --- | --- |

b)

kuni kahe aasta jooksul pärast nende määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 2 kohaselt vastu võetud rakendusaktide kohaldamise alguskuupäeva, mille kohaselt on asjakohane taud esimest korda B- või C-kategooria taudiks liigitatud.

4.   Erandina lõike 3 punktist b ei kohaldata varasemate ja seireandmete põhjal taudivaba staatuse andmist järgmiste taudide suhtes:

| a) | viiruslik hemorraagiline septitseemia; |
| --- | --- |

a)

viiruslik hemorraagiline septitseemia;

| b) | nakkuslik vereloomeelundite nekroos; |
| --- | --- |

b)

nakkuslik vereloomeelundite nekroos;

| c) | lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkus; |
| --- | --- |

c)

lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkus;

| d) | Bonamia ostreae nakkus; |
| --- | --- |

d)

Bonamia ostreae nakkus;

| e) | Marteilia refringens’i nakkus. |
| --- | --- |

e)

Marteilia refringens’i nakkus.

Artikkel 77

Taudivaba staatus likvideerimisprogrammide põhjal

1.   Kriteeriumid vesiviljelusloomi pidava bioturvarühmiku taudivaba staatuse tunnustamiseks likvideerimisprogrammide põhjal:

| a) | pädev asutus on rakendanud heakskiidetud likvideerimisprogrammi, nagu on osutatud artiklis 46, ning |
| --- | --- |

a)

pädev asutus on rakendanud heakskiidetud likvideerimisprogrammi, nagu on osutatud artiklis 46, ning

| b) | pädev asutus on likvideerimisprogrammi lõpetanud ja esitanud komisjonile lõpparuande, mis tõendab artiklis 78 sätestatud taudipõhiste nõuete täitmist. |
| --- | --- |

b)

pädev asutus on likvideerimisprogrammi lõpetanud ja esitanud komisjonile lõpparuande, mis tõendab artiklis 78 sätestatud taudipõhiste nõuete täitmist.

2.   Erandina lõikest 1 võib juhul, kui bioturvarühmik hõlmab alla 75 % liikmesriigi territooriumist ja kui bioturvarühmikut varustavat valgala ei jagata teise liikmesriigi või kolmanda riigiga, taudivaba staatuse saavutada artikli 83 kohaselt.

Artikkel 78

Taudipõhised nõuded taudivaba staatuse andmiseks

Taudipõhised nõuded vesiviljelusloomi pidavale bioturvarühmikule taudivaba staatuse andmiseks on sätestatud:

| a) | viiruslikust hemorraagilisest septitseemiast vaba staatuse puhul VI lisa II osa 1. peatüki 2. jaos; |
| --- | --- |

a)

viiruslikust hemorraagilisest septitseemiast vaba staatuse puhul VI lisa II osa 1. peatüki 2. jaos;

| b) | nakkuslikust vereloomeelundite nekroosist vaba staatuse puhul VI lisa II osa 1. peatüki 2. jaos; |
| --- | --- |

b)

nakkuslikust vereloomeelundite nekroosist vaba staatuse puhul VI lisa II osa 1. peatüki 2. jaos;

| c) | lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkusest vaba staatuse puhul VI lisa II osa 2. peatüki 2. jaos; |
| --- | --- |

c)

lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkusest vaba staatuse puhul VI lisa II osa 2. peatüki 2. jaos;

| d) | Marteilia refringens’i nakkusest vaba staatuse puhul VI lisa II osa 3. peatüki 2. jaos; |
| --- | --- |

d)

Marteilia refringens’i nakkusest vaba staatuse puhul VI lisa II osa 3. peatüki 2. jaos;

Marteilia refringens

| e) | Bonamia exitiosa nakkusest vaba staatuse puhul VI lisa II osa 4. peatüki 2. jaos; |
| --- | --- |

e)

Bonamia exitiosa nakkusest vaba staatuse puhul VI lisa II osa 4. peatüki 2. jaos;

Bonamia exitiosa

| f) | Bonamia ostreae nakkusest vaba staatuse puhul VI lisa II osa 5. peatüki 2. jaos; |
| --- | --- |

f)

Bonamia ostreae nakkusest vaba staatuse puhul VI lisa II osa 5. peatüki 2. jaos;

Bonamia ostreae

| g) | valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkusest vaba staatuse puhul VI lisa II osa 6. peatüki 2. jaos. |
| --- | --- |

g)

valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkusest vaba staatuse puhul VI lisa II osa 6. peatüki 2. jaos.

Artikkel 79

Ümbritsevate looduslike veekogude tervislikust seisundist sõltumatutele bioturvarühmikutele esitatavad erinõuded

1.   Lisaks vesiviljelusloomi pidavatele bioturvarühmikutele taudivaba staatuse andmise üldkriteeriumidele, mis on sätestatud artikli 73 lõikes 1, võib ühest või mitmest ettevõttest koosnev bioturvarühmik, mille konkreetse taudiga seotud tervisestaatus ei sõltu ümbritsevate looduslike veekogude tervislikust seisundist, saada taudivaba staatuse, kui ta vastab lõigetele 2–6.

2.   Sõltumatu bioturvarühmik võib koosneda:

| a) | üksikettevõttest, mida peetakse üheks epidemioloogiliseks üksuseks, kuna seda ei mõjuta ümbritsevate looduslike veekogude loomade tervislik seisund, või |
| --- | --- |

a)

üksikettevõttest, mida peetakse üheks epidemioloogiliseks üksuseks, kuna seda ei mõjuta ümbritsevate looduslike veekogude loomade tervislik seisund, või

| b) | rohkem kui ühest ettevõttest, kui iga bioturvarühmikusse kuuluv ettevõte vastab käesoleva lõike punktis a ja lõigetes 3–6 sätestatud kriteeriumidele, kuid loomade tiheda liikumise tõttu ettevõtete vahel peetakse neid üheks epidemioloogiliseks üksuseks, tingimusel et kõik ettevõtted tegutsevad ühise bioturvasüsteemi raames. |
| --- | --- |

b)

rohkem kui ühest ettevõttest, kui iga bioturvarühmikusse kuuluv ettevõte vastab käesoleva lõike punktis a ja lõigetes 3–6 sätestatud kriteeriumidele, kuid loomade tiheda liikumise tõttu ettevõtete vahel peetakse neid üheks epidemioloogiliseks üksuseks, tingimusel et kõik ettevõtted tegutsevad ühise bioturvasüsteemi raames.

3.   Sõltumatut bioturvarühmikut varustatakse veega:

| a) | veepuhastusjaamast, mis inaktiveerib asjaomase tauditekitaja, või |
| --- | --- |

a)

veepuhastusjaamast, mis inaktiveerib asjaomase tauditekitaja, või

| b) | otse kaevust, puuraugust või allikast. |
| --- | --- |

b)

otse kaevust, puuraugust või allikast.

Kui vesi tarnitakse väljastpoolt ettevõtet, tarnitakse see otse ettevõttesse ja suunatakse sinna vahenditega, mis pakuvad nakkuse vastu asjakohast kaitset.

4.   Ettevõtetes peavad olema looduslikud või kunstlikud tõkked, mis takistavad veeloomadel ümbritsevatest looduslikest veekogudest igasse bioturvarühmiku ettevõttesse siseneda.

5.   Vajaduse korral peab bioturvarühmik olema kaitstud ümbritsevate looduslike veekogude üleujutuste ja nende vee sissetungimise eest.

6.   Bioturvarühmik vastab artiklis 78 osutatud taudipõhistele nõuetele.

Artikkel 80

Erieeskirjad üksikettevõtetest koosnevatele bioturvarühmikutele, mis alustavad või taasalustavad vesiviljelustegevust ja mille konkreetse taudiga seotud tervisestaatus ei sõltu ümbritsevate looduslike veekogude tervislikust seisundist

1.   Uut ettevõtet, mis on alustamas vesiviljelustegevust, peetakse taudivabaks, kui:

| a) | see vastab artikli 79 lõike 2 punktile a ja lõigetele 3–5 ning |
| --- | --- |

a)

see vastab artikli 79 lõike 2 punktile a ja lõigetele 3–5 ning

| b) | see alustab vesiviljelustegevust vesiviljelusloomadega, mis on pärit taudivabast liikmesriigist, tsoonist või bioturvarühmikust. |
| --- | --- |

b)

see alustab vesiviljelustegevust vesiviljelusloomadega, mis on pärit taudivabast liikmesriigist, tsoonist või bioturvarühmikust.

2.   Ettevõtet, mis taasalustab pärast pausi vesiviljelustegevust ja vastab lõikele 1, peetakse taudivabaks ilma artikli 73 lõike 1 punkti a alapunktis ii osutatud seireta, tingimusel et:

| a) | ettevõtte varasem loomaterviseolukord on pädevale asutusele teada ja ettevõttes ei ole kinnitust leidnud B- või C-kategooria taudi esinemine; |
| --- | --- |

a)

ettevõtte varasem loomaterviseolukord on pädevale asutusele teada ja ettevõttes ei ole kinnitust leidnud B- või C-kategooria taudi esinemine;

| b) | ettevõte puhastatakse, desinfitseeritakse ja hoitakse enne taasasustamist vajaduse korral kasutamata. |
| --- | --- |

b)

ettevõte puhastatakse, desinfitseeritakse ja hoitakse enne taasasustamist vajaduse korral kasutamata.

3.   Ettevõtet, mis taasalustab tegevust pärast B- või C-kategooria taudi esinemise kinnitamist, peetakse kinnitust leidnud taudist vabaks tingimusel, et:

| a) | pärast puhastamist, desinfitseerimist ja kasutamata hoidmist ettevõtte taasasustamiseks taudivabast liikmesriigist, tsoonist või bioturvarühmikust toodud loomade esindavale valimile tehakse asjakohase taudi uuringud kõige varem kolm kuud ja hiljemalt 12 kuud pärast seda, kui nad on puutunud kokku taudi kliiniliste tunnuste ilmnemiseni viivate tingimuste, sealhulgas veetemperatuuriga; |
| --- | --- |

a)

pärast puhastamist, desinfitseerimist ja kasutamata hoidmist ettevõtte taasasustamiseks taudivabast liikmesriigist, tsoonist või bioturvarühmikust toodud loomade esindavale valimile tehakse asjakohase taudi uuringud kõige varem kolm kuud ja hiljemalt 12 kuud pärast seda, kui nad on puutunud kokku taudi kliiniliste tunnuste ilmnemiseni viivate tingimuste, sealhulgas veetemperatuuriga;

| b) | kasutatakse VI lisa II osa asjakohases peatükis sätestatud proovivõttu ja diagnostilisi uuringuid ning proovid võetakse selliselt arvult loomadelt, mis tagab asjaomase taudi tuvastamise 95 % usaldatavustasemega, kui levimuse sihtmäär on 2 %; |
| --- | --- |

b)

kasutatakse VI lisa II osa asjakohases peatükis sätestatud proovivõttu ja diagnostilisi uuringuid ning proovid võetakse selliselt arvult loomadelt, mis tagab asjaomase taudi tuvastamise 95 % usaldatavustasemega, kui levimuse sihtmäär on 2 %;

| c) | punktis b kirjeldatud uuringute tulemused on negatiivsed. |
| --- | --- |

c)

punktis b kirjeldatud uuringute tulemused on negatiivsed.

3. jagu

Taudivaba staatuse säilitamine, peatamine ja tühistamine

Artikkel 81

Seiret ja bioturvameetmeid käsitlevad erikriteeriumid taudivaba staatuse säilitamiseks

1.   Liikmesriigid, tsoonid ja bioturvarühmikud võivad taudivaba staatuse säilitada üksnes juhul, kui lisaks määruse (EL) 2016/429 artikli 41 lõike 1 punktides a ja c sätestatud kriteeriumidele järgivad nad:

| a) | kohustust teha piisavalt seiret, et võimaldada taudi varajast avastamist ja taudivaba staatuse tõendamist; |
| --- | --- |

a)

kohustust teha piisavalt seiret, et võimaldada taudi varajast avastamist ja taudivaba staatuse tõendamist;

| b) | tuvastatud riskidel põhinevad bioturvameetmeid, mille võtmist pädev asutus nõuab taudi sissetoomise vältimiseks; |
| --- | --- |

b)

tuvastatud riskidel põhinevad bioturvameetmeid, mille võtmist pädev asutus nõuab taudi sissetoomise vältimiseks;

| c) | artikli 66 punkti a alapunktides v, vi ja vii või artikli 73 lõike 1 punkti a alapunktides v, vi ja vii osutatud tegevuseeskirju. |
| --- | --- |

c)

artikli 66 punkti a alapunktides v, vi ja vii või artikli 73 lõike 1 punkti a alapunktides v, vi ja vii osutatud tegevuseeskirju.

2.   Veeloomade puhul võib liikmesriik pärast tema ühest või mitmest loetellu kantud taudist vabaks tunnistamist lõike 3 punktides k–q osutatud sihipärase seire lõpetada ja oma taudivaba staatuse säilitada, tingimusel et asjaomase taudi sissetoomise riski on hinnatud ja eksisteerivad asjaomase taudi kliiniliste tunnuste ilmnemist soodustavad tingimused.

Nende liikmesriikide taudivabades tsoonides või bioturvarühmikutes, mida ei tunnistata taudivabaks, või kõikidel juhtudel, kui asjaomase taudi kliiniliste tunnuste ilmnemist soodustavaid tingimusi ei eksisteeri, jätkatakse sihipärast seiret, nagu on osutatud lõike 3 punktides k–q.

3.   Seiret ja bioturvameetmeid käsitlevad taudipõhised nõuded on sätestatud:

| a) | peetavate veiste Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkusest vaba staatuse puhul IV lisa I osa 3. peatüki 2. jaos ning peetavate lammaste ja kitsede Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkusest vaba staatuse puhul IV lisa I osa 4. peatüki 2. jaos; |
| --- | --- |

a)

peetavate veiste Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkusest vaba staatuse puhul IV lisa I osa 3. peatüki 2. jaos ning peetavate lammaste ja kitsede Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkusest vaba staatuse puhul IV lisa I osa 4. peatüki 2. jaos;

| b) | Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusest vaba staatuse puhul IV lisa II osa 2. peatüki 2. jaos; |
| --- | --- |

b)

Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusest vaba staatuse puhul IV lisa II osa 2. peatüki 2. jaos;

| c) | veiste enzootilisest leukoosist vaba staatuse puhul IV lisa III osa 2. peatüki 2. jaos; |
| --- | --- |

c)

veiste enzootilisest leukoosist vaba staatuse puhul IV lisa III osa 2. peatüki 2. jaos;

| d) | veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vaba staatuse puhul IV lisa IV osa 2. peatüki 2. jaos; |
| --- | --- |

d)

veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vaba staatuse puhul IV lisa IV osa 2. peatüki 2. jaos;

| e) | Aujeszky haiguse viiruse nakkusest vaba staatuse puhul IV lisa V osa 2. peatüki 2. jaos; |
| --- | --- |

e)

Aujeszky haiguse viiruse nakkusest vaba staatuse puhul IV lisa V osa 2. peatüki 2. jaos;

| f) | veiste viirusdiarröast vaba staatuse puhul IV lisa VI osa 2. peatüki 2. jaos; |
| --- | --- |

f)

veiste viirusdiarröast vaba staatuse puhul IV lisa VI osa 2. peatüki 2. jaos;

| g) | marutaudiviiruse põhjustatud nakkusest vaba staatuse puhul V lisa I osa 2. peatüki 2. jaos; |
| --- | --- |

g)

marutaudiviiruse põhjustatud nakkusest vaba staatuse puhul V lisa I osa 2. peatüki 2. jaos;

| h) | lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest vaba staatuse puhul V lisa II osa 4. peatüki 2. jaos; |
| --- | --- |

h)

lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest vaba staatuse puhul V lisa II osa 4. peatüki 2. jaos;

| i) | varroosivaba staatuse puhul V lisa III osa 2. jaos; |
| --- | --- |

i)

varroosivaba staatuse puhul V lisa III osa 2. jaos;

| j) | ilma vaktsineerimiseta Newcastle’i haiguse viiruse nakkusest vaba staatuse puhul V lisa IV osa 2. jaos; |
| --- | --- |

j)

ilma vaktsineerimiseta Newcastle’i haiguse viiruse nakkusest vaba staatuse puhul V lisa IV osa 2. jaos;

| k) | viiruslikust hemorraagilisest septitseemiast vaba staatuse puhul VI lisa II osa 1. peatüki 4. jaos; |
| --- | --- |

k)

viiruslikust hemorraagilisest septitseemiast vaba staatuse puhul VI lisa II osa 1. peatüki 4. jaos;

| l) | nakkuslikust vereloomeelundite nekroosist vaba staatuse puhul VI lisa II osa 1. peatüki 4. jaos; |
| --- | --- |

l)

nakkuslikust vereloomeelundite nekroosist vaba staatuse puhul VI lisa II osa 1. peatüki 4. jaos;

| m) | lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkusest vaba staatuse puhul VI lisa II osa 2. peatüki 4. jaos; |
| --- | --- |

m)

lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkusest vaba staatuse puhul VI lisa II osa 2. peatüki 4. jaos;

| n) | Marteilia refringens’i nakkusest vaba staatuse puhul VI lisa II osa 3. peatüki 4. jaos; |
| --- | --- |

n)

Marteilia refringens’i nakkusest vaba staatuse puhul VI lisa II osa 3. peatüki 4. jaos;

| o) | Bonamia exitiosa nakkusest vaba staatuse puhul VI lisa II osa 4. peatüki 4. jaos; |
| --- | --- |

o)

Bonamia exitiosa nakkusest vaba staatuse puhul VI lisa II osa 4. peatüki 4. jaos;

| p) | Bonamia ostreae nakkusest vaba staatuse puhul VI lisa II osa 5. peatüki 4. jaos; |
| --- | --- |

p)

Bonamia ostreae nakkusest vaba staatuse puhul VI lisa II osa 5. peatüki 4. jaos;

| q) | valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkusest vaba staatuse puhul VI lisa II osa 6. peatüki 4. jaos. |
| --- | --- |

q)

valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkusest vaba staatuse puhul VI lisa II osa 6. peatüki 4. jaos.

Artikkel 82

Taudivaba staatuse peatamine, tühistamine ja ennistamine

1.   Kui taud on leidnud kinnitust ning liikmesriigi, tsooni või bioturvarühmiku taudivaba staatuse säilitamise tingimused ei ole seega täidetud, siis pädev asutus:

| a) | kohaldab viivitamata asjakohaseid tauditõrjemeetmeid; |
| --- | --- |

a)

kohaldab viivitamata asjakohaseid tauditõrjemeetmeid;

| b) | teeb konkreetset seiret puhangu ulatuse hindamiseks; |
| --- | --- |

b)

teeb konkreetset seiret puhangu ulatuse hindamiseks;

| c) | annab korralduse võtta vajalikud riskimaandamismeetmed. |
| --- | --- |

c)

annab korralduse võtta vajalikud riskimaandamismeetmed.

2.   Kui taud ei ole kinnitust leidnud, kuid üks liikmesriigi, tsooni või bioturvarühmiku taudivaba staatuse säilitamise tingimus ei ole täidetud, võtab pädev asutus asjakohased parandusmeetmed ja hindab riski, et terviseolukord on muutunud.

3.   Vajaduse korral võib pädev asutus liikmesriigi, tsooni või bioturvarühmiku taudivaba staatuse selle komisjonipoolse tühistamise asemel üleminekumeetmena peatada. Selle peatamise ajal teeb pädev asutus järgmist:

| a) | võtab olukorraga toimetulemiseks kõik vajalikud ennetus-, seire- ja tõrjemeetmed |
| --- | --- |

a)

võtab olukorraga toimetulemiseks kõik vajalikud ennetus-, seire- ja tõrjemeetmed

| b) | teavitab komisjoni ja teisi liikmesriike võetud meetmetest viivitamata ning |
| --- | --- |

b)

teavitab komisjoni ja teisi liikmesriike võetud meetmetest viivitamata ning

| c) | teavitab komisjoni ja teisi liikmesriike regulaarselt olukorra arengust ning oma seisukohast taudivaba staatuse ennistamise, peatamise pikendamise või komisjonipoolse tühistamise suhtes. |
| --- | --- |

c)

teavitab komisjoni ja teisi liikmesriike regulaarselt olukorra arengust ning oma seisukohast taudivaba staatuse ennistamise, peatamise pikendamise või komisjonipoolse tühistamise suhtes.

4.   Lõikele 3 vastavuse korral võib pädev asutus liikmesriigi, tsooni või bioturvarühmiku taudivaba staatuse ennistada, lõpetades peatamise.

4. jagu

Erandid komisjoni heakskiidust

Artikkel 83

Erandid komisjoni heakskiidust teatavatele taudivabadele staatustele veeloomataudide puhul

1.   Erandina määruse (EL) 2016/429 artikli 36 lõikes 4 ja artikli 37 lõikes 4 sätestatud nõuetest, mida tuleb täita, et komisjon kiidaks heaks tsoonide või bioturvarühmikute veeloomataudidest vaba staatuse, saavad tsoonid või bioturvarühmikud, mis hõlmavad alla 75 % liikmesriigi territooriumist ega jaga tsooni või bioturvarühmikut varustavat valgala teise liikmesriigi või kolmanda riigiga, heakskiidu järgmise menetluse kohaselt:

| a) | liikmesriik esitab käesolevas määruses sätestatud taudivaba staatuse nõuetele vastava tsooni või bioturvarühmiku kohta esialgse taudivabaduse kinnituse; |
| --- | --- |

a)

liikmesriik esitab käesolevas määruses sätestatud taudivaba staatuse nõuetele vastava tsooni või bioturvarühmiku kohta esialgse taudivabaduse kinnituse;

| b) | liikmesriik avaldab selle esialgse kinnituse elektrooniliselt ning komisjoni ja liikmesriike teavitatakse selle avaldamisest; |
| --- | --- |

b)

liikmesriik avaldab selle esialgse kinnituse elektrooniliselt ning komisjoni ja liikmesriike teavitatakse selle avaldamisest;

| c) | esialgne kinnitus jõustub 60 päeva pärast avaldamist ja käesolevas lõikes osutatud tsoon või bioturvarühmik saab taudivaba staatuse. |
| --- | --- |

c)

esialgne kinnitus jõustub 60 päeva pärast avaldamist ja käesolevas lõikes osutatud tsoon või bioturvarühmik saab taudivaba staatuse.

2.   Komisjon või liikmesriigid võivad lõike 1 punktis c osutatud 60 päeva jooksul küsida selgitusi või lisateavet esialgse kinnituse koostanud liikmesriigi esitatud tõendite kohta.

3.   Kui vähemalt üks liikmesriik või komisjon esitab lõike 1 punktis c osutatud ajavahemiku jooksul kirjalikke märkusi, viidates kahtlustele seoses kinnitust toetavate tõenditega, siis komisjon, kinnituse koostanud liikmesriik ja kui see on asjakohane, selgitust või lisateavet palunud liikmesriik üheskoos kontrollivad esitatud tõendeid, et vaidlus lahendada.

Sellisel juhul pikeneb lõike 1 punktis c osutatud ajavahemik automaatselt 60 päeva võrra alates esimestele kahtlustele tähelepanu juhtimise kuupäevast. Rohkem seda perioodi ei pikendata.

4.   Kui lõikes 3 osutatud protsess ebaõnnestub, kohaldatakse määruse (EL) 2016/429 artikli 36 lõiget 4 ja artikli 37 lõiget 4.

III OSA

ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 84

Olemasolevat taudivaba staatust käsitlevad üleminekusätted

1.   Liikmesriikidel ja nende tsoonidel, kellel on enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva heakskiidetud taudivaba staatus, on käesoleva määruse kohane heakskiidetud taudivaba staatus järgmiste staatuste puhul:

| a) | Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkusest vaba:






  i) | veisepopulatsioonidel, kui brutselloosivaba staatus anti direktiivi 64/432/EMÜ kohaselt; |
| --- | --- | --- |

a)

Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkusest vaba:

i)

veisepopulatsioonidel, kui brutselloosivaba staatus anti direktiivi 64/432/EMÜ kohaselt;

| ii) | lamba- ja kitsepopulatsioonidel, kui brutselloosivaba (B. melitensis’est vaba) staatus anti direktiivi 91/68/EMÜ kohaselt; |
| --- | --- |

ii)

lamba- ja kitsepopulatsioonidel, kui brutselloosivaba (B. melitensis’est vaba) staatus anti direktiivi 91/68/EMÜ kohaselt;

| b) | Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusest vaba, kui tuberkuloosivaba staatus anti direktiivi 64/432/EMÜ kohaselt; |
| --- | --- |

b)

Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusest vaba, kui tuberkuloosivaba staatus anti direktiivi 64/432/EMÜ kohaselt;

| c) | veiste enzootilisest leukoosist vaba, kui veiste enzootilisest leukoosist vaba staatus anti direktiivi 64/432/EMÜ kohaselt; |
| --- | --- |

c)

veiste enzootilisest leukoosist vaba, kui veiste enzootilisest leukoosist vaba staatus anti direktiivi 64/432/EMÜ kohaselt;

| d) | veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vaba staatus, kui veiste nakkavast rinotrahheiidist vaba staatus anti direktiivi 64/432/EMÜ kohaselt; |
| --- | --- |

d)

veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vaba staatus, kui veiste nakkavast rinotrahheiidist vaba staatus anti direktiivi 64/432/EMÜ kohaselt;

| e) | Aujeszky haiguse viiruse nakkusest vaba, kui Aujeszky haiguse viiruse nakkusest vaba staatus anti direktiivi 64/432/EMÜ kohaselt; |
| --- | --- |

e)

Aujeszky haiguse viiruse nakkusest vaba, kui Aujeszky haiguse viiruse nakkusest vaba staatus anti direktiivi 64/432/EMÜ kohaselt;

| f) | varroosivaba, kui varroosivaba staatus anti nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ (24) kohaselt; |
| --- | --- |

f)

varroosivaba, kui varroosivaba staatus anti nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ (24) kohaselt;

| g) | ilma vaktsineerimiseta Newcastle’i haiguse viiruse nakkusest vaba, kui Newcastle’i haiguse vastu vaktsineerimist mittevajav staatus anti direktiivi 2009/158/EÜ kohaselt; |
| --- | --- |

g)

ilma vaktsineerimiseta Newcastle’i haiguse viiruse nakkusest vaba, kui Newcastle’i haiguse vastu vaktsineerimist mittevajav staatus anti direktiivi 2009/158/EÜ kohaselt;

| h) | viiruslikust hemorraagilisest septitseemiast vaba, kui viiruslikust hemorraagilisest septitseemiast vaba staatus anti nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ (25) kohaselt; |
| --- | --- |

h)

viiruslikust hemorraagilisest septitseemiast vaba, kui viiruslikust hemorraagilisest septitseemiast vaba staatus anti nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ (25) kohaselt;

| i) | nakkuslikust vereloomeelundite nekroosist vaba, kui nakkuslikust vereloomeelundite nekroosist vaba staatus anti direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt; |
| --- | --- |

i)

nakkuslikust vereloomeelundite nekroosist vaba, kui nakkuslikust vereloomeelundite nekroosist vaba staatus anti direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt;

| j) | lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkusest vaba, kui lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkusest vaba staatus anti direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt; |
| --- | --- |

j)

lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkusest vaba, kui lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkusest vaba staatus anti direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt;

| k) | Bonamia ostreae nakkusest vaba, kui Bonamia ostreae nakkusest vaba staatus anti direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt; |
| --- | --- |

k)

Bonamia ostreae nakkusest vaba, kui Bonamia ostreae nakkusest vaba staatus anti direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt;

| l) | Marteilia refringens’i nakkusest vaba, kui Marteilia refringens’i nakkusest vaba staatus anti direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt; |
| --- | --- |

l)

Marteilia refringens’i nakkusest vaba, kui Marteilia refringens’i nakkusest vaba staatus anti direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt;

| m) | valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkusest vaba, kui valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkusest vaba staatus anti direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt. |
| --- | --- |

m)

valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkusest vaba, kui valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkusest vaba staatus anti direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt.

2.   Liikmesriikides asuvatel bioturvarühmikutel, kellel on enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva heakskiidetud taudivaba staatus, on käesoleva määruse kohane heakskiidetud taudivaba staatus järgmiste staatuste puhul:

| a) | lindude kõrge patogeensusega gripist vaba, kui bioturvarühmik on linnugripiga seoses heaks kiidetud komisjoni määruse (EÜ) nr 616/2009 (26) kohaselt; |
| --- | --- |

a)

lindude kõrge patogeensusega gripist vaba, kui bioturvarühmik on linnugripiga seoses heaks kiidetud komisjoni määruse (EÜ) nr 616/2009 (26) kohaselt;

| b) | viiruslikust hemorraagilisest septitseemiast vaba, kui viiruslikust hemorraagilisest septitseemiast vaba staatus anti direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt; |
| --- | --- |

b)

viiruslikust hemorraagilisest septitseemiast vaba, kui viiruslikust hemorraagilisest septitseemiast vaba staatus anti direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt;

| c) | nakkuslikust vereloomeelundite nekroosist vaba, kui nakkuslikust vereloomeelundite nekroosist vaba staatus anti direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt; |
| --- | --- |

c)

nakkuslikust vereloomeelundite nekroosist vaba, kui nakkuslikust vereloomeelundite nekroosist vaba staatus anti direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt;

| d) | lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkusest vaba, kui lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkusest vaba staatus anti direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt; |
| --- | --- |

d)

lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkusest vaba, kui lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkusest vaba staatus anti direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt;

| e) | Bonamia ostreae nakkusest vaba, kui Bonamia ostreae nakkusest vaba staatus anti direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt; |
| --- | --- |

e)

Bonamia ostreae nakkusest vaba, kui Bonamia ostreae nakkusest vaba staatus anti direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt;

| f) | Marteilia refringens’i nakkusest vaba, kui Marteilia refringens’i nakkusest vaba staatus anti direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt; |
| --- | --- |

f)

Marteilia refringens’i nakkusest vaba, kui Marteilia refringens’i nakkusest vaba staatus anti direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt;

| g) | valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkusest vaba, kui valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkusest vaba staatus anti direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt. |
| --- | --- |

g)

valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkusest vaba, kui valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkusest vaba staatus anti direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt.

3.   Liikmesriigid, kellel on lõike 1 või 2 kohane heakskiidetud taudivaba staatus, tagavad staatuse säilitamise tingimuste vastavuse käesolevas määruses sätestatud tingimustele.

Artikkel 85

Olemasolevaid likvideerimis- ja seireprogramme käsitlevad üleminekusätted

1.   Liikmesriikidel ja nende tsoonidel, kellel on enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva heakskiidetud likvideerimis- või seireprogramm, on alates käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevast kuus aastat kestev käesoleva määruse kohane heakskiidetud likvideerimisprogramm järgmiste taudide puhul:

| a) | veiste nakkav rinotrahheiit / nakkav pustuloosne vulvovaginiit, kui veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi likvideerimisprogramm kiideti heaks direktiivi 64/432/EMÜ kohaselt; |
| --- | --- |

a)

veiste nakkav rinotrahheiit / nakkav pustuloosne vulvovaginiit, kui veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi likvideerimisprogramm kiideti heaks direktiivi 64/432/EMÜ kohaselt;

| b) | Aujeszky haiguse viiruse nakkus, kui Aujeszky haiguse viiruse nakkuse likvideerimisprogramm kiideti heaks direktiivi 64/432/EMÜ kohaselt; |
| --- | --- |

b)

Aujeszky haiguse viiruse nakkus, kui Aujeszky haiguse viiruse nakkuse likvideerimisprogramm kiideti heaks direktiivi 64/432/EMÜ kohaselt;

| c) | viiruslik hemorraagiline septitseemia, kui viirusliku hemorraagilise septitseemia seire- või likvideerimisprogramm kiideti heaks direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt; |
| --- | --- |

c)

viiruslik hemorraagiline septitseemia, kui viirusliku hemorraagilise septitseemia seire- või likvideerimisprogramm kiideti heaks direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt;

| d) | nakkuslik vereloomeelundite nekroos, kui nakkusliku vereloomeelundite nekroosi seire- või likvideerimisprogramm kiideti heaks direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt; |
| --- | --- |

d)

nakkuslik vereloomeelundite nekroos, kui nakkusliku vereloomeelundite nekroosi seire- või likvideerimisprogramm kiideti heaks direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt;

| e) | lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkus, kui lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkuse seire- või likvideerimisprogramm kiideti heaks direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt; |
| --- | --- |

e)

lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkus, kui lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkuse seire- või likvideerimisprogramm kiideti heaks direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt;

| f) | Bonamia ostreae nakkus, kui Bonamia ostreae nakkuse seire- või likvideerimisprogramm kiideti heaks direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt; |
| --- | --- |

f)

Bonamia ostreae nakkus, kui Bonamia ostreae nakkuse seire- või likvideerimisprogramm kiideti heaks direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt;

| g) | Marteilia refringens’i nakkus, kui Marteilia refringens’i nakkuse seire- või likvideerimisprogramm kiideti heaks direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt; |
| --- | --- |

g)

Marteilia refringens’i nakkus, kui Marteilia refringens’i nakkuse seire- või likvideerimisprogramm kiideti heaks direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt;

| h) | valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkus, kui valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse likvideerimisprogramm kiideti heaks direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt. |
| --- | --- |

h)

valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkus, kui valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse likvideerimisprogramm kiideti heaks direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt.

2.   Liikmesriikides asuvatel bioturvarühmikutel, kellel on enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva heakskiidetud likvideerimis- või seireprogramm, on alates käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevast kuus aastat kestev käesoleva määruse kohane heakskiidetud likvideerimisprogramm järgmiste taudide puhul:

| a) | viiruslik hemorraagiline septitseemia, kui viirusliku hemorraagilise septitseemia seire- või likvideerimisprogramm kiideti heaks direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt; |
| --- | --- |

a)

viiruslik hemorraagiline septitseemia, kui viirusliku hemorraagilise septitseemia seire- või likvideerimisprogramm kiideti heaks direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt;

| b) | nakkuslik vereloomeelundite nekroos, kui nakkusliku vereloomeelundite nekroosi seire- või likvideerimisprogramm kiideti heaks direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt; |
| --- | --- |

b)

nakkuslik vereloomeelundite nekroos, kui nakkusliku vereloomeelundite nekroosi seire- või likvideerimisprogramm kiideti heaks direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt;

| c) | lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkus, kui lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkuse seire- või likvideerimisprogramm kiideti heaks direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt; |
| --- | --- |

c)

lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkus, kui lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkuse seire- või likvideerimisprogramm kiideti heaks direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt;

| d) | Bonamia ostreae nakkus, kui Bonamia ostreae nakkuse seire- või likvideerimisprogramm kiideti heaks direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt; |
| --- | --- |

d)

Bonamia ostreae nakkus, kui Bonamia ostreae nakkuse seire- või likvideerimisprogramm kiideti heaks direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt;

| e) | Marteilia refringens’i nakkus, kui Marteilia refringens’i nakkuse seire- või likvideerimisprogramm kiideti heaks direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt; |
| --- | --- |

e)

Marteilia refringens’i nakkus, kui Marteilia refringens’i nakkuse seire- või likvideerimisprogramm kiideti heaks direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt;

| f) | valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkus, kui valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse seire- või likvideerimisprogramm kiideti heaks direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt. |
| --- | --- |

f)

valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkus, kui valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse seire- või likvideerimisprogramm kiideti heaks direktiivi 2006/88/EÜ kohaselt.

3.   Liikmesriigid, kellel on lõike 1 või 2 kohane heakskiidetud likvideerimisprogramm, tagavad programmi meetmete vastavuse käesolevas määruses likvideerimisprogrammide suhtes sätestatud meetmetele.

Artikkel 86

Kehtetuks tunnistamine

Alates 21. aprillist 2021 tunnistatakse kehtetuks järgmised õigusaktid:

| — | otsus 2000/428/EÜ, |
| --- | --- |

—

otsus 2000/428/EÜ,

| — | otsus 2002/106/EÜ, |
| --- | --- |

—

otsus 2002/106/EÜ,

| — | otsus 2003/422/EÜ, |
| --- | --- |

—

otsus 2003/422/EÜ,

| — | otsus 2006/437/EÜ, |
| --- | --- |

—

otsus 2006/437/EÜ,

| — | määrus (EÜ) nr 1266/2007, |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 1266/2007,

| — | otsus 2008/896/EÜ, |
| --- | --- |

—

otsus 2008/896/EÜ,

| — | rakendusotsus (EL) 2015/1554. |
| --- | --- |

—

rakendusotsus (EL) 2015/1554.

Viiteid neile kehtetuks tunnistatud õigusaktidele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 87

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 21. aprillist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. detsember 2019

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrus (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ametliku kontrolli määrus) (ELT L 95, 7.4.2017, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 25. juuni 2010. aasta otsus 2010/367/EL kodu- ja metslindude seas läbiviidavate linnugripi järelevalveprogrammide rakendamise kohta liikmesriikides (ELT L 166, 1.7.2010, lk 22).

3

(4)  Komisjoni 3. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1882, milles käsitletakse loetellu kantud taudide kategooriate suhtes teatavate taudiennetuse ja -tõrje eeskirjade kohaldamist ning millega kehtestatakse nimekiri liikidest ja liigirühmadest, mis kujutavad endast arvestatavat riski kõnealuste loetellu kantud taudide levimisel (ELT L 308, 4.12.2018, lk 21).

4

(5)  Nõukogu 26. juuni 1964. aasta direktiiv 64/432/EMÜ ühendusesisest veiste ja sigadega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta (EÜT 121, 29.7.1964, lk 1977/64).

5

(6)  Nõukogu 28. jaanuari 1991. aasta direktiiv 91/68/EMÜ loomatervishoiu kohta ühendusesiseses lamba- ja kitsekaubanduses (EÜT L 46, 19.2.1991, lk 19).

6

(7)  Komisjoni 25. juuli 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/1629, millega muudetakse taudide loetelu, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/429 (loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus)) II lisas (ELT L 272, 31.10.2018, lk 11).

7

(8)  Terrestrial Animal Health Code, World Organisation for Animal Health, 2018.

8

(9)  Komisjoni 15. juuli 2004. aasta otsus 2004/558/EÜ, millega rakendatakse nõukogu direktiiv 64/432/EMÜ, mis käsitleb veiste infektsioosse rinotrahheiidiga seotud täiendavaid tagatisi ühendusesiseseks kaubanduseks veistega ja teatavate liikmesriikide esitatud tõrjeprogrammide heakskiitmist (ELT L 249, 23.7.2004, lk 20).

9

(10)  
  EFSA Journal (2006) 311, arvamus „Definition of a BoHV-1-free animal and a BoHV-1-free holding, and the procedures to verify and maintain this status“.

10

EFSA Journal

(11)  Nõukogu 20. novembri 2000. aasta direktiiv 2000/75/EÜ, millega kehtestatakse erisätted lammaste katarraalse palaviku tõrjeks ja likvideerimiseks (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 74).

11

(12)  EFSA AHAW Panel (EFSA Panel on Animal Health and Welfare), 2017. „Scientific opinion on bluetongue: control, surveillance and safe movement of animals.“
  EFSA Journal (2017); 15(3):4698, 126.

12

EFSA Journal

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002 (loomsete kõrvalsaaduste määrus) (ELT L 300, 14.11.2009, lk 1).

13

(14)  Komisjoni 4. juuli 2000. aasta otsus 2000/428/EÜ, millega kehtestatakse sigade vesikulaarhaiguse kinnitamise ja eristusdiagnoosi diagnostika- ja proovivõtumeetodid ning laborikatsete tulemuste hindamise kriteeriumid (EÜT L 167, 7.7.2000, lk 22).

14

(15)  Komisjoni 1. veebruari 2002. aasta otsus 2002/106/EÜ, millega kiidetakse heaks diagnostika käsiraamat, milles kehtestatakse sigade katku kinnitamiseks kasutatavad diagnostika- ja proovivõtumeetodid ning kriteeriumid laborikatsete tulemuste hindamiseks (EÜT L 39, 9.2.2002, lk 71).

15

(16)  Komisjoni 26. mai 2003. aasta otsus 2003/422/EÜ sigade Aafrika katku diagnostika käsiraamatu heakskiitmise kohta (ELT L 143, 11.6.2003, lk 35).

16

(17)  Komisjoni 4. augusti 2006. aasta otsus 2006/437/EÜ, millega kiidetakse heaks nõukogu direktiiviga 2005/94/EÜ ette nähtud diagnostikakäsiraamat seoses lindude gripiga (ELT L 237, 31.8.2006, lk 1).

17

(18)  Komisjoni 26. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1266/2007 nõukogu direktiivi 2000/75/EÜ rakenduseeskirjade kohta seoses lammaste katarraalse palaviku tõrje, järelevalve, seire ja teatavate vastuvõtlikku liiki kuuluvate loomade liikumispiirangutega (ELT L 238, 27.10.2007, lk 37).

18

(19)  Komisjoni 20. novembri 2008. aasta otsus 2008/896/EÜ nõukogu direktiivis 2006/88/EÜ sätestatud riskipõhise loomatervishoiuseire kavade puhul arvesse võetavate suuniste kohta (ELT L 322, 2.12.2008, lk 30).

19

(20)  Komisjoni 11. septembri 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/1554, millega rakendatakse direktiivi 2006/88/EÜ seoses seire- ja diagnostikameetodite suhtes kohaldatavate nõuetega (ELT L 247, 23.9.2015, lk 1).

20

(21)  http://www.oie.int/en/standard-setting/terrestrial-manual/access-online/

21

(22)  http://www.oie.int/en/standard-setting/aquatic-manual/access-online/

22

(23)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiiv 2003/99/EÜ zoonooside ja zoonootilise toimega mõjurite seire kohta, millega muudetakse nõukogu otsust 90/424/EMÜ ja tühistatakse nõukogu direktiiv 92/117/EMÜ (ELT L 325, 12.12.2003, lk 31).

23

(24)  Nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiiv 92/65/EMÜ, milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A lisa I jaos osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse (EÜT L 268, 14.9.1992, lk 54).

24

(25)  Nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta direktiiv 2006/88/EÜ vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete loomatervishoiunõuete ning teatavatel veeloomadel esinevate taudide ennetamise ja tõrje kohta (ELT L 328, 24.11.2006, lk 14).

25

(26)  Komisjoni 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 616/2009, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2005/94/EÜ seoses linnugripi suhtes piiritletud kodulinnukasvatusalade või muude vangistuses peetavate lindude piiritletud kasvatusalade tunnustamisega ja seoses täiendavate bio-ohutusmeetmetega kõnealustes kasvatusalades (ELT L 181, 14.7.2009, lk 16).

26

---

I LISA

MAISMAALOOMADE TAUDIJUHTUDE KONKREETSED MÄÄRATLUSED

1. jagu

Lindude kõrge patogeensusega gripp

| 1. | Pädev asutus peab looma või loomarühma taudijuhtu käsitama kahtlustatava lindude kõrge patogeensusega gripi juhuna, kui see vastab artikli 9 lõikes 1 sätestatud kriteeriumitele. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pädev asutus peab looma või loomarühma taudijuhtu käsitama kinnitatud lindude kõrge patogeensusega gripi juhuna, kui






  a) | loomalt või loomarühmalt võetud proovist on eraldatud lindude kõrge patogeensusega grippi põhjustav tauditekitaja, välja arvatud vaktsiinitüved; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

loomalt või loomarühmalt võetud proovist on eraldatud lindude kõrge patogeensusega grippi põhjustav tauditekitaja, välja arvatud vaktsiinitüved;

| b) | loomalt või loomarühmalt võetud proovis on kindlaks tehtud lindude kõrge patogeensusega gripi tauditekitajale iseloomulik nukleiinhape, mis ei tulene vaktsineerimisest, või |
| --- | --- |

b)

loomalt või loomarühmalt võetud proovis on kindlaks tehtud lindude kõrge patogeensusega gripi tauditekitajale iseloomulik nukleiinhape, mis ei tulene vaktsineerimisest, või

| c) | taudile iseloomulike kliiniliste tunnustega või kahtlustatava või kinnitatud taudijuhuga epidemioloogiliselt seotud peetavalt loomalt või peetavate loomade rühmalt võetud prooviga on kaudse diagnostikameetodiga saadud positiivne tulemus, mis ei tulene vaktsineerimisest. |
| --- | --- |

c)

taudile iseloomulike kliiniliste tunnustega või kahtlustatava või kinnitatud taudijuhuga epidemioloogiliselt seotud peetavalt loomalt või peetavate loomade rühmalt võetud prooviga on kaudse diagnostikameetodiga saadud positiivne tulemus, mis ei tulene vaktsineerimisest.

| 3. | Selle taudijuhu määratluse kohaldamisel peab lindude kõrge patogeensusega gripi tauditekitaja olema kas






  a) | alatüüpidesse H5 ja H7 kuuluv A-tüüpi gripiviirus või mis tahes A-tüüpi gripiviirus, mille intravenoosse patogeensuse indeks (IVPI) on suurem kui 1,2, või |
| --- | --- | --- |

3.

a)

alatüüpidesse H5 ja H7 kuuluv A-tüüpi gripiviirus või mis tahes A-tüüpi gripiviirus, mille intravenoosse patogeensuse indeks (IVPI) on suurem kui 1,2, või

| b) | alatüüpidesse H5 ja H7 kuuluv A-tüüpi gripiviirus, mille mitmealuseliste aminohapete järjestus hemaglutiinimolekuli lõhustumispiirkonnas sarnaneb muude lindude kõrge patogeensusega gripi isolaatide puhul täheldatuga. |
| --- | --- |

b)

alatüüpidesse H5 ja H7 kuuluv A-tüüpi gripiviirus, mille mitmealuseliste aminohapete järjestus hemaglutiinimolekuli lõhustumispiirkonnas sarnaneb muude lindude kõrge patogeensusega gripi isolaatide puhul täheldatuga.

2. jagu

Lindude madala patogeensusega gripi viiruste nakkus

| 1. | Pädev asutus peab looma või loomarühma taudijuhtu käsitama kahtlustatava lindude madala patogeensusega gripi viirusnakkuse juhuna, kui see vastab artikli 9 lõikes 1 sätestatud kriteeriumitele. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pädev asutus peab looma või loomarühma taudijuhtu käsitama kinnitatud lindude madala patogeensusega gripi viirusnakkuse juhuna, kui






  a) | loomalt või loomarühmalt võetud proovist on eraldatud lindude madala patogeensusega gripi viirusnakkust põhjustav tauditekitaja, välja arvatud vaktsiinitüved; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

loomalt või loomarühmalt võetud proovist on eraldatud lindude madala patogeensusega gripi viirusnakkust põhjustav tauditekitaja, välja arvatud vaktsiinitüved;

| b) | loomalt või loomarühmalt võetud proovis on kindlaks tehtud lindude madala patogeensusega gripi viirusnakkuse tauditekitajale iseloomulik nukleiinhape, mis ei tulene vaktsineerimisest, või |
| --- | --- |

b)

loomalt või loomarühmalt võetud proovis on kindlaks tehtud lindude madala patogeensusega gripi viirusnakkuse tauditekitajale iseloomulik nukleiinhape, mis ei tulene vaktsineerimisest, või

| c) | taudile iseloomulike kliiniliste tunnustega või kahtlustatava või kinnitatud taudijuhuga epidemioloogiliselt seotud peetavalt loomalt või peetavate loomade rühmalt võetud prooviga on kaudse diagnostikameetodiga saadud positiivne tulemus, mis ei tulene vaktsineerimisest. |
| --- | --- |

c)

taudile iseloomulike kliiniliste tunnustega või kahtlustatava või kinnitatud taudijuhuga epidemioloogiliselt seotud peetavalt loomalt või peetavate loomade rühmalt võetud prooviga on kaudse diagnostikameetodiga saadud positiivne tulemus, mis ei tulene vaktsineerimisest.

| 3. | Selle taudijuhu määratluse kohaldamisel peab lindude madala patogeensusega gripi viirusnakkuse tauditekitaja olema alatüüpidesse H5 ja H7 kuuluv A-tüüpi gripiviirus, mis ei ole lindude kõrge patogeensusega gripi viirus. |
| --- | --- |

3.

3. jagu

Newcastle’i haiguse viiruse nakkus

| 1. | Pädev asutus peab looma või loomarühma taudijuhtu käsitama kahtlustatava Newcastle’i haiguse viiruse nakkusjuhuna, kui see vastab artikli 9 lõikes 1 sätestatud kriteeriumitele. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pädev asutus peab looma või loomarühma taudijuhtu käsitama kinnitatud Newcastle’i haiguse viiruse nakkusjuhuna, kui






  a) | loomalt või loomarühmalt võetud proovist on eraldatud Newcastle’i haiguse viiruse nakkust põhjustav tauditekitaja, välja arvatud vaktsiinitüved; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

loomalt või loomarühmalt võetud proovist on eraldatud Newcastle’i haiguse viiruse nakkust põhjustav tauditekitaja, välja arvatud vaktsiinitüved;

| b) | loomalt või loomarühmalt võetud proovis on kindlaks tehtud Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse tauditekitajale iseloomulik nukleiinhape, mis ei tulene vaktsineerimisest, või |
| --- | --- |

b)

loomalt või loomarühmalt võetud proovis on kindlaks tehtud Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse tauditekitajale iseloomulik nukleiinhape, mis ei tulene vaktsineerimisest, või

| c) | taudile iseloomulike kliiniliste tunnustega või kahtlustatava või kinnitatud taudijuhuga epidemioloogiliselt seotud peetavalt loomalt või peetavate loomade rühmalt võetud prooviga on kaudse diagnostikameetodiga saadud positiivne tulemus, mis ei tulene vaktsineerimisest. |
| --- | --- |

c)

taudile iseloomulike kliiniliste tunnustega või kahtlustatava või kinnitatud taudijuhuga epidemioloogiliselt seotud peetavalt loomalt või peetavate loomade rühmalt võetud prooviga on kaudse diagnostikameetodiga saadud positiivne tulemus, mis ei tulene vaktsineerimisest.

| 3. | Selle taudijuhu määratluse kohaldamisel peab Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse tauditekitaja olema mõni lindude paramüksoviiruse-1 (PPMV-1) (lindude avulaviirus-1) viirustüvi,






  a) | mille intratserebraalse patogeensuse indeks (ICPI) on vähemalt 0,7 või |
| --- | --- | --- |

3.

a)

mille intratserebraalse patogeensuse indeks (ICPI) on vähemalt 0,7 või

| b) | milles esinevad mitmealuselised aminohapped F2 proteiini ja fenüülalaniini C-lõpus jäägiga 117, mis on F1 proteiini N-lõpp. Mõiste „mitmealuselised aminohapped“ viitab vähemalt kolmele arginiini või lüsiini jäägile vahemikus 113–116. Kui aminohapete jääkidele omast mustrit ei õnnestu eespool kirjeldatud viisil tõendada, tuleb eraldatud viirust kirjeldada intratserebraalse patogeensuse indeksi uuringu abil. Selle määratluse puhul nummerdatakse aminohapete jäägid alates F0 geeni nukleotiidide järjestusest tuletatud aminohappe N-lõpust (113–116 vastab jääkidele –4 kuni –1 lõhustumispiirkonnast). |
| --- | --- |

b)

milles esinevad mitmealuselised aminohapped F2 proteiini ja fenüülalaniini C-lõpus jäägiga 117, mis on F1 proteiini N-lõpp. Mõiste „mitmealuselised aminohapped“ viitab vähemalt kolmele arginiini või lüsiini jäägile vahemikus 113–116. Kui aminohapete jääkidele omast mustrit ei õnnestu eespool kirjeldatud viisil tõendada, tuleb eraldatud viirust kirjeldada intratserebraalse patogeensuse indeksi uuringu abil. Selle määratluse puhul nummerdatakse aminohapete jäägid alates F0 geeni nukleotiidide järjestusest tuletatud aminohappe N-lõpust (113–116 vastab jääkidele –4 kuni –1 lõhustumispiirkonnast).

---

II LISA

LIIDU SEIREPROGRAMM

I OSA

LINDUDE GRIPI SEIRE KODU- JA METSLINDUDE SEAS

1. jagu

Üldine lähenemisviis ja põhinõuded

1.   TERRITORIAALNE KOHALDAMISALA

Kõikides liikmesriikides tuleb rakendada kodu- ja metslindude seiret.

2.   KOHALDAMISPERIOOD

Kuni see tühistatakse.

3.   ÜLDINE LÄHENEMISVIIS

Seiresüsteem peab vastama 2. jaos sätestatud eesmärkidele ja põhinema terviklikul lähenemisviisil, mis hõlmab järgmisi kodu- ja metslindude populatsioonide seire meetmete erinevaid üksteist täiendavaid komponente:

| — | 3. ja 4. jaos sätestatud varajase avastamise süsteemid; |
| --- | --- |

—

3. ja 4. jaos sätestatud varajase avastamise süsteemid;

| — | 5. ja 6. jaos sätestatud riskipõhine seire. |
| --- | --- |

—

5. ja 6. jaos sätestatud riskipõhine seire.

2. jagu

Kodu- ja metslindude seire eesmärgid

| 1. | Lindude kõrge patogeensusega gripi varajane avastamine kodulindudel. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lindude kõrge patogeensusega gripi varajane avastamine metslindudel, et






  a) | varakult hoiatada lindude kõrge patogeensusega gripi võimaliku kodulindudele levimise eest, eriti kui viirused sisenevad liitu metslindude rände kaudu; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

varakult hoiatada lindude kõrge patogeensusega gripi võimaliku kodulindudele levimise eest, eriti kui viirused sisenevad liitu metslindude rände kaudu;

| b) | anda teavet viiruse leviku riski hindamiseks pärast lindude kõrge patogeensusega gripi avastamist metslindudel. |
| --- | --- |

b)

anda teavet viiruse leviku riski hindamiseks pärast lindude kõrge patogeensusega gripi avastamist metslindudel.

| 3. | Lindude kõrge patogeensusega gripi avastamine kodulinnuliikidel, kellel tavaliselt ei esine olulisi taudi kliinilisi tunnuseid. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nende lindude madala patogeensusega gripi viiruste avastamine, mis võivad hõlpsalt levida kodulinnukarjade vahel, eriti piirkondades, kus on palju linnukasvatusettevõtteid, kuna need viirused võivad muteeruda lindude kõrge patogeensusega gripi viiruseks; selle eesmärk on






  a) | tuvastada lindude madala patogeensusega gripi viirusnakkusega klastrid ja |
| --- | --- | --- |

4.

a)

tuvastada lindude madala patogeensusega gripi viirusnakkusega klastrid ja

| b) | jälgida lindude madala patogeensusega gripi viiruste leviku riski vastavalt kodulindude veole ja nakkuse ülekandetegurite esinemisele teatavates ohustatud tootmissüsteemides. |
| --- | --- |

b)

jälgida lindude madala patogeensusega gripi viiruste leviku riski vastavalt kodulindude veole ja nakkuse ülekandetegurite esinemisele teatavates ohustatud tootmissüsteemides.

| 5. | Teadmiste suurendamine nende lindude kõrge patogeensusega gripi ja lindude madala patogeensusega gripi viiruste kohta, mis kujutavad endast potentsiaalset zoonootilist riski. |
| --- | --- |

5.

3. jagu

Lindude kõrge patogeensusega gripi varajane avastamine kodulindudel

| 1. | Kodulindudel lindude kõrge patogeensusega gripi varajase avastamise süsteemid peavad olema artikli 3 lõike 1 punktis a sätestatud üldiste seirenõuete osa ja neid tuleb rakendada kogu kodulinnusektoris. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Punktis 1 viidatud seire peab hõlmama vähemalt järgmiste asjaolude varajast avastamist ja uurimist ettevõtetes, mis asuvad piirkonnas, kus on tuvastatud lindude kõrge patogeensusega gripi nakkuse ja leviku suurenenud risk:






  a) | mis tahes muutus tavapärastes tootmis- ja tervisenäitajates, näiteks suremuses, sööda ja vee tarbimises ning munatootmises, ja |
| --- | --- | --- |

2.

a)

mis tahes muutus tavapärastes tootmis- ja tervisenäitajates, näiteks suremuses, sööda ja vee tarbimises ning munatootmises, ja

| b) | mis tahes tauditunnused või surmajärgsed kahjustused, mis viitavad lindude kõrge patogeensusega gripile. |
| --- | --- |

b)

mis tahes tauditunnused või surmajärgsed kahjustused, mis viitavad lindude kõrge patogeensusega gripile.

| 3. | Kui riigi, ELi või piirkonna tasandil on kodulindude ja/või metslindude seas toimunud lindude kõrge patogeensusega gripi puhangute tõttu tuvastatud suurenenud risk, võib olla ka asjakohane analüüsida korrapäraselt proove, mis võetakse surnud ja haigetelt kodulindudelt ettevõtetes, mis asuvad piirkonnas, kus on tuvastatud lindude kõrge patogeensusega gripi nakkuse ja leviku suurenenud risk. |
| --- | --- |

3.

4. jagu

Lindude kõrge patogeensusega gripi varajane avastamine metslindudel

| 1. | Metslindudel lindude kõrge patogeensusega gripi varajane avastamine peab põhinema nendelt lindudelt proovide võtmisel ja neile uuringute tegemisel, kes on






  a) | leitud surnuna, |
| --- | --- | --- |

1.

a)

leitud surnuna,

| b) | leitud vigastatuna või haigena, |
| --- | --- |

b)

leitud vigastatuna või haigena,

| c) | kütitud ja kellel on taudi kliinilised tunnused. |
| --- | --- |

c)

kütitud ja kellel on taudi kliinilised tunnused.

Kui metslindudel on avastatud lindude kõrge patogeensusega gripp, tuleb seda seiret tõhustada jälgimissüsteemide abil, mille raames kasutatakse organiseeritud ringkäike surnud ja haigete lindude avastamiseks ja kogumiseks.

| 2. | Seire peab olema riskipõhine ning võtma arvesse vähemalt asjakohast teavet ornitoloogia, viroloogia, epidemioloogia ja keskkonnaküsimuste valdkonnas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Seire peab hõlmama sihtrühma kuuluvaid metslinnuliike, nagu on sätestatud 8. jaos. Lindude kõrge patogeensusega gripi välistamiseks tuleb siiski uurida kõiki kahtlasi metslindude suremuse juhtusid.
  Peale sihtrühma kuuluvate metslinnuliikide võib seire hõlmata ka täiendavaid metslinnuliike, kui on hinnatud nende konkreetset epidemioloogilist tähtsust liikmesriigi territooriumil. |
| --- | --- |

3.

Peale sihtrühma kuuluvate metslinnuliikide võib seire hõlmata ka täiendavaid metslinnuliike, kui on hinnatud nende konkreetset epidemioloogilist tähtsust liikmesriigi territooriumil.

| 4. | Lisaks sellele võib seire hõlmata järgmistelt lindudelt proovide võtmist ja neile uuringute tegemist prioriteetsetes ja peamistes kohtades, eriti seal, kus asjaomastesse metslinnuliikidesse kuuluvad linnud sisenevad rände ajal (vähemalt kirde- ja idapoolsete rändeteede kaudu) liidu territooriumile:






  a) | püünisesse sattunud linnud, |
| --- | --- | --- |

4.

a)

püünisesse sattunud linnud,

| b) | kütitud terved linnud, |
| --- | --- |

b)

kütitud terved linnud,

| c) | kontroll-linnud. |
| --- | --- |

c)

kontroll-linnud.

| 5. | Metslindude lindude kõrge patogeensusega gripi nakkuse seire tulemustes tuleb arvesse võtta täiendavaid teabeallikaid, mis on saadud peetavate lindude seas toimunud lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutega seoses metslindudele tehtud uuringute tulemusena. |
| --- | --- |

5.

5. jagu

Lindude kõrge patogeensusega gripi riskipõhine täiendav seire selliste kodulinnuliikide seas, kellel ei esine tavaliselt olulisi taudi kliinilisi tunnuseid

| 1. | Lindude kõrge patogeensusega grippi nakatumise riskipõhise seire tegemisel linnukasvatusettevõtetes, kus peetakse parte, hanesid, haneliste (Anseriformes) seltsi kuuluvaid kodulinde uluklinnuvarude täiendamiseks või vutte loodusesse laskmiseks, tuleb arvesse võtta vähemalt järgmisi riskitegureid:






  a) | taudi varasem ja praegune epidemioloogiline olukord ning selle areng kodu- ja metslindudel; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

taudi varasem ja praegune epidemioloogiline olukord ning selle areng kodu- ja metslindudel;

| b) | ettevõtete lähedus veekogudele ja muudele kohtadele, kuhu rändlinnud, eriti veelinnud, võivad suuremal hulgal koguneda või kus nad võivad teel liitu ja läbi liidu peatuda; |
| --- | --- |

b)

ettevõtete lähedus veekogudele ja muudele kohtadele, kuhu rändlinnud, eriti veelinnud, võivad suuremal hulgal koguneda või kus nad võivad teel liitu ja läbi liidu peatuda;

| c) | ajavahemik, mil sihtrühma kuuluvate rändlindude liikumine liitu ja läbi liidu on suurem; |
| --- | --- |

c)

ajavahemik, mil sihtrühma kuuluvate rändlindude liikumine liitu ja läbi liidu on suurem;

| d) | linnukasvatuse, sealhulgas eri tootmissüsteemidega seotud laiema sektori struktuur; |
| --- | --- |

d)

linnukasvatuse, sealhulgas eri tootmissüsteemidega seotud laiema sektori struktuur;

| e) | ettevõtete geograafiline asukoht suure kodulindude arvuga piirkonnas; |
| --- | --- |

e)

ettevõtete geograafiline asukoht suure kodulindude arvuga piirkonnas;

| f) | ettevõtete bioturvalisuse tavad; |
| --- | --- |

f)

ettevõtete bioturvalisuse tavad;

| g) | kodulindude ja toodete veo ning kodulinde vedavate sõidukite liikumise liik ja sagedus ning kaubandusmudelid ja |
| --- | --- |

g)

kodulindude ja toodete veo ning kodulinde vedavate sõidukite liikumise liik ja sagedus ning kaubandusmudelid ja

| h) | riskihinnangud ja teaduslikud nõuanded seoses metslindude kaudu lindude kõrge patogeensusega gripi levimise olulisusega. |
| --- | --- |

h)

riskihinnangud ja teaduslikud nõuanded seoses metslindude kaudu lindude kõrge patogeensusega gripi levimise olulisusega.

| 2. | Teaduslikele põhjendustele tuginedes võib lisada täiendavaid riskitegureid peale punkti 1 alapunktides a–h loetletute ning jätta välja tegurid, mis ei ole liikmesriigi konkreetset olukorda arvesse võttes asjakohased. |
| --- | --- |

2.

6. jagu

Riskipõhine seire lindude madala patogeensusega gripi viirusega nakatunud ja lindude madala patogeensusega gripi viiruste pideva levikuga ettevõtete klastrite tuvastamiseks

| 1. | Riskipõhist seiret nende lindude madala patogeensusega gripi viiruste avastamiseks, mis võivad hõlpsalt levida kodulinnukarjade vahel, eriti piirkondades, kus on palju linnukasvatusettevõtteid, nagu on osutatud 2. jao punktis 4, tuleb teha selliste kodulinnukasvatusettevõtete suhtes, mille puhul pädev asutus on hinnanud, et lindude madala patogeensusega gripi viirusnakkusega klastreid on varem korduvalt esinenud või nende esinemine on tõenäolisem. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Selliseid klastreid iseloomustab aja ja geograafilise asukoha poolest seotud ettevõtete rühmade nakatumine lindude madala patogeensusega gripi viirusega. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Seire sihtrühma kuuluvate ettevõtete valiku hindamisel tuleb arvesse võtta viiruse külgsuunas levimise riski, mis tuleneb tootmissüsteemi struktuurist ja keerukusest ning ettevõtetevahelistest funktsionaalsetest sidemetest, eriti kui nad tegutsevad piirkondades, kus on palju selliseid ettevõtteid. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Peale ettevõtete sihipärase seire kriteeriumide, millele on osutatud punktis 3, tuleb ettevõtte tasandil arvesse võtta järgmisi riskitegureid:






  a) | peetavad liigid, |
| --- | --- | --- |

4.

a)

peetavad liigid,

| b) | tootmistsükkel ja tootmise kestus, |
| --- | --- |

b)

tootmistsükkel ja tootmise kestus,

| c) | mitme kodulinnuliigi pidamine, |
| --- | --- |

c)

mitme kodulinnuliigi pidamine,

| d) | eri vanuses linnukarjade pidamine, |
| --- | --- |

d)

eri vanuses linnukarjade pidamine,

| e) | pika elueaga kodulindude pidamine, |
| --- | --- |

e)

pika elueaga kodulindude pidamine,

| f) | „kõik sisse, kõik välja“ põhimõtte rakendamine, |
| --- | --- |

f)

„kõik sisse, kõik välja“ põhimõtte rakendamine,

| g) | partiidevahelise ooteaja pikkus ja |
| --- | --- |

g)

partiidevahelise ooteaja pikkus ja

| h) | bioturvalisuse tavad ja pidamistingimused. |
| --- | --- |

h)

bioturvalisuse tavad ja pidamistingimused.

7. jagu

Kodulindude sihtpopulatsioonid

| 1. | Kõigi kodulinnupopulatsioonide suhtes tuleb kohaldada lindude kõrge patogeensusega gripi nakkuse varajase avastamise süsteemi, millele on osutatud 3. jaos. |
| --- | --- |

1.

| 2. | 5. jaos osutatud lindude kõrge patogeensusega gripi nakkuse täiendavat seiret kodulinnuliikide seas, kellel ei esine lindude kõrge patogeensusega gripi nakkuse korral tavaliselt olulisi tunnuseid, tuleb kohaldada järgmiste lindude suhtes:






  a) | aretuspardid; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

aretuspardid;

| b) | aretushaned; |
| --- | --- |

b)

aretushaned;

| c) | nuumpardid; |
| --- | --- |

c)

nuumpardid;

| d) | nuumhaned; |
| --- | --- |

d)

nuumhaned;

| e) | vutid; |
| --- | --- |

e)

vutid;

| f) | haneliste (Anseriformes) seltsi kuuluvad kodulinnuliigid, kes on ettenähtud loodusesse laskmiseks, et täiendada uluklinnuvarusid. |
| --- | --- |

f)

haneliste (Anseriformes) seltsi kuuluvad kodulinnuliigid, kes on ettenähtud loodusesse laskmiseks, et täiendada uluklinnuvarusid.

| 3. | Lisaks punktis 2 loetletud liikidele ja kategooriatele võib 6. jaos osutatud proovide võtmist ja uuringute tegemist lindude madala patogeensusega gripi nakkuse tuvastamiseks kohaldada järgmiste kodulinnuliikide ja toodangukategooriate suhtes:






  a) | munakanad, sealhulgas vabapidamisel olevad munakanad; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

munakanad, sealhulgas vabapidamisel olevad munakanad;

| b) | aretuskalkunid; |
| --- | --- |

b)

aretuskalkunid;

| c) | broilerkalkunid; |
| --- | --- |

c)

broilerkalkunid;

| d) | kanaliste (Galliformes) seltsi kuuluvad kodulinnuliigid, kes on ettenähtud loodusesse laskmiseks, et täiendada uluklinnuvarusid. |
| --- | --- |

d)

kanaliste (Galliformes) seltsi kuuluvad kodulinnuliigid, kes on ettenähtud loodusesse laskmiseks, et täiendada uluklinnuvarusid.

8. jagu

Sihtmetslinnupopulatsioonid

Sihtrühma kuuluvatel metslinnuliikidel, eriti rändveelindudel, on tõendatult suurem risk nakatuda lindude kõrge patogeensusega gripi viirusega ja seda levitada.

Värskeimate andmete põhjal koostatud ja ajakohastatud sihtmetslinnuliikide loetelu on esitatud Euroopa Liidu referentlaboratooriumi veebisaidil.

9. jagu

Proovide võtmise ja laboriuuringute tegemise meetodid

| 1. | Proovide võtmiseks valitud linnukasvatusettevõtete arv ja uuringutega hõlmatud kodulindude arv ettevõtte kohta ning vajaduse korral asjaomase ettevõtte epidemioloogiliste üksuste (nt linnukari, lindla jne) kaupa peab põhinema statistiliselt asjakohasel valimi moodustamise meetodil. See meetod võib olla sama, mida kasutatakse esindava valimi moodustamisel, st hinnanguline levimus, mis tuleb kindlaks teha vastavalt eelnevalt kindlaks määratud usaldatavustasemele, mille on kindlaks määranud pädev asutus. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Uuringute tegemise sagedus ja periood:






  a) | linnukasvatusettevõtetes proovide võtmise ja nendega uuringute tegemise sagedus tuleb kindlaks määrata pädeva asutuse tehtud riskihindamise tulemuste põhjal; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

linnukasvatusettevõtetes proovide võtmise ja nendega uuringute tegemise sagedus tuleb kindlaks määrata pädeva asutuse tehtud riskihindamise tulemuste põhjal;

| b) | proovide võtmise ajavahemik peab kokku langema hooajalise tootmisega iga toodangukategooria puhul, kuid see ei tohi kahjustada riskipõhise seire lähenemisviisi; |
| --- | --- |

b)

proovide võtmise ajavahemik peab kokku langema hooajalise tootmisega iga toodangukategooria puhul, kuid see ei tohi kahjustada riskipõhise seire lähenemisviisi;

| c) | kui see on asjakohane, tuleb proovide võtmise ajavahemiku kindlaksmääramisel võtta arvesse 3. jao punktis 3 osutatud suurenenud riski perioodi. Proovide suhtes tuleb teha viroloogilisi meetodeid kasutades laboriuuringud, kui proove võetakse järgmistel eesmärkidel:






  i) | Lindude kõrge patogeensusega gripi varajaseks avastamiseks kodulindudel, millele on osutatud 3. jaos; |
| --- | --- | --- |

c)

kui see on asjakohane, tuleb proovide võtmise ajavahemiku kindlaksmääramisel võtta arvesse 3. jao punktis 3 osutatud suurenenud riski perioodi. Proovide suhtes tuleb teha viroloogilisi meetodeid kasutades laboriuuringud, kui proove võetakse järgmistel eesmärkidel:

i)

Lindude kõrge patogeensusega gripi varajaseks avastamiseks kodulindudel, millele on osutatud 3. jaos;

| ii) | Lindude kõrge patogeensusega gripi varajaseks avastamiseks metslindudel, millele on osutatud 4. jaos; |
| --- | --- |

ii)

Lindude kõrge patogeensusega gripi varajaseks avastamiseks metslindudel, millele on osutatud 4. jaos;

| iii) | Lindude kõrge patogeensusega gripi täiendava seire tegemiseks selliste kodulinnuliikide seas, kellel ei esine tavaliselt olulisi lindude kõrge patogeensusega gripi kliinilisi tunnuseid, millele on osutatud 5. jaos; |
| --- | --- |

iii)

Lindude kõrge patogeensusega gripi täiendava seire tegemiseks selliste kodulinnuliikide seas, kellel ei esine tavaliselt olulisi lindude kõrge patogeensusega gripi kliinilisi tunnuseid, millele on osutatud 5. jaos;

| iv) | seropositiivsete leidude järelkontrolliks, millele on osutatud punkti 4 alapunktis b. |
| --- | --- |

iv)

seropositiivsete leidude järelkontrolliks, millele on osutatud punkti 4 alapunktis b.

Viroloogiliste uuringute tegemisel tuleb arvesse võtta aktiivse nakkuse levimust ja nakkuse avastamiseks olemasolevat aega.

| 3. | Proovide suhtes tuleb teha seroloogilisi meetodeid kasutades laboriuuringud, kui need võetakse järgmistel eesmärkidel:






  a) | Lindude kõrge patogeensusega gripi täiendava seire tegemiseks selliste kodulinnuliikide seas, kellel ei esine tavaliselt olulisi lindude kõrge patogeensusega gripi kliinilisi tunnuseid, millele on osutatud 5. jaos, et vajaduse korral täiendada viroloogilisi uuringuid; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Lindude kõrge patogeensusega gripi täiendava seire tegemiseks selliste kodulinnuliikide seas, kellel ei esine tavaliselt olulisi lindude kõrge patogeensusega gripi kliinilisi tunnuseid, millele on osutatud 5. jaos, et vajaduse korral täiendada viroloogilisi uuringuid;

| b) | Lindude madala patogeensusega gripi viirusega nakatunud ettevõtete klastrite avastamiseks, millele on osutatud 6. jaos. Kui proovide võtmine seroloogilisteks uuringuteks ei ole tehnilistel põhjustel või muudel nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel asjakohane, tuleb teha viroloogilised uuringud. |
| --- | --- |

b)

Lindude madala patogeensusega gripi viirusega nakatunud ettevõtete klastrite avastamiseks, millele on osutatud 6. jaos. Kui proovide võtmine seroloogilisteks uuringuteks ei ole tehnilistel põhjustel või muudel nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel asjakohane, tuleb teha viroloogilised uuringud.

---

III LISA

DIAGNOSTIKAMEETODID MAISMAALOOMADE TEATAVATE TAUDIDE PUHUL TAUDIVABA STAATUSE ANDMISEKS JA SÄILITAMISEKS

1. jagu

Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkus

| 1. | Seroloogilised uuringud:






  a) | vereproovide uuringud:






  i) | puhverdatud brutsellaantigeeni uuring, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

vereproovide uuringud:

i)

puhverdatud brutsellaantigeeni uuring,

| ii) | komplemendi sidumise uuring (CFT), |
| --- | --- |

ii)

komplemendi sidumise uuring (CFT),

| iii) | kaudne ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (I-ELISA), |
| --- | --- |

iii)

kaudne ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (I-ELISA),

| iv) | fluorestsentspolarisatsioonanalüüs (FPA); |
| --- | --- |

iv)

fluorestsentspolarisatsioonanalüüs (FPA);

| v) | võistlev ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (C-ELISA); |
| --- | --- |

v)

võistlev ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (C-ELISA);

| b) | piimaproovide uuringud:






  i) | piima ringuuring (MRT), |
| --- | --- | --- |

b)

piimaproovide uuringud:

i)

piima ringuuring (MRT),

| ii) | I-ELISA. |
| --- | --- |

ii)

I-ELISA.

| 2. | Brutselliini nahauuring (BST)
  IV lisa I osa 1. peatüki 1. ja 2. jaos osutatud uuringute tegemisel kasutatakse brutselliini nahauuringut (BST) ainult lammaste ja kitsede puhul. |
| --- | --- |

2.

IV lisa I osa 1. peatüki 1. ja 2. jaos osutatud uuringute tegemisel kasutatakse brutselliini nahauuringut (BST) ainult lammaste ja kitsede puhul.

2. jagu

Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkus

| 1. | Tuberkuliinimised:






  a) | ühekordne nahasisene tuberkuliiniproov (SITT), |
| --- | --- | --- |

1.

a)

ühekordne nahasisene tuberkuliiniproov (SITT),

| b) | võrdlev nahasisene tuberkuliiniproov (CITT). |
| --- | --- |

b)

võrdlev nahasisene tuberkuliiniproov (CITT).

| 2. | Gamma-interferoonanalüüs |
| --- | --- |

2.

3. jagu

Veiste enzootiline leukoos

| 1. | Seroloogilised uuringud:






  a) | vereproovide uuringud:






  i) | uuring agargeeli immuundifusiooni meetodil (AGID), |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

vereproovide uuringud:

i)

uuring agargeeli immuundifusiooni meetodil (AGID),

| ii) | blokeeriv ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (B-ELISA), |
| --- | --- |

ii)

blokeeriv ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (B-ELISA),

| iii) | I-ELISA. |
| --- | --- |

iii)

I-ELISA.

| b) | piimaproovide uuringud:






  i) | I-ELISA. |
| --- | --- | --- |

b)

piimaproovide uuringud:

i)

I-ELISA.

4. jagu

Veiste nakkav rinotrahheiit / nakkav pustuloosne vulvovaginiit

| | Meetodid | Maatriks |
| --- | --- | --- |
| Vaktsineerimata veised | I-ELISA veiste 1. tüübi herpesviiruse (HSV-1) tuvastamiseks (1) | Seerumi üksikproovid (4) |
| Piimaproovid |
| B-ELISA glükoproteiini B tuvastamiseks (2) | Seerumi üksikproovid (4) |
| Lihamahla üksikproovid |
| DIVA (nakatunud loomade eristamine vaktsineeritud loomadest) kohaselt sellise vaktsiiniga vaktsineeritud veised, millest gE-antigeen on eemaldatud | B-ELISA glükoproteiini E tuvastamiseks (3) | Seerumi üksikproovid |
| Lihamahla üksikproovid |

Meetodid

Maatriks

Vaktsineerimata veised

I-ELISA veiste 1. tüübi herpesviiruse (HSV-1) tuvastamiseks (1)

Seerumi üksikproovid (4)

Piimaproovid

B-ELISA glükoproteiini B tuvastamiseks (2)

Seerumi üksikproovid (4)

Lihamahla üksikproovid

DIVA (nakatunud loomade eristamine vaktsineeritud loomadest) kohaselt sellise vaktsiiniga vaktsineeritud veised, millest gE-antigeen on eemaldatud

B-ELISA glükoproteiini E tuvastamiseks (3)

Seerumi üksikproovid

Lihamahla üksikproovid

5. jagu

Aujeszky haiguse viiruse nakkus

| | Meetodid | Maatriks |
| --- | --- | --- |
| Vaktsineerimata sead | ELISA Aujeszky haiguse viiruse tuvastamiseks (5) | Seerumi üksikproovid (või plasma üksikproovid) või kuni 5 proovist koosnevad koondproovid |
| Filterpaberi üksikproovid või kuni 5 proovist koosnevad koondproovid |
| Lihamahla üksikproovid |
| DIVA (nakatunud loomade eristamine vaktsineeritud loomadest) kohaselt sellise vaktsiiniga vaktsineeritud sead, millest gE-antigeen on eemaldatud | ELISA glükoproteiini E tuvastamiseks (6) | Seerumi üksikproovid |

Meetodid

Maatriks

Vaktsineerimata sead

ELISA Aujeszky haiguse viiruse tuvastamiseks (5)

Seerumi üksikproovid (või plasma üksikproovid) või kuni 5 proovist koosnevad koondproovid

Filterpaberi üksikproovid või kuni 5 proovist koosnevad koondproovid

Lihamahla üksikproovid

DIVA (nakatunud loomade eristamine vaktsineeritud loomadest) kohaselt sellise vaktsiiniga vaktsineeritud sead, millest gE-antigeen on eemaldatud

ELISA glükoproteiini E tuvastamiseks (6)

Seerumi üksikproovid

6. jagu

Veiste viirusdiarröa

| 1. | Otsesed meetodid:






  a) | pöördtranskriptsiooniga reaalajas jälgitav polümeraasi ahelreaktsioon (PCR) |
| --- | --- | --- |

1.

a)

pöördtranskriptsiooniga reaalajas jälgitav polümeraasi ahelreaktsioon (PCR)

| b) | ELISA veiste viirusdiarröa viiruse antigeeni tuvastamiseks |
| --- | --- |

b)

ELISA veiste viirusdiarröa viiruse antigeeni tuvastamiseks

| 2. | Seroloogilised uuringud:






  a) | I-ELISA. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

I-ELISA.

| b) | B-ELISA |
| --- | --- |

b)

B-ELISA

---

(1)  I-ELISA veiste 1. tüübi herpesviiruse (tervikviirus) vastaste antikehade tuvastamiseks. Uuringutes võib veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vaba staatuse andmiseks kasutada kuni 50 piimaproovist koosnevat koondproovi (piima üksik- või hulgiproovid) ja selle staatuse säilitamiseks kuni 100 piimaproovist (piima üksik- või hulgiproovid) koosnevat koondproovi.

(2)  B-ELISA veiste 1. tüübi herpesviiruse glükoproteiini B vastaste antikehade tuvastamiseks. Seda meetodit võib kasutada ka veiste 1. tüübi herpesviiruse (tervikviirus) vastaste antikehade tuvastamiseks, millele on osutatud IV lisa IV osas.

(3)  B-ELISA veiste 1. tüübi herpesviiruse glükoproteiini E vastaste antikehade tuvastamiseks. Veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vaba staatuse säilitamiseks võib uuringute tegemisel kasutada piima üksikproove. Proovid võib ühendada koondprooviks ja proovide arvu koondproovis võib valida dokumenteeritud tõendite põhjal, mis näitavad, et uuring on tavapärastes laboritingimustes piisavalt tundlik üksiku positiivse proovi kindlakstegemiseks koondproovis.

(4)  Kui uuringuid tehakse veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vaba staatuse säilitamiseks, võib individuaalselt kogutud proovidest moodustada koondproovi. Proovide arvu koondproovis võib muuta, kui on olemas dokumenteeritud tõendid selle kohta, et uuringusüsteem on tavapärastes laboritingimustes piisavalt tundlik, et teha kindlaks üksik nõrk positiivne proov kohandatud suurusega koondproovis.

(5)  ELISA Aujeszky haiguse tervikviiruse, Aujeszky haiguse viiruse glükoproteiini B või glükoproteiini D vastaste antikehade tuvastamiseks. Partiide kontrollimiseks Aujeszky haiguse viiruse glükoproteiinide B ja D komplektide või Aujeszky haiguse tervikviiruse komplektide suhtes peab ühenduse referentseerumi ADV1 (või standarditele mittevastava seerumi) lahjendus 1:2 andma positiivse tulemuse. Neid uuringuid võib kasutada ka uuringute tegemisel Aujeszky haiguse tervikviiruse tuvastamiseks, millele on osutatud IV lisa V osas.

(6)  ELISA Aujeszky haiguse viiruse glükoproteiini E vastaste antikehade tuvastamiseks. Partiide kontrollimiseks peab ühenduse referentseerumi ADV1 (või standarditele mittevastava seerumi) lahjendus 1:8 andma positiivse tulemuse.

---

IV LISA

TAUDIPÕHISED NÕUDED TAUDIVABA STAATUSE ANDMISEKS, SÄILITAMISEKS, PEATAMISEKS JA TÜHISTAMISEKS ETTEVÕTETE TASANDIL NING TAUDIPÕHISED NÕUDED TAUDIVABA STAATUSE ANDMISEKS JA SÄILITAMISEKS LIIKMESRIIKIDE VÕI TSOONIDE TASANDIL

I OSA

BRUCELLA ABORTUS’E, B. MELITENSIS’E JA B. SUIS’I NAKKUS

1. PEATÜKK

Ilma vaktsineerimiseta Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vaba ettevõte

1. jagu

Staatuse andmine

| 1. | Ilma vaktsineerimiseta Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vaba staatuse võib anda veise-, lamba- või kitsekasvatusettevõttele ainult järgmistel juhtudel:






  a) | ettevõttes peetavate veiste, lammaste või kitsede seas ei ole viimase 12 kuu jooksul olnud ühtegi Brucella abortus’e, B. melitensis’e ega B. suis’i nakkuse kinnitatud juhtu; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

ettevõttes peetavate veiste, lammaste või kitsede seas ei ole viimase 12 kuu jooksul olnud ühtegi Brucella abortus’e, B. melitensis’e ega B. suis’i nakkuse kinnitatud juhtu;

| b) | viimase kolme aasta jooksul ei ole ühtegi ettevõttes peetavat veist, lammast ega kitse vaktsineeritud Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse vastu; |
| --- | --- |

b)

viimase kolme aasta jooksul ei ole ühtegi ettevõttes peetavat veist, lammast ega kitse vaktsineeritud Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse vastu;

| c) | proovide võtmise ajal ettevõttes olnud üle 12 kuu vanustele steriliseerimata veistele ja üle kuue kuu vanustele steriliseerimata lammastele või kitsedele on kahel korral tehtud negatiivse tulemuse andnud seroloogiline uuring järgmistel alustel:






  i) | esimene uuring tuleb teha proovidega, mis ei ole võetud varem kui kolm kuud pärast viimase kinnitatud taudijuhu ja viimase immunoloogilises uuringus positiivse tulemuse saanud looma kõrvaldamist; |
| --- | --- | --- |

c)

proovide võtmise ajal ettevõttes olnud üle 12 kuu vanustele steriliseerimata veistele ja üle kuue kuu vanustele steriliseerimata lammastele või kitsedele on kahel korral tehtud negatiivse tulemuse andnud seroloogiline uuring järgmistel alustel:

i)

esimene uuring tuleb teha proovidega, mis ei ole võetud varem kui kolm kuud pärast viimase kinnitatud taudijuhu ja viimase immunoloogilises uuringus positiivse tulemuse saanud looma kõrvaldamist;

| ii) | teine uuring tuleb teha proovidega, mis ei ole võetud varem kui kuus kuud ja hiljem kui 12 kuud pärast alapunktis i nimetatud proovivõtu kuupäeva; |
| --- | --- |

ii)

teine uuring tuleb teha proovidega, mis ei ole võetud varem kui kuus kuud ja hiljem kui 12 kuud pärast alapunktis i nimetatud proovivõtu kuupäeva;

| d) | Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkusele iseloomulike kliiniliste tunnustega (näiteks abort) loomadele on tehtud negatiivse tulemuse andnud uuringud; |
| --- | --- |

d)

Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkusele iseloomulike kliiniliste tunnustega (näiteks abort) loomadele on tehtud negatiivse tulemuse andnud uuringud;

| e) | alates alapunkti c alapunktis i nimetatud proovide võtmise algusest pärinevad kõik ettevõttesse toodud veised, lambad või kitsed ettevõtetest, mis on ilma vaktsineerimiseta Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vabad või on nakkusest vabad vaktsineerimise abil, ja neid loomi ei ole viimase kolme aasta jooksul vaktsineeritud Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse vastu ning nad






  i) | on pärit liikmesriigist või tsoonist, mis on asjaomase loomapopulatsiooni puhul Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vaba; |
| --- | --- | --- |

e)

alates alapunkti c alapunktis i nimetatud proovide võtmise algusest pärinevad kõik ettevõttesse toodud veised, lambad või kitsed ettevõtetest, mis on ilma vaktsineerimiseta Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vabad või on nakkusest vabad vaktsineerimise abil, ja neid loomi ei ole viimase kolme aasta jooksul vaktsineeritud Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse vastu ning nad

i)

on pärit liikmesriigist või tsoonist, mis on asjaomase loomapopulatsiooni puhul Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vaba;

| ii) | on üle 12 kuu vanused steriliseerimata veised või üle kuue kuu vanused steriliseerimata lambad või kitsed ning saanud negatiivse tulemuse seroloogilises uuringus, mis tehti prooviga, mis oli võetud






  — | 30 päeva jooksul enne nende ettevõttesse toomist või |
| --- | --- | --- |

ii)

on üle 12 kuu vanused steriliseerimata veised või üle kuue kuu vanused steriliseerimata lambad või kitsed ning saanud negatiivse tulemuse seroloogilises uuringus, mis tehti prooviga, mis oli võetud

—

30 päeva jooksul enne nende ettevõttesse toomist või

| — | 30 päeva jooksul pärast nende ettevõttesse toomist, tingimusel et neid hoiti selle aja jooksul isoleeritult, või |
| --- | --- |

—

30 päeva jooksul pärast nende ettevõttesse toomist, tingimusel et neid hoiti selle aja jooksul isoleeritult, või

| iii) | on poeginud emasloomad, keda hoiti ettevõttesse toomisest alates isoleeritult, kuni nad said negatiivse tulemuse seroloogilises uuringus, mis tehti prooviga, mis ei olnud võetud varem kui 30 päeva pärast poegimist, ja |
| --- | --- |

iii)

on poeginud emasloomad, keda hoiti ettevõttesse toomisest alates isoleeritult, kuni nad said negatiivse tulemuse seroloogilises uuringus, mis tehti prooviga, mis ei olnud võetud varem kui 30 päeva pärast poegimist, ja

| f) | alates alapunkti c alapunktis i osutatud proovide võtmise algusest pärineb kogu ettevõttesse toodud või ettevõttes kasutatud veiste, lammaste või kitsede paljundusmaterjal






  i) | ettevõtetest, mis on ilma vaktsineerimiseta Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vabad, või |
| --- | --- | --- |

f)

alates alapunkti c alapunktis i osutatud proovide võtmise algusest pärineb kogu ettevõttesse toodud või ettevõttes kasutatud veiste, lammaste või kitsede paljundusmaterjal

i)

ettevõtetest, mis on ilma vaktsineerimiseta Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vabad, või

| ii) | heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtetest. |
| --- | --- |

ii)

heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtetest.

| 2. | Erandina punktist 1 võib ettevõttele anda ilma vaktsineerimiseta Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vaba staatuse, kui kõik veised, lambad või kitsed on pärit ettevõtetest, mis on ilma vaktsineerimiseta Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vabad või on nakkusest vabad vaktsineerimise abil, ja neid loomi ei ole viimase kolme aasta jooksul vaktsineeritud ning nad






  a) | on pärit liikmesriigist või tsoonist, mis on asjaomase loomapopulatsiooni puhul Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vaba; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

on pärit liikmesriigist või tsoonist, mis on asjaomase loomapopulatsiooni puhul Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vaba;

| b) | on üle 12 kuu vanused steriliseerimata veised või üle kuue kuu vanused steriliseerimata lambad või kitsed ning saanud negatiivse tulemuse seroloogilises uuringus, mis tehti prooviga, mis oli võetud






  — | 30 päeva jooksul enne nende ettevõttesse toomist või |
| --- | --- | --- |

b)

on üle 12 kuu vanused steriliseerimata veised või üle kuue kuu vanused steriliseerimata lambad või kitsed ning saanud negatiivse tulemuse seroloogilises uuringus, mis tehti prooviga, mis oli võetud

—

30 päeva jooksul enne nende ettevõttesse toomist või

| — | 30 päeva jooksul pärast nende ettevõttesse toomist, tingimusel et neid hoiti selle aja jooksul isoleeritult, või |
| --- | --- |

—

30 päeva jooksul pärast nende ettevõttesse toomist, tingimusel et neid hoiti selle aja jooksul isoleeritult, või

| c) | on poeginud emasloomad, keda hoiti ettevõttesse toomisest alates isoleeritult, kuni nad said negatiivse tulemuse seroloogilises uuringus, mis tehti prooviga, mis ei olnud võetud varem kui 30 päeva pärast poegimist. |
| --- | --- |

c)

on poeginud emasloomad, keda hoiti ettevõttesse toomisest alates isoleeritult, kuni nad said negatiivse tulemuse seroloogilises uuringus, mis tehti prooviga, mis ei olnud võetud varem kui 30 päeva pärast poegimist.

| 3. | Erandina punktist 1 võib vaktsineerimise abil Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vaba staatusega ettevõttele anda ilma vaktsineerimiseta Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vaba staatuse, kui:






  a) | punkti 1 alapunktides a, b, d, e ja f sätestatud nõuded on täidetud ning |
| --- | --- | --- |

3.

a)

punkti 1 alapunktides a, b, d, e ja f sätestatud nõuded on täidetud ning

| b) | 2. jao punkti b alapunktis i sätestatud nõue on täidetud. |
| --- | --- |

b)

2. jao punkti b alapunktis i sätestatud nõue on täidetud.

2. jagu

Staatuse säilitamine

Veise-, lamba- või kitsekasvatusettevõte võib säilitada ilma vaktsineerimiseta Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vaba staatuse ainult järgmistel juhtudel:

| a) | 1. jao punkti 1 alapunktides a, b, d, e ja f sätestatud nõuded on endiselt täidetud ja |
| --- | --- |

a)

1. jao punkti 1 alapunktides a, b, d, e ja f sätestatud nõuded on endiselt täidetud ja

| b) | saadakse negatiivne tulemus seroloogilises uuringus, mis tehti proovidega, mis oli võetud






  i) | pädeva asutuse määratud sobiva, vähemalt 12-kuulise vahega ning toodangu liiki, taudi olukorda ja tuvastatud riskitegureid arvesse võttes kõigilt üle 12 kuu vanustelt steriliseerimata veistelt ja kõigilt üle kuue kuu vanustelt steriliseerimata lammastelt või kitsedelt, või |
| --- | --- | --- |

b)

saadakse negatiivne tulemus seroloogilises uuringus, mis tehti proovidega, mis oli võetud

i)

pädeva asutuse määratud sobiva, vähemalt 12-kuulise vahega ning toodangu liiki, taudi olukorda ja tuvastatud riskitegureid arvesse võttes kõigilt üle 12 kuu vanustelt steriliseerimata veistelt ja kõigilt üle kuue kuu vanustelt steriliseerimata lammastelt või kitsedelt, või

| ii) | pädeva asutuse kehtestatud uuringute tegemise korra kohaselt ning toodangu liiki ja tuvastatud riskitegureid arvesse võttes üle 12 kuu vanustelt steriliseerimata veistelt ja üle kuue kuu vanustelt steriliseerimata lammastelt või kitsedelt, keda peetakse ettevõtetes, mis asuvad liikmesriigis või tsoonis, mis on Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vaba. |
| --- | --- |

ii)

pädeva asutuse kehtestatud uuringute tegemise korra kohaselt ning toodangu liiki ja tuvastatud riskitegureid arvesse võttes üle 12 kuu vanustelt steriliseerimata veistelt ja üle kuue kuu vanustelt steriliseerimata lammastelt või kitsedelt, keda peetakse ettevõtetes, mis asuvad liikmesriigis või tsoonis, mis on Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vaba.

3. jagu

Staatuse peatamine ja ennistamine

| 1. | Veise-, lamba- või kitsekasvatusettevõtte ilma vaktsineerimiseta Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vaba staatus tuleb peatada järgmistel juhtudel:






  a) | üks või mitu 2. jaos sätestatud nõuetest ei ole täidetud või |
| --- | --- | --- |

1.

a)

üks või mitu 2. jaos sätestatud nõuetest ei ole täidetud või

| b) | ettevõttes peetaval veisel, lambal või kitsel kahtlustatakse Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkust. |
| --- | --- |

b)

ettevõttes peetaval veisel, lambal või kitsel kahtlustatakse Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkust.

| 2. | Ilma vaktsineerimiseta Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vaba staatuse võib ennistada ainult järgmistel juhtudel:






  a) | 1. jao punkti 1 alapunktides b, d, e ja f ning 2. jao punktis b sätestatud nõuded on täidetud; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

1. jao punkti 1 alapunktides b, d, e ja f ning 2. jao punktis b sätestatud nõuded on täidetud;

| b) | edasiste uuringute tulemused kinnitavad Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse puudumist ning kõigi taudikahtluse juhtude staatus on kindlaks määratud. |
| --- | --- |

b)

edasiste uuringute tulemused kinnitavad Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse puudumist ning kõigi taudikahtluse juhtude staatus on kindlaks määratud.

4. jagu

Staatuse tühistamine ja taastamine

| 1. | Veise-, lamba- või kitsekasvatusettevõtte ilma vaktsineerimiseta Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vaba staatus tuleb tühistada järgmistel juhtudel:






  a) | üks või mitu 2. jaos sätestatud nõuet ei ole täidetud pärast seda, kui staatuse peatamisest on möödunud artikli 20 lõike 3 punktis b osutatud maksimaalne ajavahemik; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

üks või mitu 2. jaos sätestatud nõuet ei ole täidetud pärast seda, kui staatuse peatamisest on möödunud artikli 20 lõike 3 punktis b osutatud maksimaalne ajavahemik;

| b) | Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkust ei saa välistada kooskõlas 3. jao punkti 2 alapunktiga b; |
| --- | --- |

b)

Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkust ei saa välistada kooskõlas 3. jao punkti 2 alapunktiga b;

| c) | Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse esinemine ettevõttes peetaval veisel, lambal või kitsel on leidnud kinnitust või |
| --- | --- |

c)

Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse esinemine ettevõttes peetaval veisel, lambal või kitsel on leidnud kinnitust või

| d) | seda õigustab muu Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse tõrje vajadus. |
| --- | --- |

d)

seda õigustab muu Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse tõrje vajadus.

| 2. | Kui ilma vaktsineerimiseta Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vaba staatus on punkti 1 alapunkti a kohaselt tühistatud, võib selle taastada ainult siis, kui 2. jaos sätestatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kui ilma vaktsineerimiseta Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vaba staatus on punkti 1 alapunkti b, c või d kohaselt tühistatud, võib selle taastada ainult siis, kui kõik kinnitatud nakkusjuhud ja kõik loomad, kelle uuringutulemus ei olnud negatiivne, on kõrvaldatud ning ülejäänud veised, lambad või kitsed vastavad 1. jao punkti 1 alapunktis c sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Erandina punktist 3 võib juhul, kui B. suis’i biotüübi 2 nakkuse esinemine ettevõttes peetaval üksikul veisel, lambal või kitsel leidis kinnitust, staatuse taastada pärast negatiivse uuringutulemuse saamist proovide puhul, mis on võetud kooskõlas 1. jao punkti 1 alapunkti c alapunktis i sätestatud nõuetega. |
| --- | --- |

4.

2. PEATÜKK

Vaktsineerimise abil Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vaba ettevõte

1. jagu

Staatuse andmine

| 1. | Vaktsineerimise abil Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vaba staatuse võib anda veise-, lamba- või kitsekasvatusettevõttele ainult järgmistel juhtudel:






  a) | 1. peatüki 1. jao punkti 1 alapunktides a, c ja d sätestatud nõuded on täidetud; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

1. peatüki 1. jao punkti 1 alapunktides a, c ja d sätestatud nõuded on täidetud;

| b) | alates 1. peatüki 1. jao punkti 1 alapunkti c alapunktis i nimetatud proovide võtmise algusest pärinevad kõik ettevõttesse toodud veised, lambad või kitsed ettevõtetest, mis on ilma vaktsineerimiseta Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vabad või on vaktsineerimise abil Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vabad, ning need loomad






  i) | on pärit liikmesriigist või tsoonist, mis on asjaomase loomapopulatsiooni puhul Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vaba; |
| --- | --- | --- |

b)

alates 1. peatüki 1. jao punkti 1 alapunkti c alapunktis i nimetatud proovide võtmise algusest pärinevad kõik ettevõttesse toodud veised, lambad või kitsed ettevõtetest, mis on ilma vaktsineerimiseta Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vabad või on vaktsineerimise abil Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vabad, ning need loomad

i)

on pärit liikmesriigist või tsoonist, mis on asjaomase loomapopulatsiooni puhul Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vaba;

| ii) | on üle 12 kuu vanused steriliseerimata veised või üle kuue kuu vanused steriliseerimata lambad või kitsed ning saanud negatiivse tulemuse seroloogilises uuringus, mis tehti prooviga, mis oli võetud






  — | 30 päeva jooksul enne nende ettevõttesse toomist või |
| --- | --- | --- |

ii)

on üle 12 kuu vanused steriliseerimata veised või üle kuue kuu vanused steriliseerimata lambad või kitsed ning saanud negatiivse tulemuse seroloogilises uuringus, mis tehti prooviga, mis oli võetud

—

30 päeva jooksul enne nende ettevõttesse toomist või

| — | 30 päeva jooksul pärast nende ettevõttesse toomist, tingimusel et neid hoiti selle aja jooksul isoleeritult, või |
| --- | --- |

—

30 päeva jooksul pärast nende ettevõttesse toomist, tingimusel et neid hoiti selle aja jooksul isoleeritult, või

| iii) | on poeginud emasloomad, keda hoiti ettevõttesse toomisest alates isoleeritult, kuni nad said negatiivse tulemuse seroloogilises uuringus, mis tehti prooviga, mis ei olnud võetud varem kui 30 päeva pärast poegimist, ja |
| --- | --- |

iii)

on poeginud emasloomad, keda hoiti ettevõttesse toomisest alates isoleeritult, kuni nad said negatiivse tulemuse seroloogilises uuringus, mis tehti prooviga, mis ei olnud võetud varem kui 30 päeva pärast poegimist, ja

| c) | kui alates 1. peatüki 1. jao punkti 1 alapunkti c alapunktis i osutatud proovide võtmise algusest pärineb kogu ettevõttesse toodud või ettevõttes kasutatud veiste, lammaste või kitsede paljundusmaterjal






  i) | ettevõtetest, mis on ilma vaktsineerimiseta Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vabad või on vaktsineerimise abil Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vabad, või |
| --- | --- | --- |

c)

kui alates 1. peatüki 1. jao punkti 1 alapunkti c alapunktis i osutatud proovide võtmise algusest pärineb kogu ettevõttesse toodud või ettevõttes kasutatud veiste, lammaste või kitsede paljundusmaterjal

i)

ettevõtetest, mis on ilma vaktsineerimiseta Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vabad või on vaktsineerimise abil Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vabad, või

| ii) | heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtetest. |
| --- | --- |

ii)

heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtetest.

| 2. | Erandina punktist 1 võib ettevõttele anda vaktsineerimise abil Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vaba staatuse, kui kõik veised, lambad või kitsed on pärit ettevõtetest, mis on ilma vaktsineerimiseta Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vabad või on nakkusest vabad vaktsineerimise abil, ning need loomad






  a) | on pärit liikmesriigist või tsoonist, mis on asjaomase loomapopulatsiooni puhul Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vaba; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

on pärit liikmesriigist või tsoonist, mis on asjaomase loomapopulatsiooni puhul Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vaba;

| b) | on üle 12 kuu vanused steriliseerimata veised või üle kuue kuu vanused steriliseerimata lambad või kitsed ning saanud negatiivse tulemuse seroloogilises uuringus, mis tehti prooviga, mis oli võetud






  i) | 30 päeva jooksul enne nende ettevõttesse toomist või |
| --- | --- | --- |

b)

on üle 12 kuu vanused steriliseerimata veised või üle kuue kuu vanused steriliseerimata lambad või kitsed ning saanud negatiivse tulemuse seroloogilises uuringus, mis tehti prooviga, mis oli võetud

i)

30 päeva jooksul enne nende ettevõttesse toomist või

| ii) | 30 päeva jooksul pärast nende ettevõttesse toomist, tingimusel et neid hoiti selle aja jooksul isoleeritult, või |
| --- | --- |

ii)

30 päeva jooksul pärast nende ettevõttesse toomist, tingimusel et neid hoiti selle aja jooksul isoleeritult, või

| c) | on poeginud emasloomad, keda hoiti ettevõttesse toomisest alates isoleeritult, kuni nad said negatiivse tulemuse seroloogilises uuringus, mis tehti prooviga, mis ei olnud võetud varem kui 30 päeva pärast poegimist. |
| --- | --- |

c)

on poeginud emasloomad, keda hoiti ettevõttesse toomisest alates isoleeritult, kuni nad said negatiivse tulemuse seroloogilises uuringus, mis tehti prooviga, mis ei olnud võetud varem kui 30 päeva pärast poegimist.

2. jagu

Staatuse säilitamine

Veise-, lamba- või kitsekasvatusettevõte võib säilitada vaktsineerimise abil Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vaba staatuse ainult järgmistel juhtudel:

| a) | käesoleva peatüki 1. jao punkti 1 alapunktides b ja c ning 1. peatüki 1. jao punkti 1 alapunktides a ja d sätestatud nõuded on endiselt täidetud ja |
| --- | --- |

a)

käesoleva peatüki 1. jao punkti 1 alapunktides b ja c ning 1. peatüki 1. jao punkti 1 alapunktides a ja d sätestatud nõuded on endiselt täidetud ja

| b) | on tehtud negatiivse tulemuse andnud seroloogiline uuring, mis tehti proovidega, mis võeti pädeva asutuse määratud sobiva, vähemalt 12-kuulise vahega ning toodangu liiki, taudi olukorda ja tuvastatud riskitegureid arvesse võttes kõigilt üle 12 kuu vanustelt steriliseerimata veistelt ja kõigilt üle kuue kuu vanustelt steriliseerimata lammastelt või kitsedelt. |
| --- | --- |

b)

on tehtud negatiivse tulemuse andnud seroloogiline uuring, mis tehti proovidega, mis võeti pädeva asutuse määratud sobiva, vähemalt 12-kuulise vahega ning toodangu liiki, taudi olukorda ja tuvastatud riskitegureid arvesse võttes kõigilt üle 12 kuu vanustelt steriliseerimata veistelt ja kõigilt üle kuue kuu vanustelt steriliseerimata lammastelt või kitsedelt.

3. jagu

Staatuse peatamine ja ennistamine

| 1. | Veise-, lamba- või kitsekasvatusettevõtte vaktsineerimise abil Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vaba staatus tuleb peatada järgmistel juhtudel:






  a) | üks või mitu 2. jaos sätestatud nõuetest ei ole täidetud või |
| --- | --- | --- |

1.

a)

üks või mitu 2. jaos sätestatud nõuetest ei ole täidetud või

| b) | ettevõttes peetaval veisel, lambal või kitsel kahtlustatakse Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkust. |
| --- | --- |

b)

ettevõttes peetaval veisel, lambal või kitsel kahtlustatakse Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkust.

| 2. | Vaktsineerimise abil Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vaba staatuse võib ennistada ainult järgmistel juhtudel:






  a) | 1. peatüki 1. jao punkti 1 alapunktis d ning 1. jao punkti 1 alapunktides b ja c ning 2. jao punktis b sätestatud nõuded on täidetud; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

1. peatüki 1. jao punkti 1 alapunktis d ning 1. jao punkti 1 alapunktides b ja c ning 2. jao punktis b sätestatud nõuded on täidetud;

| b) | edasiste uuringute tulemused kinnitavad Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse puudumist ning kõigi taudikahtluse juhtude staatus on kindlaks määratud. |
| --- | --- |

b)

edasiste uuringute tulemused kinnitavad Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse puudumist ning kõigi taudikahtluse juhtude staatus on kindlaks määratud.

4. jagu

Staatuse tühistamine ja taastamine

| 1. | Veise-, lamba- või kitsekasvatusettevõtte vaktsineerimise abil Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vaba staatus tuleb tühistada järgmistel juhtudel:






  a) | üks või mitu 2. jaos sätestatud nõuet ei ole täidetud pärast seda, kui staatuse peatamisest on möödunud artikli 20 lõike 3 punktis b osutatud maksimaalne ajavahemik; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

üks või mitu 2. jaos sätestatud nõuet ei ole täidetud pärast seda, kui staatuse peatamisest on möödunud artikli 20 lõike 3 punktis b osutatud maksimaalne ajavahemik;

| b) | Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkust ei saa välistada kooskõlas 3. jao punkti 2 alapunktiga b; |
| --- | --- |

b)

Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkust ei saa välistada kooskõlas 3. jao punkti 2 alapunktiga b;

| c) | Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse esinemine ettevõttes peetaval veisel, lambal või kitsel on leidnud kinnitust või |
| --- | --- |

c)

Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse esinemine ettevõttes peetaval veisel, lambal või kitsel on leidnud kinnitust või

| d) | seda õigustab muu Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse tõrje vajadus. |
| --- | --- |

d)

seda õigustab muu Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse tõrje vajadus.

| 2. | Kui vaktsineerimise abil Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vaba staatus on punkti 1 alapunkti a kohaselt tühistatud, võib selle taastada ainult siis, kui 2. jaos sätestatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kui vaktsineerimise abil Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse vaba staatus on punkti 1 alapunkti b, c või d kohaselt tühistatud, võib selle taastada ainult siis, kui kõik kinnitatud nakkusjuhud ja kõik loomad, kelle uuringutulemus ei olnud negatiivne, on kõrvaldatud ning ülejäänud veised, lambad või kitsed vastavad 1. peatüki 1. jao punkti 1 alapunktis c sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Erandina punktist 3 võib juhul, kui Brucella suis’i biotüübi 2 nakkuse esinemine ettevõttes peetaval üksikul veisel, lambal või kitsel leidis kinnitust, staatuse taastada pärast negatiivse uuringutulemuse saamist proovide puhul, mis on võetud kooskõlas 1. peatüki 1. jao punkti 1 alapunkti c alapunktis i sätestatud nõuetega. |
| --- | --- |

4.

3. PEATÜKK

Peetavate veiste puhul Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vaba liikmesriik või tsoon

1. jagu

Staatuse andmine peetavate veiste puhul

Liikmesriigile või tsoonile võib seal peetavate veiste puhul anda Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vaba staatuse ainult järgmistel juhtudel:

| a) | peetavate veiste seas ei ole vähemalt viimase kolme aasta jooksul olnud ühtegi Brucella abortus’e, B. melitensis’e ega B. suis’i nakkuse kinnitatud juhtu; |
| --- | --- |

a)

peetavate veiste seas ei ole vähemalt viimase kolme aasta jooksul olnud ühtegi Brucella abortus’e, B. melitensis’e ega B. suis’i nakkuse kinnitatud juhtu;

| b) | peetavatel veistel Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse varajaseks avastamiseks on viimased kolm aastat järgitud kooskõlas artikli 3 lõike 1 punktiga a üldisi seirenõudeid, mis hõlmas vähemalt järgmist:






  i) | abordijuhtude korral võetavate proovide korrapärane esitamine laboriuuringute jaoks; |
| --- | --- | --- |

b)

peetavatel veistel Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse varajaseks avastamiseks on viimased kolm aastat järgitud kooskõlas artikli 3 lõike 1 punktiga a üldisi seirenõudeid, mis hõlmas vähemalt järgmist:

i)

abordijuhtude korral võetavate proovide korrapärane esitamine laboriuuringute jaoks;

| ii) | nende abordijuhtude õigeaegne uurimine, mis võisid olla tingitud Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkusest; |
| --- | --- |

ii)

nende abordijuhtude õigeaegne uurimine, mis võisid olla tingitud Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkusest;

| c) | viimase kolme aasta jooksul on vähemalt 99,8 % veisekasvatusettevõtetest, mille veised moodustavad vähemalt 99,9 % veisepopulatsioonist, säilitanud oma ilma vaktsineerimiseta Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vaba staatuse; |
| --- | --- |

c)

viimase kolme aasta jooksul on vähemalt 99,8 % veisekasvatusettevõtetest, mille veised moodustavad vähemalt 99,9 % veisepopulatsioonist, säilitanud oma ilma vaktsineerimiseta Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vaba staatuse;

| d) | veiseid ei ole Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i vastu vaktsineeritud vähemalt viimased kolm aastat ning ühtegi veist, kes on toodud liikmesriiki või tsooni, ei ole viimase kolme aasta jooksul enne tema sissetoomist vaktsineeritud. |
| --- | --- |

d)

veiseid ei ole Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i vastu vaktsineeritud vähemalt viimased kolm aastat ning ühtegi veist, kes on toodud liikmesriiki või tsooni, ei ole viimase kolme aasta jooksul enne tema sissetoomist vaktsineeritud.

2. jagu

Staatuse säilitamine peetavate veiste puhul

| 1. | Liikmesriigile või tsoonile peetavate veiste puhul antud Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vaba staatuse võib säilitada ainult järgmistel juhtudel:






  a) | 1. jao punktides a, b ja d sätestatud nõuded on endiselt täidetud ja |
| --- | --- | --- |

1.

a)

1. jao punktides a, b ja d sätestatud nõuded on endiselt täidetud ja

| b) | esimese kahe järjestikuse aasta jooksul pärast staatuse andmist on kõigi veisekasvatusettevõtete esindava valimi põhjal tehtud iga-aastast seiret, mis peab võimaldama vähemalt 95 % usaldatavustasemega avastada Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse (levimuse sihtmäär 0,2 % veisekasvatusettevõtetest või 0,1 % veisepopulatsioonist); |
| --- | --- |

b)

esimese kahe järjestikuse aasta jooksul pärast staatuse andmist on kõigi veisekasvatusettevõtete esindava valimi põhjal tehtud iga-aastast seiret, mis peab võimaldama vähemalt 95 % usaldatavustasemega avastada Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse (levimuse sihtmäär 0,2 % veisekasvatusettevõtetest või 0,1 % veisepopulatsioonist);

| c) | kui kahe järjestikuse aasta jooksul pärast staatuse andmist ei ole peetavatel veistel leidnud kinnitust ükski Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse juht, peab seiret tegema järgmistel alustel:






  i) | iga-aastane pisteline seire, mis peab võimaldama vähemalt 95 % usaldatavustasemega avastada Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse (levimuse sihtmäär 0,2 % veisekasvatusettevõtetest või 0,1 % veisepopulatsioonist), või |
| --- | --- | --- |

c)

kui kahe järjestikuse aasta jooksul pärast staatuse andmist ei ole peetavatel veistel leidnud kinnitust ükski Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse juht, peab seiret tegema järgmistel alustel:

i)

iga-aastane pisteline seire, mis peab võimaldama vähemalt 95 % usaldatavustasemega avastada Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse (levimuse sihtmäär 0,2 % veisekasvatusettevõtetest või 0,1 % veisepopulatsioonist), või

| ii) | iga-aastane riskipõhine seire Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse avastamiseks, võttes arvesse tootmissüsteeme ja tuvastatud riskitegureid, sealhulgas nakkuse levimist muudelt loomadelt kui peetavad veised. |
| --- | --- |

ii)

iga-aastane riskipõhine seire Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse avastamiseks, võttes arvesse tootmissüsteeme ja tuvastatud riskitegureid, sealhulgas nakkuse levimist muudelt loomadelt kui peetavad veised.

| 2. | Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse esinemise kinnitamine muus loomapopulatsioonis kui peetavad veised ei mõjuta liikmesriigi või tsooni Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vaba staatust peetavate veiste puhul, tingimusel et on võetud tõhusad meetmed, mida hinnatakse perioodiliselt, et hoida ära Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse levimist peetavatele veistele. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Erandina punkti 1 alapunktist a võib Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse juhu esinemise kinnitamise korral säilitada liikmesriigile või tsoonile peetavate veiste puhul antud Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vaba staatuse järgmistel juhtudel:






  a) | selle ettevõtte suhtes, kus peetavatel veistel avastati Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkus, on viivitamata võetud artiklis 24 sätestatud asjakohased tauditõrjemeetmed; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

selle ettevõtte suhtes, kus peetavatel veistel avastati Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkus, on viivitamata võetud artiklis 24 sätestatud asjakohased tauditõrjemeetmed;

| b) | pädev asutus on 60 päeva jooksul pärast nakkuse esinemise esmakordset kinnitamist teinud epidemioloogilise uuringu ja muud uurimised, nagu on sätestatud artiklis 25, et kindlaks teha nakkuse tõenäoline allikas ja levik ning teha järeldused tõenäolise nakkusallika kohta, ja juhul kui nakatunud oli vaid piiratud arv ettevõtteid ja need ettevõtted on epidemioloogiliselt seotud esimese avastatud taudipuhanguga; |
| --- | --- |

b)

pädev asutus on 60 päeva jooksul pärast nakkuse esinemise esmakordset kinnitamist teinud epidemioloogilise uuringu ja muud uurimised, nagu on sätestatud artiklis 25, et kindlaks teha nakkuse tõenäoline allikas ja levik ning teha järeldused tõenäolise nakkusallika kohta, ja juhul kui nakatunud oli vaid piiratud arv ettevõtteid ja need ettevõtted on epidemioloogiliselt seotud esimese avastatud taudipuhanguga;

| c) | igas ettevõttes, kus on esinenud kahtlustatavaid või kinnitatud nakkusjuhtusid, on pärast alapunktis b sätestatud meetmete rakendamist viivitamata rakendatud artiklis 21 või 24 sätestatud asjakohased tauditõrjemeetmed, kuni ettevõtte nakkusest vaba staatus on ennistatud või taastatud; |
| --- | --- |

c)

igas ettevõttes, kus on esinenud kahtlustatavaid või kinnitatud nakkusjuhtusid, on pärast alapunktis b sätestatud meetmete rakendamist viivitamata rakendatud artiklis 21 või 24 sätestatud asjakohased tauditõrjemeetmed, kuni ettevõtte nakkusest vaba staatus on ennistatud või taastatud;

| d) | punktis 1 osutatud seiret on kohandatud ja see on näidanud, et juhtum on lahendatud. |
| --- | --- |

d)

punktis 1 osutatud seiret on kohandatud ja see on näidanud, et juhtum on lahendatud.

4. PEATÜKK

Peetavate lammaste ja kitsede puhul Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vaba liikmesriik või tsoon

1. jagu

Staatuse andmine peetavate lammaste ja kitsede puhul

Liikmesriigile või tsoonile võib seal peetavate lammaste ja kitsede puhul anda Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vaba staatuse ainult järgmistel juhtudel:

| a) | peetavate lammaste ja kitsede seas ei ole vähemalt viimase kolme aasta jooksul olnud ühtegi Brucella abortus’e, B. melitensis’e ega B. suis’i nakkuse kinnitatud juhtu; |
| --- | --- |

a)

peetavate lammaste ja kitsede seas ei ole vähemalt viimase kolme aasta jooksul olnud ühtegi Brucella abortus’e, B. melitensis’e ega B. suis’i nakkuse kinnitatud juhtu;

| b) | peetavatel lammastel ja kitsedel Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse varajaseks avastamiseks on viimased kolm aastat järgitud kooskõlas artikli 3 lõike 1 punktiga a üldisi seirenõudeid, mis hõlmas vähemalt järgmist:






  i) | abordijuhtude korral võetavate proovide korrapärane esitamine laboriuuringute jaoks; |
| --- | --- | --- |

b)

peetavatel lammastel ja kitsedel Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse varajaseks avastamiseks on viimased kolm aastat järgitud kooskõlas artikli 3 lõike 1 punktiga a üldisi seirenõudeid, mis hõlmas vähemalt järgmist:

i)

abordijuhtude korral võetavate proovide korrapärane esitamine laboriuuringute jaoks;

| ii) | nende abordijuhtude õigeaegne uurimine, mis võisid olla tingitud Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkusest; |
| --- | --- |

ii)

nende abordijuhtude õigeaegne uurimine, mis võisid olla tingitud Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkusest;

| c) | viimase kolme aasta jooksul on tehtud lamba- ja kitsepopulatsiooni seiret ning vähemalt 99,8 % lamba- või kitsekasvatusettevõtetest, mille loomad moodustavad vähemalt 99,9 % lamba- või kitsepopulatsioonist, on säilitanud oma ilma vaktsineerimiseta Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vaba staatuse, ja |
| --- | --- |

c)

viimase kolme aasta jooksul on tehtud lamba- ja kitsepopulatsiooni seiret ning vähemalt 99,8 % lamba- või kitsekasvatusettevõtetest, mille loomad moodustavad vähemalt 99,9 % lamba- või kitsepopulatsioonist, on säilitanud oma ilma vaktsineerimiseta Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vaba staatuse, ja

| d) | lambaid ega kitsi ei ole Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i vastu vaktsineeritud vähemalt viimased kolm aastat ning ühtegi lammast ega kitse, kes on toodud liikmesriiki või tsooni, ei ole viimase kolme aasta jooksul enne tema sissetoomist vaktsineeritud. |
| --- | --- |

d)

lambaid ega kitsi ei ole Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i vastu vaktsineeritud vähemalt viimased kolm aastat ning ühtegi lammast ega kitse, kes on toodud liikmesriiki või tsooni, ei ole viimase kolme aasta jooksul enne tema sissetoomist vaktsineeritud.

2. jagu

Staatuse säilitamine peetavate lammaste ja kitsede puhul

| 1. | Liikmesriigile või tsoonile lammaste ja kitsede puhul antud Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vaba staatuse võib säilitada ainult järgmistel juhtudel:






  a) | 1. jao punktides a, b ja d sätestatud nõuded on endiselt täidetud ja |
| --- | --- | --- |

1.

a)

1. jao punktides a, b ja d sätestatud nõuded on endiselt täidetud ja

| b) | esimese kahe järjestikuse aasta jooksul pärast staatuse andmist on kõigi lamba- ja kitsekasvatusettevõtete esindava valimi põhjal tehtud iga-aastast seiret, mis peab võimaldama vähemalt 95 % usaldatavustasemega avastada Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse (levimuse sihtmäär 0,2 % lamba- ja kitsekasvatusettevõtetest või 0,1 % lamba- ja kitsepopulatsioonist); |
| --- | --- |

b)

esimese kahe järjestikuse aasta jooksul pärast staatuse andmist on kõigi lamba- ja kitsekasvatusettevõtete esindava valimi põhjal tehtud iga-aastast seiret, mis peab võimaldama vähemalt 95 % usaldatavustasemega avastada Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse (levimuse sihtmäär 0,2 % lamba- ja kitsekasvatusettevõtetest või 0,1 % lamba- ja kitsepopulatsioonist);

| c) | kui kahe järjestikuse aasta jooksul pärast staatuse andmist ei ole peetavatel lammastel ega kitsedel leidnud kinnitust ükski Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse juht, peab seiret tegema järgmistel alustel:






  i) | iga-aastane pisteline seire, mis peab võimaldama vähemalt 95 % usaldatavustasemega avastada Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse (levimuse sihtmäär 0,2 % lamba- ja kitsekasvatusettevõtetest või 0,1 % lamba- ja kitsepopulatsioonist), või |
| --- | --- | --- |

c)

kui kahe järjestikuse aasta jooksul pärast staatuse andmist ei ole peetavatel lammastel ega kitsedel leidnud kinnitust ükski Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse juht, peab seiret tegema järgmistel alustel:

i)

iga-aastane pisteline seire, mis peab võimaldama vähemalt 95 % usaldatavustasemega avastada Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse (levimuse sihtmäär 0,2 % lamba- ja kitsekasvatusettevõtetest või 0,1 % lamba- ja kitsepopulatsioonist), või

| ii) | iga-aastane riskipõhine seire Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse avastamiseks, võttes arvesse tootmissüsteeme ja tuvastatud riskitegureid, sealhulgas nakkuse levimist muudelt loomadelt kui peetavad lambad ja kitsed. |
| --- | --- |

ii)

iga-aastane riskipõhine seire Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse avastamiseks, võttes arvesse tootmissüsteeme ja tuvastatud riskitegureid, sealhulgas nakkuse levimist muudelt loomadelt kui peetavad lambad ja kitsed.

| 2. | Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse esinemise kinnitamine muus loomapopulatsioonis kui peetavad lambad ja kitsed ei mõjuta liikmesriigi või tsooni Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vaba staatust peetavate lammaste ja kitsede puhul, tingimusel et on võetud tõhusad meetmed, mida hinnatakse perioodiliselt, et hoida ära Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse levimist peetavatele lammastele ja kitsedele. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Erandina punkti 1 alapunktist a võib Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse juhu esinemise kinnitamise korral säilitada liikmesriigile või tsoonile peetavate lammaste ja kitsede puhul antud Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest vaba staatuse järgmistel juhtudel:






  a) | selle ettevõtte suhtes, kus peetavatel lammastel või veistel avastati Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkus, on viivitamata võetud artiklis 24 sätestatud asjakohased tauditõrjemeetmed; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

selle ettevõtte suhtes, kus peetavatel lammastel või veistel avastati Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkus, on viivitamata võetud artiklis 24 sätestatud asjakohased tauditõrjemeetmed;

| b) | pädev asutus on 60 päeva jooksul pärast nakkuse esinemise esmakordset kinnitamist teinud epidemioloogilise uuringu ja muud uurimised, nagu on sätestatud artiklis 25, et kindlaks teha nakkuse tõenäoline allikas ja levik ning teha järeldused tõenäolise nakkusallika kohta, ja juhul kui nakatunud oli vaid piiratud arv ettevõtteid ja need ettevõtted on epidemioloogiliselt seotud esimese avastatud taudipuhanguga; |
| --- | --- |

b)

pädev asutus on 60 päeva jooksul pärast nakkuse esinemise esmakordset kinnitamist teinud epidemioloogilise uuringu ja muud uurimised, nagu on sätestatud artiklis 25, et kindlaks teha nakkuse tõenäoline allikas ja levik ning teha järeldused tõenäolise nakkusallika kohta, ja juhul kui nakatunud oli vaid piiratud arv ettevõtteid ja need ettevõtted on epidemioloogiliselt seotud esimese avastatud taudipuhanguga;

| c) | igas ettevõttes, kus on esinenud kahtlustatavaid või kinnitatud nakkusjuhtusid, on pärast alapunktis b sätestatud meetmete rakendamist viivitamata rakendatud artiklis 21 või 24 sätestatud asjakohased tauditõrjemeetmed, kuni ettevõtte nakkusest vaba staatus on ennistatud või taastatud; ja |
| --- | --- |

c)

igas ettevõttes, kus on esinenud kahtlustatavaid või kinnitatud nakkusjuhtusid, on pärast alapunktis b sätestatud meetmete rakendamist viivitamata rakendatud artiklis 21 või 24 sätestatud asjakohased tauditõrjemeetmed, kuni ettevõtte nakkusest vaba staatus on ennistatud või taastatud; ja

| d) | punktis 1 osutatud seiret on kohandatud ja see on näidanud, et juhtum on lahendatud. |
| --- | --- |

d)

punktis 1 osutatud seiret on kohandatud ja see on näidanud, et juhtum on lahendatud.

II OSA

MYCOBACTERIUM TUBERCULOSIS’E KOMPLEKSI PÕHJUSTATUD NAKKUS

1. PEATÜKK

Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusest vaba ettevõte

1. jagu

Staatuse andmine

| 1. | Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (Mycobacterium bovis, Mycobacterium tuberculosis, Mycobacterium caprae) põhjustatud nakkusest vaba staatuse võib anda veisekasvatusettevõttele ainult järgmistel juhtudel:






  a) | ettevõttes peetavate veiste seas ei ole viimase 12 kuu jooksul olnud ühtegi Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse kinnitatud juhtu; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

ettevõttes peetavate veiste seas ei ole viimase 12 kuu jooksul olnud ühtegi Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse kinnitatud juhtu;

| b) | uuringute tegemise või proovide võtmise ajal ettevõttes olnud üle kuue nädala vanustele veistele on kahel korral tehtud negatiivse tulemuse andnud immunoloogiline uuring järgmistel alustel:






  i) | esimene uuring tuleb teha veistega või proovidega, mis ei ole veistelt võetud varem kui kuus kuud pärast viimase kinnitatud taudijuhu ja viimase immunoloogilises uuringus positiivse tulemuse saanud looma kõrvaldamist; |
| --- | --- | --- |

b)

uuringute tegemise või proovide võtmise ajal ettevõttes olnud üle kuue nädala vanustele veistele on kahel korral tehtud negatiivse tulemuse andnud immunoloogiline uuring järgmistel alustel:

i)

esimene uuring tuleb teha veistega või proovidega, mis ei ole veistelt võetud varem kui kuus kuud pärast viimase kinnitatud taudijuhu ja viimase immunoloogilises uuringus positiivse tulemuse saanud looma kõrvaldamist;

| ii) | teine uuring tuleb teha veistega või proovidega, mis ei ole veistelt võetud varem kui kuus kuud ja hiljem kui 12 kuud pärast alapunktis i nimetatud uuringute tegemise või proovivõtu kuupäeva; |
| --- | --- |

ii)

teine uuring tuleb teha veistega või proovidega, mis ei ole veistelt võetud varem kui kuus kuud ja hiljem kui 12 kuud pärast alapunktis i nimetatud uuringute tegemise või proovivõtu kuupäeva;

| c) | alates alapunkti b alapunktis i osutatud uuringute tegemise või proovide võtmise algusest pärinevad kõik ettevõttesse toodud veised Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusest vabadest ettevõtetest ja






  i) | pärinevad liikmesriigist või tsoonist, mis on Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusest vaba; |
| --- | --- | --- |

c)

alates alapunkti b alapunktis i osutatud uuringute tegemise või proovide võtmise algusest pärinevad kõik ettevõttesse toodud veised Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusest vabadest ettevõtetest ja

i)

pärinevad liikmesriigist või tsoonist, mis on Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusest vaba;

| ii) | on üle kuue nädala vanused veised ning saanud negatiivse tulemuse immunoloogilises uuringus, mis tehti






  — | 30 päeva jooksul enne nende ettevõttesse toomist või |
| --- | --- | --- |

ii)

on üle kuue nädala vanused veised ning saanud negatiivse tulemuse immunoloogilises uuringus, mis tehti

—

30 päeva jooksul enne nende ettevõttesse toomist või

| — | 30 päeva jooksul pärast nende ettevõttesse toomist, tingimusel et neid hoiti selle aja jooksul isoleeritult, ja |
| --- | --- |

—

30 päeva jooksul pärast nende ettevõttesse toomist, tingimusel et neid hoiti selle aja jooksul isoleeritult, ja

| d) | alates alapunkti b alapunktis i osutatud uuringute tegemise või proovide võtmise algusest pärineb kogu ettevõttesse toodud või ettevõttes kasutatud veiste paljundusmaterjal






  i) | ettevõtetest, mis on Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusest vabad, või |
| --- | --- | --- |

d)

alates alapunkti b alapunktis i osutatud uuringute tegemise või proovide võtmise algusest pärineb kogu ettevõttesse toodud või ettevõttes kasutatud veiste paljundusmaterjal

i)

ettevõtetest, mis on Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusest vabad, või

| ii) | heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtetest. |
| --- | --- |

ii)

heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtetest.

| 2. | Erandina punktist 1 võib ettevõttele anda Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusest vaba staatuse, kui kõik veised on pärit ettevõtetest, mis on Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusest vabad, ning need veised






  a) | pärinevad liikmesriigist või tsoonist, mis on Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusest vaba; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

pärinevad liikmesriigist või tsoonist, mis on Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusest vaba;

| b) | on üle kuue nädala vanused veised ning saanud negatiivse tulemuse immunoloogilises uuringus, mis tehti






  i) | 30 päeva jooksul enne nende ettevõttesse toomist või |
| --- | --- | --- |

b)

on üle kuue nädala vanused veised ning saanud negatiivse tulemuse immunoloogilises uuringus, mis tehti

i)

30 päeva jooksul enne nende ettevõttesse toomist või

| ii) | 30 päeva jooksul pärast nende ettevõttesse toomist, tingimusel et neid hoiti selle aja jooksul isoleeritult. |
| --- | --- |

ii)

30 päeva jooksul pärast nende ettevõttesse toomist, tingimusel et neid hoiti selle aja jooksul isoleeritult.

| 3. | Erandina punkti 1 alapunktist c ja punkti 2 alapunktist b ei või pädev asutus uuringu tegemist nõuda järgmistel juhtudel:






  a) | ettevõttesse toodud veised






  i) | on saanud negatiivse tulemuse immunoloogilises uuringus, mis tehti viimase kuue kuu jooksul, ja |
| --- | --- | --- | --- |

3.

a)

ettevõttesse toodud veised

i)

on saanud negatiivse tulemuse immunoloogilises uuringus, mis tehti viimase kuue kuu jooksul, ja

| ii) | pärinevad ettevõtetest, mille veised on viimase kuue kuu jooksul saanud negatiivse tulemuse uuringus, mis tehti 2. jao punkti 1 alapunktis c või punktis 2 sätestatud uuringute tegemise korra kohaselt, või |
| --- | --- |

ii)

pärinevad ettevõtetest, mille veised on viimase kuue kuu jooksul saanud negatiivse tulemuse uuringus, mis tehti 2. jao punkti 1 alapunktis c või punktis 2 sätestatud uuringute tegemise korra kohaselt, või

| b) | ettevõttesse toodud veised






  i) | on saanud negatiivse tulemuse immunoloogilises uuringus, mis tehti viimase 12 kuu jooksul, ja |
| --- | --- | --- |

b)

ettevõttesse toodud veised

i)

on saanud negatiivse tulemuse immunoloogilises uuringus, mis tehti viimase 12 kuu jooksul, ja

| ii) | pärinevad ettevõtetest, mille veised on viimase 12 kuu jooksul saanud negatiivse tulemuse uuringus, mis tehti 2. jao punkti 2 alapunktis b või c sätestatud uuringute tegemise korra kohaselt. |
| --- | --- |

ii)

pärinevad ettevõtetest, mille veised on viimase 12 kuu jooksul saanud negatiivse tulemuse uuringus, mis tehti 2. jao punkti 2 alapunktis b või c sätestatud uuringute tegemise korra kohaselt.

2. jagu

Staatuse säilitamine

| 1. | Veisekasvatusettevõte võib säilitada Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusest vaba staatuse ainult järgmistel juhtudel:






  a) | 1. jao punkti 1 alapunktides a, c ja d sätestatud nõuded on endiselt täidetud; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

1. jao punkti 1 alapunktides a, c ja d sätestatud nõuded on endiselt täidetud;

| b) | Kõigist kahtlustatavatest Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse juhtudest selles ettevõttes peetavate või sellest ettevõttest tapamajja toodud veiste seas teatatakse pädevale asutusele ja neid uuritakse ja |
| --- | --- |

b)

Kõigist kahtlustatavatest Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse juhtudest selles ettevõttes peetavate või sellest ettevõttest tapamajja toodud veiste seas teatatakse pädevale asutusele ja neid uuritakse ja

| c) | kõigi üle kuue nädala vanuste veiste puhul on kuni iga 12 kuu tagant tehtud negatiivse tulemuse andnud immunoloogiline uuring. |
| --- | --- |

c)

kõigi üle kuue nädala vanuste veiste puhul on kuni iga 12 kuu tagant tehtud negatiivse tulemuse andnud immunoloogiline uuring.

| 2. | Erandina punkti 1 alapunktist c võib pädev asutus muuta uuringute tegemise korda järgmiselt:






  a) | liikmesriigis või tsoonis, kus Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusega ettevõtete aastane osakaal (arvutatud iga aasta 31. detsembril) ei ole viimase 24 kuu jooksul olnud suurem kui 1 %, võib uuringutevahelist ajavahemikku pikendada 24 kuuni; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

liikmesriigis või tsoonis, kus Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusega ettevõtete aastane osakaal (arvutatud iga aasta 31. detsembril) ei ole viimase 24 kuu jooksul olnud suurem kui 1 %, võib uuringutevahelist ajavahemikku pikendada 24 kuuni;

| b) | liikmesriigis või tsoonis, kus Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusega ettevõtete aastane osakaal (arvutatud iga aasta 31. detsembril) ei ole viimase 48 kuu jooksul olnud suurem kui 0,2 %, võib uuringutevahelist ajavahemikku pikendada 36 kuuni; |
| --- | --- |

b)

liikmesriigis või tsoonis, kus Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusega ettevõtete aastane osakaal (arvutatud iga aasta 31. detsembril) ei ole viimase 48 kuu jooksul olnud suurem kui 0,2 %, võib uuringutevahelist ajavahemikku pikendada 36 kuuni;

| c) | liikmesriigis või tsoonis, kus Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusega ettevõtete aastane osakaal (arvutatud iga aasta 31. detsembril) ei ole viimase 72 kuu jooksul olnud suurem kui 0,1 %, võib uuringutevahelist ajavahemikku pikendada 48 kuuni; |
| --- | --- |

c)

liikmesriigis või tsoonis, kus Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusega ettevõtete aastane osakaal (arvutatud iga aasta 31. detsembril) ei ole viimase 72 kuu jooksul olnud suurem kui 0,1 %, võib uuringutevahelist ajavahemikku pikendada 48 kuuni;

| d) | kui Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse levimise riski metsloomadelt veistele on asjakohase seire abil hinnatud, võib Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusest vabas liikmesriigis või tsoonis uuringutevaheline ajavahemik põhineda tootmisviisil ja tuvastatud riskiteguritel, võttes arvesse vähemalt järgmisi riske:






  i) | koht, mis on seotud Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse kahtlustatavate või kinnitatud juhtudega metsloomade seas; |
| --- | --- | --- |

d)

kui Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse levimise riski metsloomadelt veistele on asjakohase seire abil hinnatud, võib Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusest vabas liikmesriigis või tsoonis uuringutevaheline ajavahemik põhineda tootmisviisil ja tuvastatud riskiteguritel, võttes arvesse vähemalt järgmisi riske:

i)

koht, mis on seotud Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse kahtlustatavate või kinnitatud juhtudega metsloomade seas;

| ii) | Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse esinemine viimase viie aasta jooksul; |
| --- | --- |

ii)

Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse esinemine viimase viie aasta jooksul;

| iii) | epidemioloogiline seos alapunktis i või alapunktis ii nimetatud ettevõtetega. |
| --- | --- |

iii)

epidemioloogiline seos alapunktis i või alapunktis ii nimetatud ettevõtetega.

3. jagu

Staatuse peatamine ja ennistamine

| 1. | Veisekasvatusettevõtte Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusest vaba staatus tuleb peatada järgmistel juhtudel:






  a) | üks või mitu 2. jaos sätestatud nõuetest ei ole täidetud või |
| --- | --- | --- |

1.

a)

üks või mitu 2. jaos sätestatud nõuetest ei ole täidetud või

| b) | ettevõttes peetaval veisel kahtlustatakse Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkust. |
| --- | --- |

b)

ettevõttes peetaval veisel kahtlustatakse Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkust.

| 2. | Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusest vaba staatuse võib ennistada ainult järgmistel juhtudel:






  a) | 1. jao punkti 1 alapunktides c ja d, 2. jao punkti 1 alapunktis b ning asjakohasel juhul 2. jao punkti 1 alapunktis c või punktis 2 sätestatud nõuded on täidetud; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

1. jao punkti 1 alapunktides c ja d, 2. jao punkti 1 alapunktis b ning asjakohasel juhul 2. jao punkti 1 alapunktis c või punktis 2 sätestatud nõuded on täidetud;

| b) | edasiste uuringute tulemused kinnitavad Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse puudumist ning kõigi taudikahtluse juhtude staatus on kindlaks määratud. Kui nakkuskahtlusega veised tapetakse sellega seoses, peab uurimine hõlmama proovide analüüsimist otseste diagnostikameetoditega. |
| --- | --- |

b)

edasiste uuringute tulemused kinnitavad Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse puudumist ning kõigi taudikahtluse juhtude staatus on kindlaks määratud. Kui nakkuskahtlusega veised tapetakse sellega seoses, peab uurimine hõlmama proovide analüüsimist otseste diagnostikameetoditega.

4. jagu

Staatuse tühistamine ja taastamine

| 1. | Veisekasvatusettevõtte Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusest vaba staatus tuleb tühistada järgmistel juhtudel:






  a) | üks või mitu 2. jaos sätestatud nõuet ei ole täidetud pärast seda, kui staatuse peatamisest on möödunud artikli 20 lõike 3 punktis b osutatud maksimaalne ajavahemik; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

üks või mitu 2. jaos sätestatud nõuet ei ole täidetud pärast seda, kui staatuse peatamisest on möödunud artikli 20 lõike 3 punktis b osutatud maksimaalne ajavahemik;

| b) | Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkust ei saa välistada kooskõlas 3. jao punkti 2 alapunktiga b; |
| --- | --- |

b)

Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkust ei saa välistada kooskõlas 3. jao punkti 2 alapunktiga b;

| c) | Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse esinemine ettevõttes peetaval veisel on leidnud kinnitust või |
| --- | --- |

c)

Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse esinemine ettevõttes peetaval veisel on leidnud kinnitust või

| d) | seda õigustab muu Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse tõrje vajadus. |
| --- | --- |

d)

seda õigustab muu Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse tõrje vajadus.

| 2. | Kui Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusest vaba staatus on punkti 1 alapunkti a kohaselt tühistatud, võib selle taastada ainult siis, kui 2. jaos sätestatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kui Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusest vaba staatus on punkti 1 alapunkti b, c või d kohaselt tühistatud, võib selle taastada ainult järgmisel juhul:






  a) | kõik kinnitatud nakkusjuhud ja kõik loomad, kelle immunoloogilise uuringu tulemus ei olnud negatiivne, on kõrvaldatud ja |
| --- | --- | --- |

3.

a)

kõik kinnitatud nakkusjuhud ja kõik loomad, kelle immunoloogilise uuringu tulemus ei olnud negatiivne, on kõrvaldatud ja

| b) | ülejäänud veised vastavad 1. jao punkti 1 alapunktis b sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

b)

ülejäänud veised vastavad 1. jao punkti 1 alapunktis b sätestatud nõuetele.

| 4. | Erandina punkti 3 alapunktist b võib staatuse taastada järgmistel juhtudel:






  a) | kõikidele uuringute tegemise ajal ettevõttes olnud üle kuue nädala vanustele veistele on kahel korral tehtud negatiivse tulemuse andnud immunoloogiline uuring järgmistel alustel:






  i) | esimene uuring tuleb teha veistega või proovidega, mis ei ole veistelt võetud varem kui kaks kuud pärast viimase kinnitatud taudijuhu ja viimase immunoloogilises uuringus positiivse tulemuse saanud looma kõrvaldamist; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

a)

kõikidele uuringute tegemise ajal ettevõttes olnud üle kuue nädala vanustele veistele on kahel korral tehtud negatiivse tulemuse andnud immunoloogiline uuring järgmistel alustel:

i)

esimene uuring tuleb teha veistega või proovidega, mis ei ole veistelt võetud varem kui kaks kuud pärast viimase kinnitatud taudijuhu ja viimase immunoloogilises uuringus positiivse tulemuse saanud looma kõrvaldamist;

| ii) | teine uuring tuleb teha veistega või proovidega, mis ei ole veistelt võetud varem kui kaks kuud ja hiljem kui 12 kuud pärast alapunktis i nimetatud uuringu tegemise või proovivõtu kuupäeva, ja |
| --- | --- |

ii)

teine uuring tuleb teha veistega või proovidega, mis ei ole veistelt võetud varem kui kaks kuud ja hiljem kui 12 kuud pärast alapunktis i nimetatud uuringu tegemise või proovivõtu kuupäeva, ja

| b) | kehtib vähemalt üks järgmistest tingimustest:






  i) | epidemioloogilise uuringu tulemusel selgub, et nakkuse põhjustas ühe või mitme nakatunud looma toomine ettevõttesse viimase 12 kuu jooksul enne Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse avastamist, või |
| --- | --- | --- |

b)

kehtib vähemalt üks järgmistest tingimustest:

i)

epidemioloogilise uuringu tulemusel selgub, et nakkuse põhjustas ühe või mitme nakatunud looma toomine ettevõttesse viimase 12 kuu jooksul enne Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse avastamist, või

| ii) | pärast Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse avastamist leidis kinnitust ainult üks taudijuht või ainult ühe veise puhul oli immunoloogilise uuringu tulemus positiivne ning ettevõtte staatust ei ole viimase kolme aasta jooksul tühistatud või |
| --- | --- |

ii)

pärast Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse avastamist leidis kinnitust ainult üks taudijuht või ainult ühe veise puhul oli immunoloogilise uuringu tulemus positiivne ning ettevõtte staatust ei ole viimase kolme aasta jooksul tühistatud või

| iii) | ettevõttes peetavad veised on saanud negatiivse tulemuse immunoloogilises uuringus, mis tehti kooskõlas 2. jao punkti 1 alapunktiga c või punktiga 2 vähem kui 12 kuud enne Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse avastamist. |
| --- | --- |

iii)

ettevõttes peetavad veised on saanud negatiivse tulemuse immunoloogilises uuringus, mis tehti kooskõlas 2. jao punkti 1 alapunktiga c või punktiga 2 vähem kui 12 kuud enne Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse avastamist.

2. PEATÜKK

Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusest vaba liikmesriik või tsoon

1. jagu

Staatuse andmine peetavate veiste puhul

Liikmesriigile või tsoonile võib seal peetavate veiste puhul anda Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusest vaba staatuse ainult järgmistel juhtudel:

| a) | viimase kolme aasta jooksul on vähemalt 99,8 % veisekasvatusettevõtetest, mille veised moodustavad vähemalt 99,9 % veisepopulatsioonist, säilitanud oma Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusest vaba staatuse ja aasta jooksul kinnitust leidnud nakkusjuhuga ettevõtete esmahaigestumuskordaja ei ole olnud üle 0,1 % ja |
| --- | --- |

a)

viimase kolme aasta jooksul on vähemalt 99,8 % veisekasvatusettevõtetest, mille veised moodustavad vähemalt 99,9 % veisepopulatsioonist, säilitanud oma Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusest vaba staatuse ja aasta jooksul kinnitust leidnud nakkusjuhuga ettevõtete esmahaigestumuskordaja ei ole olnud üle 0,1 % ja

| b) | peetavatel veistel Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse avastamiseks on viimased kolm aastat järgitud kooskõlas artikli 3 lõike 1 punktiga a üldisi seirenõudeid, mis hõlmas vähemalt järgmist:






  i) | kõigi tapetud veiste puhul Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusest tingitud kahjustuste süstemaatiline uurimine tapaeelse ja -järgse seire abil; |
| --- | --- | --- |

b)

peetavatel veistel Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse avastamiseks on viimased kolm aastat järgitud kooskõlas artikli 3 lõike 1 punktiga a üldisi seirenõudeid, mis hõlmas vähemalt järgmist:

i)

kõigi tapetud veiste puhul Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusest tingitud kahjustuste süstemaatiline uurimine tapaeelse ja -järgse seire abil;

| ii) | nende kahjustuste uurimine, mis võivad olla tingitud Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusest. |
| --- | --- |

ii)

nende kahjustuste uurimine, mis võivad olla tingitud Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusest.

2. jagu

Staatuse säilitamine

| 1. | Liikmesriigile või tsoonile peetavate veiste puhul antud Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusest vaba staatuse võib säilitada ainult järgmistel juhtudel:






  a) | 1. jao punktis b sätestatud nõuded on endiselt täidetud ja |
| --- | --- | --- |

1.

a)

1. jao punktis b sätestatud nõuded on endiselt täidetud ja

| b) | esimese kahe järjestikuse aasta jooksul pärast staatuse andmist tuleb kõigi veisekasvatusettevõtete esindava valimi põhjal teha iga-aastast pistelist seiret, et tõendada 95 % usaldatavustasemega, et






  i) | vähemalt 99,8 % veisekasvatusettevõtetest, mille veised moodustavad vähemalt 99,9 % veisepopulatsioonist, on Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusest vabad; |
| --- | --- | --- |

b)

esimese kahe järjestikuse aasta jooksul pärast staatuse andmist tuleb kõigi veisekasvatusettevõtete esindava valimi põhjal teha iga-aastast pistelist seiret, et tõendada 95 % usaldatavustasemega, et

i)

vähemalt 99,8 % veisekasvatusettevõtetest, mille veised moodustavad vähemalt 99,9 % veisepopulatsioonist, on Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusest vabad;

| ii) | aasta jooksul kinnitust leidnud nakkusjuhuga ettevõtete esmahaigestumuskordaja ei ole üle 0,1 %; |
| --- | --- |

ii)

aasta jooksul kinnitust leidnud nakkusjuhuga ettevõtete esmahaigestumuskordaja ei ole üle 0,1 %;

| c) | kui alapunkti b tingimused olid kahel järjestikusel aastal täidetud, tehakse seiret järgmistel alustel:






  i) | iga-aastane pisteline seire, et tõendada vähemalt 95 % usaldatavustasemega, et aasta jooksul kinnitust leidnud nakkusjuhuga ettevõtete esmahaigestumuskordaja ei ole üle 0,1 %, või |
| --- | --- | --- |

c)

kui alapunkti b tingimused olid kahel järjestikusel aastal täidetud, tehakse seiret järgmistel alustel:

i)

iga-aastane pisteline seire, et tõendada vähemalt 95 % usaldatavustasemega, et aasta jooksul kinnitust leidnud nakkusjuhuga ettevõtete esmahaigestumuskordaja ei ole üle 0,1 %, või

| ii) | iga-aastane riskipõhine seire Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse avastamiseks, võttes arvesse tootmissüsteeme, kindlakstehtud riskitegureid, sealhulgas nakkuse levimist muudelt loomadelt kui peetavad veised, ja tõhustatud seire ettevõtetes, mis on seotud vähemalt ühe 1. peatüki 2. jao punkti 2 alapunktis d osutatud konkreetse riskiga. |
| --- | --- |

ii)

iga-aastane riskipõhine seire Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse avastamiseks, võttes arvesse tootmissüsteeme, kindlakstehtud riskitegureid, sealhulgas nakkuse levimist muudelt loomadelt kui peetavad veised, ja tõhustatud seire ettevõtetes, mis on seotud vähemalt ühe 1. peatüki 2. jao punkti 2 alapunktis d osutatud konkreetse riskiga.

| 2. | Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse esinemise kinnitamine muus loomapopulatsioonis kui peetavad veised ei mõjuta liikmesriigi või tsooni Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusest vaba staatust, tingimusel et on võetud tõhusad meetmed, mida hinnatakse perioodiliselt, et hoida ära Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse levimist peetavatele veistele. |
| --- | --- |

2.

III OSA

VEISTE ENZOOTILINE LEUKOOS

1. PEATÜKK

Veiste enzootilisest leukoosist vaba ettevõte

1. jagu

Staatuse andmine

| 1. | Veiste enzootilisest leukoosist vaba staatuse võib anda veisekasvatusettevõttele ainult järgmistel juhtudel:






  a) | ettevõttes peetavate veiste seas ei ole viimase 24 kuu jooksul olnud ühtegi veiste enzootilise leukoosi kinnitatud juhtu; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

ettevõttes peetavate veiste seas ei ole viimase 24 kuu jooksul olnud ühtegi veiste enzootilise leukoosi kinnitatud juhtu;

| b) | viimase 12 kuu jooksul on ettevõttes peetavatele üle 24 kuu vanustele veistele tehtud negatiivsete tulemustega seroloogiline uuring vähemalt kahel korral vähemalt neljakuulise vahega; |
| --- | --- |

b)

viimase 12 kuu jooksul on ettevõttes peetavatele üle 24 kuu vanustele veistele tehtud negatiivsete tulemustega seroloogiline uuring vähemalt kahel korral vähemalt neljakuulise vahega;

| c) | alates punktis b osutatud proovide võtmise algusest pärinevad kõik ettevõttesse toodud veised






  i) | ettevõtetest, mis on veiste enzootilisest leukoosist vabad, või |
| --- | --- | --- |

c)

alates punktis b osutatud proovide võtmise algusest pärinevad kõik ettevõttesse toodud veised

i)

ettevõtetest, mis on veiste enzootilisest leukoosist vabad, või

| ii) | ettevõtetest, kus ei ole 24 kuu jooksul enne nende lähetamist esinenud kliinilisi, tapajärgseid või veiste enzootilise leukoosi tuvastamiseks tehtud diagnostilise uuringu tulemusel saadud tõendeid veiste enzootilise leukoosi kohta, ning






  — | kui tegemist on üle 24 kuu vanuste veistega, siis
  on neile ajal, mil neid on hoitud muudest ettevõtte veistest isoleeritult, tehtud kahel korral vähemalt neljakuulise vahega negatiivse tulemuse andnud seroloogilised uuringud või
  on neile 30 päeva jooksul enne nende sissetoomist tehtud negatiivse tulemuse andnud seroloogiline uuring, tingimusel, et kõigile veistele on tehtud uuring kooskõlas punktiga b; |
| --- | --- | --- |

ii)

ettevõtetest, kus ei ole 24 kuu jooksul enne nende lähetamist esinenud kliinilisi, tapajärgseid või veiste enzootilise leukoosi tuvastamiseks tehtud diagnostilise uuringu tulemusel saadud tõendeid veiste enzootilise leukoosi kohta, ning

—

kui tegemist on üle 24 kuu vanuste veistega, siis

on neile ajal, mil neid on hoitud muudest ettevõtte veistest isoleeritult, tehtud kahel korral vähemalt neljakuulise vahega negatiivse tulemuse andnud seroloogilised uuringud või

on neile 30 päeva jooksul enne nende sissetoomist tehtud negatiivse tulemuse andnud seroloogiline uuring, tingimusel, et kõigile veistele on tehtud uuring kooskõlas punktiga b;

| — | kui tegemist on alla 24 kuu vanuste veistega, siis
  olid nad sündinud emasloomadel, kellele on viimase 12 kuu jooksul võetud proove kasutades tehtud negatiivse tulemuse andnud veiste enzootilise leukoosi seroloogiline uuring kahel korral vähemalt neljakuulise vahega, ja |
| --- | --- |

—

kui tegemist on alla 24 kuu vanuste veistega, siis

olid nad sündinud emasloomadel, kellele on viimase 12 kuu jooksul võetud proove kasutades tehtud negatiivse tulemuse andnud veiste enzootilise leukoosi seroloogiline uuring kahel korral vähemalt neljakuulise vahega, ja

| d) | alates punktis b osutatud proovide võtmise algusest pärineb kogu ettevõttesse toodud veiste paljundusmaterjal






  i) | ettevõtetest, mis on veiste enzootilisest leukoosist vabad, või |
| --- | --- | --- |

d)

alates punktis b osutatud proovide võtmise algusest pärineb kogu ettevõttesse toodud veiste paljundusmaterjal

i)

ettevõtetest, mis on veiste enzootilisest leukoosist vabad, või

| ii) | heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtetest. |
| --- | --- |

ii)

heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtetest.

| 2. | Erandina punktist 1 võib ettevõttele anda veiste enzootilisest leukoosist vaba staatuse, kui kõik veised on pärit veiste enzootilisest leukoosist vabadest ettevõtetest, mis asuvad veiste enzootilisest leukoosist vabas liikmesriigis või tsoonis või heakskiidetud likvideerimisprogrammiga hõlmatud liikmesriigis või tsoonis. |
| --- | --- |

2.

2. jagu

Staatuse säilitamine

Veisekasvatusettevõte võib säilitada veiste enzootilisest leukoosist vaba staatuse ainult järgmistel juhtudel:

| a) | 1. jao punkti 1 alapunktides a, c ja d sätestatud nõuded on endiselt täidetud ja |
| --- | --- |

a)

1. jao punkti 1 alapunktides a, c ja d sätestatud nõuded on endiselt täidetud ja

| b) | veiste enzootilise leukoosi seroloogiline uuring, mille tulemused on negatiivsed, tehakse proovidega, mis on võetud






  i) | vähemalt 36-kuulise vahega kõigilt üle 24 kuu vanustelt veistelt või |
| --- | --- | --- |

b)

veiste enzootilise leukoosi seroloogiline uuring, mille tulemused on negatiivsed, tehakse proovidega, mis on võetud

i)

vähemalt 36-kuulise vahega kõigilt üle 24 kuu vanustelt veistelt või

| ii) | kooskõlas 2. peatüki 2. jao punktiga b või c, sõltuvalt sellest, kas ettevõte asub veiste enzootilisest leukoosist vabas liikmesriigis või tsoonis. |
| --- | --- |

ii)

kooskõlas 2. peatüki 2. jao punktiga b või c, sõltuvalt sellest, kas ettevõte asub veiste enzootilisest leukoosist vabas liikmesriigis või tsoonis.

3. jagu

Staatuse peatamine ja ennistamine

| 1. | Veisekasvatusettevõtte veiste enzootilisest leukoosist vaba staatus tuleb peatada järgmistel juhtudel:






  a) | üks või mitu 2. jaos sätestatud nõuetest ei ole täidetud, |
| --- | --- | --- |

1.

a)

üks või mitu 2. jaos sätestatud nõuetest ei ole täidetud,

| b) | ettevõttes peetaval veisel kahtlustatakse veiste enzootilise leukoosi esinemist. |
| --- | --- |

b)

ettevõttes peetaval veisel kahtlustatakse veiste enzootilise leukoosi esinemist.

| 2. | Veiste enzootilisest leukoosist vaba staatuse võib ennistada ainult järgmistel juhtudel:






  a) | 1. jao punkti 1 alapunktides c ja d ning 2. jao punktis b sätestatud nõuded on täidetud, |
| --- | --- | --- |

2.

a)

1. jao punkti 1 alapunktides c ja d ning 2. jao punktis b sätestatud nõuded on täidetud,

| b) | edasiste uuringute tulemused kinnitavad veiste enzootilise leukoosi puudumist ning kõigi taudikahtluse juhtude staatus on kindlaks määratud. |
| --- | --- |

b)

edasiste uuringute tulemused kinnitavad veiste enzootilise leukoosi puudumist ning kõigi taudikahtluse juhtude staatus on kindlaks määratud.

4. jagu

Staatuse tühistamine ja taastamine

| 1. | Veisekasvatusettevõtte veiste enzootilisest leukoosist vaba staatus tuleb tühistada järgmistel juhtudel:






  a) | üks või mitu 2. jaos sätestatud nõuet ei ole täidetud pärast seda, kui staatuse peatamisest on möödunud artikli 20 lõike 3 punktis b osutatud maksimaalne ajavahemik, või |
| --- | --- | --- |

1.

a)

üks või mitu 2. jaos sätestatud nõuet ei ole täidetud pärast seda, kui staatuse peatamisest on möödunud artikli 20 lõike 3 punktis b osutatud maksimaalne ajavahemik, või

| b) | veiste enzootilise leukoosi esinemine ettevõttes peetaval veisel on leidnud kinnitust. |
| --- | --- |

b)

veiste enzootilise leukoosi esinemine ettevõttes peetaval veisel on leidnud kinnitust.

| 2. | Kui veiste enzootilisest leukoosist vaba staatus on punkti 1 alapunkti a kohaselt tühistatud, võib selle taastada ainult siis, kui 1. jao punkti 1 alapunktides c ja d ning 2. jao punktis b sätestatud nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kui veiste enzootilisest leukoosist vaba staatus on punkti 1 alapunkti b kohaselt tühistatud, võib selle taastada ainult järgmisel juhul:






  a) | kõik veised, kelle puhul oli veiste enzootilise leukoosi uuringu tulemus positiivne, ja kõik nende alla 24 kuu vanused järglased on kõrvaldatud; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

kõik veised, kelle puhul oli veiste enzootilise leukoosi uuringu tulemus positiivne, ja kõik nende alla 24 kuu vanused järglased on kõrvaldatud;

| b) | kõigile üle 12 kuu vanustele veistele on tehtud kahel korral vähemalt neljakuulise vahega negatiivse tulemuse andnud seroloogiline uuring, mille puhul esimene uuring tuleb teha proovidega, mis ei ole võetud varem kui neli kuud pärast viimase kinnitanud taudijuhu kõrvaldamist. |
| --- | --- |

b)

kõigile üle 12 kuu vanustele veistele on tehtud kahel korral vähemalt neljakuulise vahega negatiivse tulemuse andnud seroloogiline uuring, mille puhul esimene uuring tuleb teha proovidega, mis ei ole võetud varem kui neli kuud pärast viimase kinnitanud taudijuhu kõrvaldamist.

| 4. | Erandina punkti 3 alapunktist a võib ettevõttes pidada nende emasloomade järglasi, kellele tehtud veiste enzootilise leukoosi seroloogiline uuring andis positiivse tulemuse või kellel on ilmnenud veiste enzootilise leukoosi kahjustused, kui






  a) | nad lahutati emasloomast viivitamata pärast poegimist ja neile on kahel korral tehtud negatiivse tulemuse andnud veiste enzootilise leukoosi uuring, mille puhul esimene proov tuleb võtta 3–5 nädala jooksul ja teine 8–10 nädala jooksul pärast sündimist, ja |
| --- | --- | --- |

4.

a)

nad lahutati emasloomast viivitamata pärast poegimist ja neile on kahel korral tehtud negatiivse tulemuse andnud veiste enzootilise leukoosi uuring, mille puhul esimene proov tuleb võtta 3–5 nädala jooksul ja teine 8–10 nädala jooksul pärast sündimist, ja

| b) | nad jäävad ettevõttesse kuni 24-kuuseks saamiseni ja neile tehakse seroloogiline uuring, mille tulemus on negatiivne, või nad saadetakse enne seda uuringut otse tapamajja kooskõlas artikli 27 lõikes 4 sätestatud nõuetega. |
| --- | --- |

b)

nad jäävad ettevõttesse kuni 24-kuuseks saamiseni ja neile tehakse seroloogiline uuring, mille tulemus on negatiivne, või nad saadetakse enne seda uuringut otse tapamajja kooskõlas artikli 27 lõikes 4 sätestatud nõuetega.

2. PEATÜKK

Veiste enzootilisest leukoosist vaba liikmesriik või tsoon

1. jagu

Staatuse andmine

Liikmesriigile või tsoonile võib seal peetavate veiste puhul anda veiste enzootilisest leukoosist vaba staatuse ainult järgmistel juhtudel:

| a) | vähemalt 99,8 % veisekasvatusettevõtetest on veiste enzootilisest leukoosist vabad ning |
| --- | --- |

a)

vähemalt 99,8 % veisekasvatusettevõtetest on veiste enzootilisest leukoosist vabad ning

| b) | kõiki selles liikmesriigis või tsoonis tapetud üle 24 kuu vanuseid veiseid on tapajärgselt ametlikult uuritud ja kõikidelt sellistelt loomadelt võetud proovid, kelle kasvajad võivad olla põhjustatud veiste enzootilisest leukoosist, on saadetud laboriuuringutele, et veiste enzootilise leukoosi esinemist kinnitada või ümber lükata. |
| --- | --- |

b)

kõiki selles liikmesriigis või tsoonis tapetud üle 24 kuu vanuseid veiseid on tapajärgselt ametlikult uuritud ja kõikidelt sellistelt loomadelt võetud proovid, kelle kasvajad võivad olla põhjustatud veiste enzootilisest leukoosist, on saadetud laboriuuringutele, et veiste enzootilise leukoosi esinemist kinnitada või ümber lükata.

2. jagu

Staatuse säilitamine

Liikmesriigile või tsoonile peetavate veiste puhul antud veiste enzootilisest leukoosist vaba staatuse võib säilitada ainult järgmistel juhtudel:

| a) | 1. jaos sätestatud nõuded on endiselt täidetud ning |
| --- | --- |

a)

1. jaos sätestatud nõuded on endiselt täidetud ning

| b) | esimese viie aasta jooksul pärast veiste enzootilisest leukoosist vaba staatuse andmist tehakse seiret järgmistel alustel:






  i) | iga-aastane pisteline seire, et vähemalt 95 % usaldatavustasemega avastada veiste enzootilise leukoosiga nakatunud ettevõtted 0,2 % levimuse sihtmäära juures, või |
| --- | --- | --- |

b)

esimese viie aasta jooksul pärast veiste enzootilisest leukoosist vaba staatuse andmist tehakse seiret järgmistel alustel:

i)

iga-aastane pisteline seire, et vähemalt 95 % usaldatavustasemega avastada veiste enzootilise leukoosiga nakatunud ettevõtted 0,2 % levimuse sihtmäära juures, või

| ii) | kõigi üle 24 kuu vanuste veiste seroloogiline uuring vähemalt ühel korral; |
| --- | --- |

ii)

kõigi üle 24 kuu vanuste veiste seroloogiline uuring vähemalt ühel korral;

| c) | esimesel viiel aastat pärast veiste enzootilisest leukoosist vaba staatuse andmist tehakse seiret nakkuse puudumise tõendamiseks, võttes arvesse tootmissüsteeme ja kindlakstehtud riskitegureid. |
| --- | --- |

c)

esimesel viiel aastat pärast veiste enzootilisest leukoosist vaba staatuse andmist tehakse seiret nakkuse puudumise tõendamiseks, võttes arvesse tootmissüsteeme ja kindlakstehtud riskitegureid.

IV OSA

VEISTE NAKKAV RINOTRAHHEIIT / NAKKAV PUSTULOOSNE VULVOVAGINIIT

1. PEATÜKK

Veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vaba ettevõte

1. jagu

Staatuse andmine

| 1. | Veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vaba staatuse võib anda veisekasvatusettevõttele ainult järgmistel juhtudel:






  a) | ettevõttes peetavate veiste seas ei ole viimase 12 kuu jooksul olnud ühtegi veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi kinnitatud juhtu; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

ettevõttes peetavate veiste seas ei ole viimase 12 kuu jooksul olnud ühtegi veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi kinnitatud juhtu;

| b) | viimase kahe aasta jooksul ei ole ühtegi ettevõttes peetavat veist vaktsineeritud veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi vastu; |
| --- | --- |

b)

viimase kahe aasta jooksul ei ole ühtegi ettevõttes peetavat veist vaktsineeritud veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi vastu;

| c) | ettevõttes peetavate veiste suhtes on kohaldatud eelnevaid DIVA kohaseid vaktsineerimisi arvesse võttes vähemalt üht järgmistest uuringute tegemise kordadest, tehes veiste 1. tüübi herpesviiruse (tervikviirus) vastaste antikehade või vajaduse korral veiste 1. tüübi herpesviiruse glükoproteiini E vastaste antikehade tuvastamiseks seroloogilised uuringud






  i) | vere-, piima- või lihamahlaprooviga, mis võeti igalt veiselt kuni 12 kuu jooksul, või |
| --- | --- | --- |

c)

ettevõttes peetavate veiste suhtes on kohaldatud eelnevaid DIVA kohaseid vaktsineerimisi arvesse võttes vähemalt üht järgmistest uuringute tegemise kordadest, tehes veiste 1. tüübi herpesviiruse (tervikviirus) vastaste antikehade või vajaduse korral veiste 1. tüübi herpesviiruse glükoproteiini E vastaste antikehade tuvastamiseks seroloogilised uuringud

i)

vere-, piima- või lihamahlaprooviga, mis võeti igalt veiselt kuni 12 kuu jooksul, või

| ii) | vere-, piima- või lihamahlaproovidega, mis võeti vähemalt kahel korral vähemalt kahekuulise ja mitte rohkem kui 12-kuulise vahega






  — | kõigilt üle 12 kuu vanustelt emastelt veistelt ja |
| --- | --- | --- |

ii)

vere-, piima- või lihamahlaproovidega, mis võeti vähemalt kahel korral vähemalt kahekuulise ja mitte rohkem kui 12-kuulise vahega

—

kõigilt üle 12 kuu vanustelt emastelt veistelt ja

| — | kõigilt üle 12 kuu vanustelt isastelt veistelt, keda on kasutatud või kes on ette nähtud aretamiseks, ja |
| --- | --- |

—

kõigilt üle 12 kuu vanustelt isastelt veistelt, keda on kasutatud või kes on ette nähtud aretamiseks, ja

| — | üle 12 kuu vanuste isasloomade juhuslikult valimilt, kes ei ole ette nähtud aretamiseks. Uuritud loomade arv peab võimaldama vähemalt 95 % usaldatavustasemega avastada seropositiivseid loomi 10 % levimuse sihtmäära juures; või |
| --- | --- |

—

üle 12 kuu vanuste isasloomade juhuslikult valimilt, kes ei ole ette nähtud aretamiseks. Uuritud loomade arv peab võimaldama vähemalt 95 % usaldatavustasemega avastada seropositiivseid loomi 10 % levimuse sihtmäära juures; või

| iii) | sellise ettevõtte puhul, kus vähemalt 30 % veistest on lakteerivad emased veised,






  — | piima hulgiproovidega, mis võeti vähemalt kolmel korral vähemalt kolmekuulise vahega lakteerivatelt emastelt veistelt, kes esindavad ettevõtte kõiki epidemioloogilisi üksusi, ja |
| --- | --- | --- |

iii)

sellise ettevõtte puhul, kus vähemalt 30 % veistest on lakteerivad emased veised,

—

piima hulgiproovidega, mis võeti vähemalt kolmel korral vähemalt kolmekuulise vahega lakteerivatelt emastelt veistelt, kes esindavad ettevõtte kõiki epidemioloogilisi üksusi, ja

| — | vereproovidega, mis võeti kõigilt üle 12 kuu vanustelt mittelakteerivatelt emastelt veistelt ja kõigilt üle 12 kuu vanustelt isastelt veistelt, keda on kasutatud või kes on ette nähtud aretamiseks, ja |
| --- | --- |

—

vereproovidega, mis võeti kõigilt üle 12 kuu vanustelt mittelakteerivatelt emastelt veistelt ja kõigilt üle 12 kuu vanustelt isastelt veistelt, keda on kasutatud või kes on ette nähtud aretamiseks, ja

| — | pisteliste vere- või lihamahlaproovidega, mis võeti üle 12 kuu vanustelt isastelt veistelt, kes ei ole ette nähtud aretamiseks. Uuritud loomade arv peab võimaldama vähemalt 95 % usaldatavustasemega avastada seropositiivseid loomi 10 % levimuse sihtmäära juures; või |
| --- | --- |

—

pisteliste vere- või lihamahlaproovidega, mis võeti üle 12 kuu vanustelt isastelt veistelt, kes ei ole ette nähtud aretamiseks. Uuritud loomade arv peab võimaldama vähemalt 95 % usaldatavustasemega avastada seropositiivseid loomi 10 % levimuse sihtmäära juures; või

| iv) | sellise ettevõtte puhul, kus alla 5 % peetavatest veistest on isased ja vähemalt 95 % rohkem kui 24 kuu vanustest emastest loomadest on ette nähtud või neid kasutatakse piima tootmiseks, piima hulgiproovidega, mis võeti vähemalt kuuel korral vähemalt kahekuulise vahega lakteerivatelt emastelt veistelt, kes esindavad ettevõtte kõiki epidemioloogilisi üksusi; |
| --- | --- |

iv)

sellise ettevõtte puhul, kus alla 5 % peetavatest veistest on isased ja vähemalt 95 % rohkem kui 24 kuu vanustest emastest loomadest on ette nähtud või neid kasutatakse piima tootmiseks, piima hulgiproovidega, mis võeti vähemalt kuuel korral vähemalt kahekuulise vahega lakteerivatelt emastelt veistelt, kes esindavad ettevõtte kõiki epidemioloogilisi üksusi;

| d) | alates punktis c osutatud proovide võtmise algusest on kõik ettevõttesse toodud veised






  i) | pärit ettevõtetest, mis on veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vabad, ja kui päritoluettevõtted asuvad liikmesriigis või tsoonis, mis ei ole veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vaba ega ole hõlmatud heakskiidetud likvideerimisprogrammiga, siis on neile tehtud veiste 1. tüübi herpesviiruse (tervikviirus) vastaste antikehade või vajaduse korral veiste 1. tüübi herpesviiruse glükoproteiini E vastaste antikehade tuvastamiseks negatiivse tulemuse andnud seroloogiline uuring prooviga, mis võeti pärast nende ettevõttesse toomist ja enne veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vaba staatuse andmist, või |
| --- | --- | --- |

d)

alates punktis c osutatud proovide võtmise algusest on kõik ettevõttesse toodud veised

i)

pärit ettevõtetest, mis on veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vabad, ja kui päritoluettevõtted asuvad liikmesriigis või tsoonis, mis ei ole veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vaba ega ole hõlmatud heakskiidetud likvideerimisprogrammiga, siis on neile tehtud veiste 1. tüübi herpesviiruse (tervikviirus) vastaste antikehade või vajaduse korral veiste 1. tüübi herpesviiruse glükoproteiini E vastaste antikehade tuvastamiseks negatiivse tulemuse andnud seroloogiline uuring prooviga, mis võeti pärast nende ettevõttesse toomist ja enne veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vaba staatuse andmist, või

| ii) | pandud enne nende ettevõttesse toomist karantiini ja nendele on tehtud veiste 1. tüübi herpesviiruse (tervikviirus) vastaste antikehade tuvastamiseks negatiivse tulemuse andnud seroloogiline uuring prooviga, mis ei ole võetud varem kui 21 päeva pärast karantiini algust, ja |
| --- | --- |

ii)

pandud enne nende ettevõttesse toomist karantiini ja nendele on tehtud veiste 1. tüübi herpesviiruse (tervikviirus) vastaste antikehade tuvastamiseks negatiivse tulemuse andnud seroloogiline uuring prooviga, mis ei ole võetud varem kui 21 päeva pärast karantiini algust, ja

| e) | alates punktis c osutatud proovide võtmise algusest pärineb kogu ettevõttesse toodud veiste paljundusmaterjal






  i) | ettevõtetest, mis on veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vabad, või |
| --- | --- | --- |

e)

alates punktis c osutatud proovide võtmise algusest pärineb kogu ettevõttesse toodud veiste paljundusmaterjal

i)

ettevõtetest, mis on veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vabad, või

| ii) | heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtetest. |
| --- | --- |

ii)

heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtetest.

| 2. | Erandina punktist 1 võib ettevõttele anda veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vaba staatuse, kui kõik veised on pärit veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vabadest ettevõtetest, mis asuvad veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vabas liikmesriigis või tsoonis või heakskiidetud likvideerimisprogrammiga hõlmatud liikmesriigis või tsoonis, tingimusel et nad vastavad 2. jao punktides c ja d sätestatud nõuetele, nagu on asjakohane. |
| --- | --- |

2.

2. jagu

Staatuse säilitamine

Veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vaba staatuse võib veisekasvatusettevõttes säilitada ainult järgmistel juhtudel:

| a) | 1. jao punkti 1 alapunktides a, b ja e sätestatud nõuded on endiselt täidetud; |
| --- | --- |

a)

1. jao punkti 1 alapunktides a, b ja e sätestatud nõuded on endiselt täidetud;

| b) | DIVA kohaseid varasemaid vaktsineerimisi arvesse võttes on tehtud veiste 1. tüübi herpesviiruse (tervikviirus) vastaste antikehade või vajaduse korral veiste 1. tüübi herpesviiruse glükoproteiini E vastaste antikehade tuvastamiseks negatiivse tulemuse andnud seroloogiline uuring






  i) | vere-, piima- või lihamahlaproovidega, mis võeti kord aastas kõigilt üle 24 kuu vanustelt veistelt, või |
| --- | --- | --- |

b)

DIVA kohaseid varasemaid vaktsineerimisi arvesse võttes on tehtud veiste 1. tüübi herpesviiruse (tervikviirus) vastaste antikehade või vajaduse korral veiste 1. tüübi herpesviiruse glükoproteiini E vastaste antikehade tuvastamiseks negatiivse tulemuse andnud seroloogiline uuring

i)

vere-, piima- või lihamahlaproovidega, mis võeti kord aastas kõigilt üle 24 kuu vanustelt veistelt, või

| ii) | sellise ettevõtte puhul, kus vähemalt 30 % veistest lakteerivad, vähemalt kord aastas






  — | piima hulgiproovidega, mis võeti vähemalt kolmel korral vähemalt kolmekuulise vahega lakteerivatelt emastelt veistelt, kes esindavad ettevõtte kõiki epidemioloogilisi üksusi, ja |
| --- | --- | --- |

ii)

sellise ettevõtte puhul, kus vähemalt 30 % veistest lakteerivad, vähemalt kord aastas

—

piima hulgiproovidega, mis võeti vähemalt kolmel korral vähemalt kolmekuulise vahega lakteerivatelt emastelt veistelt, kes esindavad ettevõtte kõiki epidemioloogilisi üksusi, ja

| — | vereproovidega, mis võeti kõigilt üle 24 kuu vanustelt isastelt aretusveistelt, või |
| --- | --- |

—

vereproovidega, mis võeti kõigilt üle 24 kuu vanustelt isastelt aretusveistelt, või

| iii) | sellise ettevõtte puhul, kus alla 5 % peetavatest veistest on isased ja vähemalt 95 % rohkem kui 24 kuu vanustest emastest loomadest on ette nähtud või neid kasutatakse piima tootmiseks, vähemalt kord aastas piima hulgiproovidega, mis võeti vähemalt kuuel korral vähemalt kahekuulise vahega lakteerivatelt emastelt veistelt, kes esindavad ettevõtte kõiki epidemioloogilisi üksusi, või |
| --- | --- |

iii)

sellise ettevõtte puhul, kus alla 5 % peetavatest veistest on isased ja vähemalt 95 % rohkem kui 24 kuu vanustest emastest loomadest on ette nähtud või neid kasutatakse piima tootmiseks, vähemalt kord aastas piima hulgiproovidega, mis võeti vähemalt kuuel korral vähemalt kahekuulise vahega lakteerivatelt emastelt veistelt, kes esindavad ettevõtte kõiki epidemioloogilisi üksusi, või

| iv) | kui veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vaba staatus on viimase kolme järjestikuse aasta jooksul säilitatud, kord aastas vere- või piimaproovidega, mis on võetud niisuguselt arvult veistelt, mis peab võimaldama vähemalt 95 % usaldatavustasemega avastada seropositiivseid loomi 10 % levimuse sihtmäära juures, või |
| --- | --- |

iv)

kui veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vaba staatus on viimase kolme järjestikuse aasta jooksul säilitatud, kord aastas vere- või piimaproovidega, mis on võetud niisuguselt arvult veistelt, mis peab võimaldama vähemalt 95 % usaldatavustasemega avastada seropositiivseid loomi 10 % levimuse sihtmäära juures, või

| v) | kui ettevõte asub veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vabas liikmesriigis või tsoonis, proovidega, mis on võetud kooskõlas 2. peatüki 2. jao punkti 1 alapunktiga b või 2. peatüki 2. jao punktiga 3, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

v)

kui ettevõte asub veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vabas liikmesriigis või tsoonis, proovidega, mis on võetud kooskõlas 2. peatüki 2. jao punkti 1 alapunktiga b või 2. peatüki 2. jao punktiga 3, kui see on asjakohane;

| c) | ettevõttesse tuuakse ainult veised, keda ei ole veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi vastu vaktsineeritud, kui ettevõte asub liikmesriigis või tsoonis;






  i) | mis on veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vaba või |
| --- | --- | --- |

c)

ettevõttesse tuuakse ainult veised, keda ei ole veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi vastu vaktsineeritud, kui ettevõte asub liikmesriigis või tsoonis;

i)

mis on veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vaba või

| ii) | kus heakskiidetud likvideerimisprogrammi kohaselt on likvideerimisstrateegia osana kehtestatud vaktsineerimiskeeld; |
| --- | --- |

ii)

kus heakskiidetud likvideerimisprogrammi kohaselt on likvideerimisstrateegia osana kehtestatud vaktsineerimiskeeld;

| d) | kõik sissetoodud isased veised vastavad 1. jao punkti 1 alapunkti d alapunktis ii sätestatud tingimustele või on pärit ettevõtetest, mis on veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vabad, ja neile on tehtud veiste 1. tüübi herpesviiruse (tervikviirus) vastaste antikehade või vajaduse korral veiste 1. tüübi herpesviiruse glükoproteiini E vastaste antikehade tuvastamiseks negatiivse tulemuse andnud seroloogiline uuring päritoluettevõttes 15 päeva jooksul enne nende lähetamist võetud prooviga, juhul kui:






  i) | ettevõte asub liikmesriigis või tsoonis, mis on veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vaba, ja päritoluettevõtted ei asu liikmesriigis või tsoonis, mis on veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vaba, või |
| --- | --- | --- |

d)

kõik sissetoodud isased veised vastavad 1. jao punkti 1 alapunkti d alapunktis ii sätestatud tingimustele või on pärit ettevõtetest, mis on veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vabad, ja neile on tehtud veiste 1. tüübi herpesviiruse (tervikviirus) vastaste antikehade või vajaduse korral veiste 1. tüübi herpesviiruse glükoproteiini E vastaste antikehade tuvastamiseks negatiivse tulemuse andnud seroloogiline uuring päritoluettevõttes 15 päeva jooksul enne nende lähetamist võetud prooviga, juhul kui:

i)

ettevõte asub liikmesriigis või tsoonis, mis on veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vaba, ja päritoluettevõtted ei asu liikmesriigis või tsoonis, mis on veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vaba, või

| ii) | ettevõte asub liikmesriigis või tsoonis, mis on hõlmatud heakskiidetud likvideerimisprogrammiga, ja päritoluettevõtted asuvad liikmesriigis või tsoonis, mis ei ole veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vaba ega ole hõlmatud heakskiidetud likvideerimisprogrammiga. |
| --- | --- |

ii)

ettevõte asub liikmesriigis või tsoonis, mis on hõlmatud heakskiidetud likvideerimisprogrammiga, ja päritoluettevõtted asuvad liikmesriigis või tsoonis, mis ei ole veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vaba ega ole hõlmatud heakskiidetud likvideerimisprogrammiga.

3. jagu

Staatuse peatamine ja ennistamine

| 1. | Veisekasvatusettevõtte veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vaba staatus tuleb peatada järgmistel juhtudel:






  a) | üks või mitu 2. jaos sätestatud nõuetest ei ole täidetud |
| --- | --- | --- |

1.

a)

üks või mitu 2. jaos sätestatud nõuetest ei ole täidetud

| b) | ettevõttes peetaval veisel kahtlustatakse veiste nakkavat rinotrahheiiti / nakkavat pustuloosset vulvovaginiiti. |
| --- | --- |

b)

ettevõttes peetaval veisel kahtlustatakse veiste nakkavat rinotrahheiiti / nakkavat pustuloosset vulvovaginiiti.

| 2. | Veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vaba staatuse võib ennistada ainult järgmistel juhtudel:






  a) | 1. jao punkti 1 alapunktides b ja e ning 2. jao punktides b, c ja d sätestatud nõuded on täidetud; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

1. jao punkti 1 alapunktides b ja e ning 2. jao punktides b, c ja d sätestatud nõuded on täidetud;

| b) | edasiste uuringute tulemused kinnitavad veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi puudumist ning kõigi taudikahtluse juhtude staatus on kindlaks määratud. |
| --- | --- |

b)

edasiste uuringute tulemused kinnitavad veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi puudumist ning kõigi taudikahtluse juhtude staatus on kindlaks määratud.

4. jagu

Staatuse tühistamine ja taastamine

| 1. | Veisekasvatusettevõtte veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vaba staatus tuleb tühistada järgmistel juhtudel:






  a) | üks või mitu 2. jaos sätestatud nõuet ei ole täidetud pärast seda, kui staatuse peatamisest on möödunud artikli 20 lõike 3 punktis b osutatud maksimaalne ajavahemik; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

üks või mitu 2. jaos sätestatud nõuet ei ole täidetud pärast seda, kui staatuse peatamisest on möödunud artikli 20 lõike 3 punktis b osutatud maksimaalne ajavahemik;

| b) | veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi esinemine ettevõttes peetaval veisel on leidnud kinnitust. |
| --- | --- |

b)

veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi esinemine ettevõttes peetaval veisel on leidnud kinnitust.

| 2. | Kui veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vaba staatus on punkti 1 alapunkti a kohaselt tühistatud, võib selle taastada ainult siis, kui 1. jao punkti 1 alapunktides b ja e ning 2. jao punktides b, c ja d sätestatud nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kui veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vaba staatus on punkti 1 alapunkti b kohaselt tühistatud, võib selle taastada ainult järgmisel juhul:






  a) | kõik kinnitatud taudijuhud on kõrvaldatud; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

kõik kinnitatud taudijuhud on kõrvaldatud;

| b) | rakendatud on vähemalt üht 1. jao punkti 1 alapunktis c sätestatud uuringute tegemise kordadest ja saadud negatiivsed tulemused proovidega, mis ei ole võetud varem kui 30 päeva pärast viimase kinnitatud taudijuhu kõrvaldamist. |
| --- | --- |

b)

rakendatud on vähemalt üht 1. jao punkti 1 alapunktis c sätestatud uuringute tegemise kordadest ja saadud negatiivsed tulemused proovidega, mis ei ole võetud varem kui 30 päeva pärast viimase kinnitatud taudijuhu kõrvaldamist.

2. PEATÜKK

Veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vaba liikmesriik või tsoon

1. jagu

Staatuse andmine

Liikmesriigile või tsoonile võib seal peetavate veiste puhul anda veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vaba staatuse ainult järgmistel juhtudel:

| a) | peetavate veiste vaktsineerimine veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi vastu on olnud keelatud ning |
| --- | --- |

a)

peetavate veiste vaktsineerimine veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi vastu on olnud keelatud ning

| b) | vähemalt 99,8 % veisekasvatusettevõtetest, mille veised moodustavad vähemalt 99,9 % vastavast veisepopulatsioonist, on nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vabad; |
| --- | --- |

b)

vähemalt 99,8 % veisekasvatusettevõtetest, mille veised moodustavad vähemalt 99,9 % vastavast veisepopulatsioonist, on nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vabad;

2. jagu

Staatuse säilitamine

| 1. | Liikmesriigile või tsoonile peetavate veiste puhul antud veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vaba staatuse võib säilitada ainult järgmistel juhtudel:






  a) | 1. jaos sätestatud nõuded on endiselt täidetud ja |
| --- | --- | --- |

1.

a)

1. jaos sätestatud nõuded on endiselt täidetud ja

| b) | seiret tehakse igal aastal pisteliselt võetud proovide põhjal, mis peab võimaldama vähemalt 95 % usaldatavustasemega avastada veiste 1. tüübi herpesviirusega nakatunud ettevõtted (levimuse sihtmäär 0,2 % ettevõtetest) või veiste 1. tüübi herpesviirusega nakatunud veised (levimuse sihtmäär 0,1 % veisepopulatsioonist). |
| --- | --- |

b)

seiret tehakse igal aastal pisteliselt võetud proovide põhjal, mis peab võimaldama vähemalt 95 % usaldatavustasemega avastada veiste 1. tüübi herpesviirusega nakatunud ettevõtted (levimuse sihtmäär 0,2 % ettevõtetest) või veiste 1. tüübi herpesviirusega nakatunud veised (levimuse sihtmäär 0,1 % veisepopulatsioonist).

| 2. | Erandina punkti 1 alapunktist a võib pädev asutus lubada taudipuhangu korral DIVA kohast vaktsineerimist, kui






  a) | artikli 25 kohaselt tehtud epidemioloogilise uuringu ja muude uurimiste tulemused on näidanud, et taudipuhang hõlmas ainult piiratud arvu ettevõtteid; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

artikli 25 kohaselt tehtud epidemioloogilise uuringu ja muude uurimiste tulemused on näidanud, et taudipuhang hõlmas ainult piiratud arvu ettevõtteid;

| b) | sellist vaktsineerimist kasutatakse üksnes taudipuhangu tõrjeks, kui pädev asutus peab seda vajalikuks; |
| --- | --- |

b)

sellist vaktsineerimist kasutatakse üksnes taudipuhangu tõrjeks, kui pädev asutus peab seda vajalikuks;

| c) | veised vaktsineeritakse DIVA kohaselt pädeva asutuse järelevalve all ja DIVA kohaste vaktsiinide kasutamine dokumenteeritakse iga looma kohta; |
| --- | --- |

c)

veised vaktsineeritakse DIVA kohaselt pädeva asutuse järelevalve all ja DIVA kohaste vaktsiinide kasutamine dokumenteeritakse iga looma kohta;

| d) | DIVA kohaselt vaktsineeritud veised veetakse ainult otse tapamajja või sellisesse ettevõttesse, mis asub muus tsoonis või liikmesriigis, kus vaktsineerimiskeeldu ei ole kehtestatud. |
| --- | --- |

d)

DIVA kohaselt vaktsineeritud veised veetakse ainult otse tapamajja või sellisesse ettevõttesse, mis asub muus tsoonis või liikmesriigis, kus vaktsineerimiskeeldu ei ole kehtestatud.

| 3. | Erandina punkti 1 alapunktist b võib juhul, kui viiel järjestikusel aastal pärast liikmesriigile või tsoonile veiste nakkavast rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vaba staatuse andmist ei ole taudipuhanguid esinenud, teha seiret veiste 1. tüübi herpesviiruse nakkuse puudumise iga-aastaseks tõendamiseks, võttes arvesse tootmissüsteeme ja kindlakstehtud riskitegureid. |
| --- | --- |

3.

V OSA

AUJESZKY HAIGUSE VIIRUSE NAKKUS

1. PEATÜKK

Aujeszky haiguse viiruse nakkusest vaba ettevõte

1. jagu

Staatuse andmine

| 1. | Aujeszky haiguse viiruse nakkusest vaba staatuse võib anda seakasvatusettevõttele ainult järgmistel juhtudel:






  a) | ettevõttes peetavate sigade seas ei ole viimase 12 kuu jooksul olnud ühtegi Aujeszky haiguse viiruse nakkuse kinnitatud juhtu; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

ettevõttes peetavate sigade seas ei ole viimase 12 kuu jooksul olnud ühtegi Aujeszky haiguse viiruse nakkuse kinnitatud juhtu;

| b) | viimase 12 kuu jooksul ei ole ühtegi ettevõttes peetavat siga vaktsineeritud Aujeszky haiguse vastu; |
| --- | --- |

b)

viimase 12 kuu jooksul ei ole ühtegi ettevõttes peetavat siga vaktsineeritud Aujeszky haiguse vastu;

| c) | viimase 12 kuu jooksul on ettevõttes peetavate sigade suhtes kohaldatud eelnevaid DIVA kohaseid vaktsineerimisi arvesse võttes üht järgmist uuringute tegemise korda, mille puhul tehti Aujeszky haiguse viiruse vastaste antikehade või vajaduse korral Aujeszky haiguse viiruse glükoproteiini E vastaste antikehade tuvastamiseks seroloogilised uuringud ja mille tulemused olid negatiivsed,






  i) | igalt sealt võetud vere- või lihamahlaprooviga või |
| --- | --- | --- |

c)

viimase 12 kuu jooksul on ettevõttes peetavate sigade suhtes kohaldatud eelnevaid DIVA kohaseid vaktsineerimisi arvesse võttes üht järgmist uuringute tegemise korda, mille puhul tehti Aujeszky haiguse viiruse vastaste antikehade või vajaduse korral Aujeszky haiguse viiruse glükoproteiini E vastaste antikehade tuvastamiseks seroloogilised uuringud ja mille tulemused olid negatiivsed,

i)

igalt sealt võetud vere- või lihamahlaprooviga või

| ii) | vere- või lihamahlaproovidega, mis on võetud kahel korral 2–3kuulise vahega niisuguselt arvult veistelt, mis peab võimaldama vähemalt 95 % usaldatavustasemega avastada seropositiivseid loomi 10 % levimuse sihtmäära juures; |
| --- | --- |

ii)

vere- või lihamahlaproovidega, mis on võetud kahel korral 2–3kuulise vahega niisuguselt arvult veistelt, mis peab võimaldama vähemalt 95 % usaldatavustasemega avastada seropositiivseid loomi 10 % levimuse sihtmäära juures;

| d) | alates punktis c osutatud proovide võtmise algusest on kõik ettevõttesse toodud sead






  i) | pärit ettevõtetest, mis on Aujeszky haiguse viiruse nakkusest vabad, ja kui päritoluettevõtted asuvad liikmesriigis või tsoonis, mis ei ole Aujeszky haiguse viiruse nakkusest vaba ega ole hõlmatud heakskiidetud likvideerimisprogrammiga, siis on neile tehtud Aujeszky haiguse tervikviiruse vastaste antikehade või vajaduse korral Aujeszky haiguse viiruse glükoproteiini E vastaste antikehade tuvastamiseks negatiivse tulemuse andnud seroloogiline uuring pärast nende ettevõttesse toomist ja enne Aujeszky haiguse viiruse nakkusest vaba staatuse andmist, või |
| --- | --- | --- |

d)

alates punktis c osutatud proovide võtmise algusest on kõik ettevõttesse toodud sead

i)

pärit ettevõtetest, mis on Aujeszky haiguse viiruse nakkusest vabad, ja kui päritoluettevõtted asuvad liikmesriigis või tsoonis, mis ei ole Aujeszky haiguse viiruse nakkusest vaba ega ole hõlmatud heakskiidetud likvideerimisprogrammiga, siis on neile tehtud Aujeszky haiguse tervikviiruse vastaste antikehade või vajaduse korral Aujeszky haiguse viiruse glükoproteiini E vastaste antikehade tuvastamiseks negatiivse tulemuse andnud seroloogiline uuring pärast nende ettevõttesse toomist ja enne Aujeszky haiguse viiruse nakkusest vaba staatuse andmist, või

| ii) | pandud vähemalt 30 päevaks enne nende ettevõttesse toomist karantiini ja nendele on tehtud Aujeszky haiguse tervikviiruse vastaste antikehade tuvastamiseks negatiivse tulemuse andnud seroloogiline uuring kahel korral, kusjuures proovid koguti vähemalt 30-päevase vahega. Viimase uuringu jaoks tuleb proov võtta 15 päeva jooksul enne loomade lähetamist; |
| --- | --- |

ii)

pandud vähemalt 30 päevaks enne nende ettevõttesse toomist karantiini ja nendele on tehtud Aujeszky haiguse tervikviiruse vastaste antikehade tuvastamiseks negatiivse tulemuse andnud seroloogiline uuring kahel korral, kusjuures proovid koguti vähemalt 30-päevase vahega. Viimase uuringu jaoks tuleb proov võtta 15 päeva jooksul enne loomade lähetamist;

| e) | alates punktis c osutatud proovide võtmise algusest pärineb kogu ettevõttesse toodud sigade paljundusmaterjal






  i) | ettevõtetest, mis on Aujeszky haiguse viiruse nakkusest vabad, või |
| --- | --- | --- |

e)

alates punktis c osutatud proovide võtmise algusest pärineb kogu ettevõttesse toodud sigade paljundusmaterjal

i)

ettevõtetest, mis on Aujeszky haiguse viiruse nakkusest vabad, või

| ii) | heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtetest. |
| --- | --- |

ii)

heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtetest.

| 2. | Erandina punktist 1 võib ettevõttele anda Aujeszky haiguse viiruse nakkusest vaba staatuse, kui kõik sead on pärit Aujeszky haiguse viiruse nakkusest vabadest ettevõtetest, mis asuvad Aujeszky haiguse viiruse nakkusest vabas liikmesriigis või tsoonis või heakskiidetud likvideerimisprogrammiga hõlmatud liikmesriigis või tsoonis, tingimusel et nad vastavad 2. jao punktis d sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

2.

2. jagu

Staatuse säilitamine

Seakasvatusettevõte võib säilitada Aujeszky haiguse viiruse nakkusest vaba staatuse ainult järgmistel juhtudel:

| a) | 1. jao punkti 1 alapunktides a, b ja e sätestatud nõuded on endiselt täidetud; |
| --- | --- |

a)

1. jao punkti 1 alapunktides a, b ja e sätestatud nõuded on endiselt täidetud;

| b) | ettevõttes peetavatelt sigadelt võetud esindusliku arvu vere- või lihamahlaproovidega tehakse Aujeszky haiguse viiruse nakkuse puudumise kontrollimiseks tootmistsüklit arvestava uuringute tegemise korra alusel ja Aujeszky haiguse viiruse nakkuse riski hindamiseks järgmised seroloogilised uuringud, mille tulemused on negatiivsed:






  i) | kui ükski peetav siga ei ole Aujeszky haiguse vastu vaktsineeritud: vähemalt kord aastas uuringud Aujeszky haiguse tervikviiruse vastaste antikehade tuvastamiseks või |
| --- | --- | --- |

b)

ettevõttes peetavatelt sigadelt võetud esindusliku arvu vere- või lihamahlaproovidega tehakse Aujeszky haiguse viiruse nakkuse puudumise kontrollimiseks tootmistsüklit arvestava uuringute tegemise korra alusel ja Aujeszky haiguse viiruse nakkuse riski hindamiseks järgmised seroloogilised uuringud, mille tulemused on negatiivsed:

i)

kui ükski peetav siga ei ole Aujeszky haiguse vastu vaktsineeritud: vähemalt kord aastas uuringud Aujeszky haiguse tervikviiruse vastaste antikehade tuvastamiseks või

| ii) | vähemalt kaks korda aastas uuringud Aujeszky haiguse tervikviiruse vastaste antikehade ja vajaduse korral Aujeszky haiguse viiruse glükoproteiini E vastaste antikehade tuvastamiseks; |
| --- | --- |

ii)

vähemalt kaks korda aastas uuringud Aujeszky haiguse tervikviiruse vastaste antikehade ja vajaduse korral Aujeszky haiguse viiruse glükoproteiini E vastaste antikehade tuvastamiseks;

| c) | kui ettevõte asub Aujeszky haiguse viiruse nakkusest vabas liikmesriigis või tsoonis, tehakse punktis b osutatud seroloogilised uuringud vajaduse korral ja kooskõlas 2. peatüki 2. jao punkti 1 alapunktis b või 2. peatüki 2. jao punktis 4 ette nähtud seirega, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

c)

kui ettevõte asub Aujeszky haiguse viiruse nakkusest vabas liikmesriigis või tsoonis, tehakse punktis b osutatud seroloogilised uuringud vajaduse korral ja kooskõlas 2. peatüki 2. jao punkti 1 alapunktis b või 2. peatüki 2. jao punktis 4 ette nähtud seirega, kui see on asjakohane;

| d) | kõik ettevõttesse toodud sead






  i) | vastavad 1. jao punkti 1 alapunkti d alapunktis ii sätestatud nõuetele; või |
| --- | --- | --- |

d)

kõik ettevõttesse toodud sead

i)

vastavad 1. jao punkti 1 alapunkti d alapunktis ii sätestatud nõuetele; või

| ii) | on pärit ettevõtetest, mis on Aujeszky haiguse viiruse nakkusest vabad, ja nendele on Aujeszky haiguse tervikviiruse vastaste antikehade tuvastamiseks tehtud negatiivse tulemuse andnud seroloogiline uuring proovidega, mis võeti päritoluettevõtetes 15 päeva jooksul enne loomade lähetamist, kui






  — | ettevõte asub liikmesriigis või tsoonis, mis on Aujeszky haiguse viiruse nakkusest vaba, ja päritoluettevõtted ei asu liikmesriigis või tsoonis, mis on Aujeszky haiguse viiruse nakkusest vaba, või |
| --- | --- | --- |

ii)

on pärit ettevõtetest, mis on Aujeszky haiguse viiruse nakkusest vabad, ja nendele on Aujeszky haiguse tervikviiruse vastaste antikehade tuvastamiseks tehtud negatiivse tulemuse andnud seroloogiline uuring proovidega, mis võeti päritoluettevõtetes 15 päeva jooksul enne loomade lähetamist, kui

—

ettevõte asub liikmesriigis või tsoonis, mis on Aujeszky haiguse viiruse nakkusest vaba, ja päritoluettevõtted ei asu liikmesriigis või tsoonis, mis on Aujeszky haiguse viiruse nakkusest vaba, või

| — | ettevõte asub liikmesriigis või tsoonis, mis on hõlmatud heakskiidetud likvideerimisprogrammiga, ja päritoluettevõtted asuvad liikmesriigis või tsoonis, mis ei ole Aujeszky haiguse viiruse nakkusest vaba ega ole hõlmatud heakskiidetud likvideerimisprogrammiga. |
| --- | --- |

—

ettevõte asub liikmesriigis või tsoonis, mis on hõlmatud heakskiidetud likvideerimisprogrammiga, ja päritoluettevõtted asuvad liikmesriigis või tsoonis, mis ei ole Aujeszky haiguse viiruse nakkusest vaba ega ole hõlmatud heakskiidetud likvideerimisprogrammiga.

Uuritud sigade arv peab võimaldama vähemalt 95 % usaldatavustasemega avastada seropositiivseid loomi 10 % levimuse sihtmäära juures;

Erandina esimesest lõigust võib DIVA kohaselt vaktsineeritud emasloomadele sündinud alla nelja kuu vanuste sigade puhul kasutada seroloogilist uuringut Aujeszky haiguse viiruse glükoproteiini E vastaste antikehade tuvastamiseks.

3. jagu

Staatuse peatamine ja ennistamine

| 1. | Seakasvatusettevõtte Aujeszky haiguse viiruse nakkusest vaba staatus tuleb peatada järgmistel juhtudel:






  a) | üks või mitu 2. jaos sätestatud nõuetest ei ole enam täidetud, |
| --- | --- | --- |

1.

a)

üks või mitu 2. jaos sätestatud nõuetest ei ole enam täidetud,

| b) | ettevõttes peetaval seal kahtlustatakse Aujeszky haiguse viiruse nakkust. |
| --- | --- |

b)

ettevõttes peetaval seal kahtlustatakse Aujeszky haiguse viiruse nakkust.

| 2. | Aujeszky haiguse viirusest vaba staatuse võib ennistada ainult järgmistel juhtudel:






  a) | 1. jao punkti 1 alapunktides b ja e ning 2. jao punktis b või c ja asjakohasel juhul punktis d sätestatud nõuded on täidetud, |
| --- | --- | --- |

2.

a)

1. jao punkti 1 alapunktides b ja e ning 2. jao punktis b või c ja asjakohasel juhul punktis d sätestatud nõuded on täidetud,

| b) | edasiste uuringute tulemused kinnitavad Aujeszky haiguse viiruse nakkuse puudumist ning kõigi taudikahtluse juhtude staatus on kindlaks määratud. |
| --- | --- |

b)

edasiste uuringute tulemused kinnitavad Aujeszky haiguse viiruse nakkuse puudumist ning kõigi taudikahtluse juhtude staatus on kindlaks määratud.

4. jagu

Staatuse tühistamine ja taastamine

| 1. | Seakasvatusettevõtte Aujeszky haiguse viiruse nakkusest vaba staatus tuleb tühistada järgmistel juhtudel:






  a) | üks või mitu 2. jaos sätestatud nõuet ei ole täidetud pärast seda, kui staatuse peatamisest on möödunud artikli 20 lõike 3 punktis b osutatud maksimaalne ajavahemik, |
| --- | --- | --- |

1.

a)

üks või mitu 2. jaos sätestatud nõuet ei ole täidetud pärast seda, kui staatuse peatamisest on möödunud artikli 20 lõike 3 punktis b osutatud maksimaalne ajavahemik,

| b) | Aujeszky haiguse viiruse nakkuse esinemine ettevõttes peetaval seal on leidnud kinnitust. |
| --- | --- |

b)

Aujeszky haiguse viiruse nakkuse esinemine ettevõttes peetaval seal on leidnud kinnitust.

| 2. | Kui Aujeszky haiguse viiruse nakkusest vaba staatus on punkti 1 alapunkti a kohaselt tühistatud, võib selle taastada ainult siis, kui 1. jao punkti 1 alapunktides b ja e ning 2. jao punktis b või c ja asjakohasel juhul punktis d sätestatud nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kui Aujeszky haiguse viiruse nakkusest vaba staatus on punkti 1 alapunkti b kohaselt tühistatud, võib selle taastada ainult siis, kui kõik ettevõtte sead on kõrvaldatud. |
| --- | --- |

3.

2. PEATÜKK

Aujeszky haiguse viiruse nakkusest vaba liikmesriik või tsoon

1. jagu

Staatuse andmine

Liikmesriigile või tsoonile võib seal peetavate sigade puhul anda Aujeszky haiguse viiruse nakkusest vaba staatuse ainult järgmistel juhtudel:

| a) | peetavate sigade vaktsineerimine Aujeszky haiguse vastu on olnud viimased 12 kuud keelatud; |
| --- | --- |

a)

peetavate sigade vaktsineerimine Aujeszky haiguse vastu on olnud viimased 12 kuud keelatud;

| b) | on tehtud seiret selle tõendamiseks, et üheski asjaomase liikmesriigi või tsooni ettevõttes ei ole vähemalt viimase 24 kuu jooksul esinenud kliinilisi, viroloogilisi ega seroloogilisi tõendeid Aujeszky haiguse viiruse nakkuse kohta, ja |
| --- | --- |

b)

on tehtud seiret selle tõendamiseks, et üheski asjaomase liikmesriigi või tsooni ettevõttes ei ole vähemalt viimase 24 kuu jooksul esinenud kliinilisi, viroloogilisi ega seroloogilisi tõendeid Aujeszky haiguse viiruse nakkuse kohta, ja

| c) | juhul kui metssigadel on teadaolevalt kindlaks tehtud Aujeszky haiguse viiruse nakkus, on rakendatud meetmed, et vältida Aujeszky haiguse viiruse levimist metssigadelt peetavatele sigadele. |
| --- | --- |

c)

juhul kui metssigadel on teadaolevalt kindlaks tehtud Aujeszky haiguse viiruse nakkus, on rakendatud meetmed, et vältida Aujeszky haiguse viiruse levimist metssigadelt peetavatele sigadele.

2. jagu

Staatuse säilitamine

| 1. | Liikmesriigile või tsoonile peetavate sigade puhul antud Aujeszky haiguse viiruse nakkusest vaba staatuse võib säilitada ainult järgmistel juhtudel:






  a) | 1. jao punktides a ja c sätestatud nõuded on endiselt täidetud ja |
| --- | --- | --- |

1.

a)

1. jao punktides a ja c sätestatud nõuded on endiselt täidetud ja

| b) | seiret tehakse igal aastal pisteliselt võetud proovide põhjal, et oleks võimalik vähemalt 95 % usaldatavustasemega avastada Aujeszky haiguse viirusega nakatunud ettevõtted 0,2 % levimuse sihtmäära juures. Ettevõttes peetavatelt sigadelt võetavate vere- ja lihamahlaproovide arv peab võimaldama vähemalt 95 % usaldatavustasemega avastada seropositiivseid loomi 20 % levimuse sihtmäära juures. |
| --- | --- |

b)

seiret tehakse igal aastal pisteliselt võetud proovide põhjal, et oleks võimalik vähemalt 95 % usaldatavustasemega avastada Aujeszky haiguse viirusega nakatunud ettevõtted 0,2 % levimuse sihtmäära juures. Ettevõttes peetavatelt sigadelt võetavate vere- ja lihamahlaproovide arv peab võimaldama vähemalt 95 % usaldatavustasemega avastada seropositiivseid loomi 20 % levimuse sihtmäära juures.

| 2. | Erandina punktist 1 võib taudipuhangu korral säilitada liikmesriigile või tsoonile seapopulatsiooni puhul antud Aujeszky haiguse viiruse nakkusest vaba staatuse järgmistel juhtudel:






  a) | kõik tabandunud ettevõtetes peetavad sead on kõrvaldatud; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

kõik tabandunud ettevõtetes peetavad sead on kõrvaldatud;

| b) | pädev asutus on teinud epidemioloogilise uuringu ja muud uurimised, sealhulgas kliinilised läbivaatused, ning seroloogilised või viroloogilised uuringud






  i) | kõigis ettevõtetes, kus peetakse sigu, kes on nakatunud ettevõttega otseselt või kaudselt kokku puutunud, et nakkuse esinemine ümber lükata; ning |
| --- | --- | --- |

b)

pädev asutus on teinud epidemioloogilise uuringu ja muud uurimised, sealhulgas kliinilised läbivaatused, ning seroloogilised või viroloogilised uuringud

i)

kõigis ettevõtetes, kus peetakse sigu, kes on nakatunud ettevõttega otseselt või kaudselt kokku puutunud, et nakkuse esinemine ümber lükata; ning

| ii) | kõigis seakasvatusettevõtetes, mis asuvad vähemalt 2 km raadiuses nakatunud ettevõttest, tõendamaks, et need ettevõtted ei ole nakatunud. Kõnealustes ettevõtetes peetavatelt sigadelt võetavate vere- ja lihamahlaproovide arv peab võimaldama vähemalt 95 % usaldatavustasemega avastada seropositiivseid loomi 10 % levimuse sihtmäära juures, või |
| --- | --- |

ii)

kõigis seakasvatusettevõtetes, mis asuvad vähemalt 2 km raadiuses nakatunud ettevõttest, tõendamaks, et need ettevõtted ei ole nakatunud. Kõnealustes ettevõtetes peetavatelt sigadelt võetavate vere- ja lihamahlaproovide arv peab võimaldama vähemalt 95 % usaldatavustasemega avastada seropositiivseid loomi 10 % levimuse sihtmäära juures, või

| iii) | DIVA kohase vaktsineerimise korral on seroloogilised uuringud Aujeszky haiguse viiruse glükoproteiini E vastaste antikehade tuvastamiseks tehtud nakatunud ettevõtte vaktsineerimisulatuses asuvates seakasvatusettevõtetes kahel korral kahekuulise vahega, et tõendada nakkuse puudumist; |
| --- | --- |

iii)

DIVA kohase vaktsineerimise korral on seroloogilised uuringud Aujeszky haiguse viiruse glükoproteiini E vastaste antikehade tuvastamiseks tehtud nakatunud ettevõtte vaktsineerimisulatuses asuvates seakasvatusettevõtetes kahel korral kahekuulise vahega, et tõendada nakkuse puudumist;

| c) | punkti b kohaselt tehtud uuringu tulemused on näidanud, et taudipuhang hõlmas ainult piiratud arvu ettevõtteid; |
| --- | --- |

c)

punkti b kohaselt tehtud uuringu tulemused on näidanud, et taudipuhang hõlmas ainult piiratud arvu ettevõtteid;

| d) | igas Aujeszky haiguse viiruse nakkusega ettevõttes on viivitamata rakendatud artiklis 24 osutatud asjakohaseid tõrjemeetmed, sealhulgas vajaduse korral vaktsineerimine DIVA kohaste vaktsiinidega. |
| --- | --- |

d)

igas Aujeszky haiguse viiruse nakkusega ettevõttes on viivitamata rakendatud artiklis 24 osutatud asjakohaseid tõrjemeetmed, sealhulgas vajaduse korral vaktsineerimine DIVA kohaste vaktsiinidega.

| 3. | Erandina 1. jao punktist a võib pädev asutus lubada punktis 2 osutatud taudipuhangu korral DIVA kohast vaktsineerimist, kui






  a) | sellist vaktsineerimist kasutatakse üksnes taudipuhangu tõrjeks, kui pädev asutus peab seda vajalikuks; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

sellist vaktsineerimist kasutatakse üksnes taudipuhangu tõrjeks, kui pädev asutus peab seda vajalikuks;

| b) | sead vaktsineeritakse DIVA kohaselt pädeva asutuse järelevalve all ja DIVA kohaste vaktsiinide kasutamine dokumenteeritakse iga looma kohta; |
| --- | --- |

b)

sead vaktsineeritakse DIVA kohaselt pädeva asutuse järelevalve all ja DIVA kohaste vaktsiinide kasutamine dokumenteeritakse iga looma kohta;

| c) | DIVA kohaselt vaktsineeritud sead veetakse ainult otse tapamajja või sellisesse ettevõttesse, mis asub muus liikmesriigis või tsoonis, kus vaktsineerimiskeeldu ei ole kehtestatud. |
| --- | --- |

c)

DIVA kohaselt vaktsineeritud sead veetakse ainult otse tapamajja või sellisesse ettevõttesse, mis asub muus liikmesriigis või tsoonis, kus vaktsineerimiskeeldu ei ole kehtestatud.

| 4. | Erandina punkti 1 alapunktist b võib juhul, kui kahel järjestikusel aastal pärast liikmesriigile või tsoonile Aujeszky haiguse viiruse nakkusest vaba staatuse andmist ei ole taudipuhanguid esinenud, teha seiret Aujeszky haiguse viiruse nakkuse puudumise iga-aastaseks tõendamiseks, võttes arvesse tootmissüsteeme ja kindlakstehtud riskitegureid. |
| --- | --- |

4.

IV OSA

VEISTE VIIRUSDIARRÖA

1. PEATÜKK

Veiste viirusdiarröast vaba ettevõte

1. jagu

Staatuse andmine

| 1. | Veiste viirusdiarröast vaba staatuse võib anda veisekasvatusettevõttele ainult järgmistel juhtudel:






  a) | ettevõttes peetavate veiste seas ei ole viimase 18 kuu jooksul olnud ühtegi veiste viirusdiarröa kinnitatud juhtu; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

ettevõttes peetavate veiste seas ei ole viimase 18 kuu jooksul olnud ühtegi veiste viirusdiarröa kinnitatud juhtu;

| b) | ettevõttes peetavate veiste suhtes on kohaldatud võimalikke eelnevaid vaktsineerimisi arvesse võttes vähemalt üht järgmistest uuringute tegemise kordadest:






  i) | kõikidelt veistelt võetud proovidega on tehtud veiste viirusdiarröa viiruse antigeeni või genoomi tuvastamiseks uuringud, mille tulemused olid negatiivsed.
  Vähemalt kõigilt eelneva 12 kuu jooksul sündinud vasikatelt peavad proovid olema võetud pärast ametlikku identifitseerimist või selle ajal, kuid mitte hiljem kui 20 päeva pärast sündimist. Negatiivsete uuringutulemustega vasikate emaloomadele ei ole vaja uuringuid teha; |
| --- | --- | --- |

b)

ettevõttes peetavate veiste suhtes on kohaldatud võimalikke eelnevaid vaktsineerimisi arvesse võttes vähemalt üht järgmistest uuringute tegemise kordadest:

i)

kõikidelt veistelt võetud proovidega on tehtud veiste viirusdiarröa viiruse antigeeni või genoomi tuvastamiseks uuringud, mille tulemused olid negatiivsed.

Vähemalt kõigilt eelneva 12 kuu jooksul sündinud vasikatelt peavad proovid olema võetud pärast ametlikku identifitseerimist või selle ajal, kuid mitte hiljem kui 20 päeva pärast sündimist. Negatiivsete uuringutulemustega vasikate emaloomadele ei ole vaja uuringuid teha;

| ii) | kõikidelt vähemalt kolme kuu jooksul enne uuringuid ettevõttes peetud veistelt vähemalt 12 kuu jooksul vähemalt kolmel korral vähemalt neljakuulise vahega võetud proovidega on tehtud veiste viirusdiarröa viiruse antikehade tuvastamiseks uuringud, mille tulemused olid negatiivsed.
  Uuritud loomade arv peab võimaldama vähemalt 95 % usaldatavustasemega avastada seropositiivseid loomi 50 % levimuse sihtmäära juures; uuritavaid loomi peab olema vähemalt viis, ja kui peetavate loomade arv on väiksem, tuleb uurida kõiki loomi.
  Kui ettevõtte veiseid peetakse eraldi rühmadena, mis omavahel otseselt kokku ei puutu, tuleb uurida vastavat arvu loomi igast rühmast; |
| --- | --- |

ii)

kõikidelt vähemalt kolme kuu jooksul enne uuringuid ettevõttes peetud veistelt vähemalt 12 kuu jooksul vähemalt kolmel korral vähemalt neljakuulise vahega võetud proovidega on tehtud veiste viirusdiarröa viiruse antikehade tuvastamiseks uuringud, mille tulemused olid negatiivsed.

Uuritud loomade arv peab võimaldama vähemalt 95 % usaldatavustasemega avastada seropositiivseid loomi 50 % levimuse sihtmäära juures; uuritavaid loomi peab olema vähemalt viis, ja kui peetavate loomade arv on väiksem, tuleb uurida kõiki loomi.

Kui ettevõtte veiseid peetakse eraldi rühmadena, mis omavahel otseselt kokku ei puutu, tuleb uurida vastavat arvu loomi igast rühmast;

| iii) | alapunktides i ja ii sätestatud uuringute tegemise kordade kombinatsiooni on rakendatud vähemalt 12 kuu jooksul.
  Kombineeritud uuringute tegemise korra taudi tuvastamise suutlikkus peab olema samaväärne alapunktides i ja ii osutatud uuringute tegemise kordade taudi tuvastamise suutlikkusega; |
| --- | --- |

iii)

alapunktides i ja ii sätestatud uuringute tegemise kordade kombinatsiooni on rakendatud vähemalt 12 kuu jooksul.

Kombineeritud uuringute tegemise korra taudi tuvastamise suutlikkus peab olema samaväärne alapunktides i ja ii osutatud uuringute tegemise kordade taudi tuvastamise suutlikkusega;

| c) | alates punkti 1 alapunktis b osutatud proovide võtmise algusest on kõik ettevõttesse toodud veised






  i) | pärit veiste viirusdiarröast vabadest ettevõtetest, mis asuvad veiste viirusdiarröast vabas liikmesriigis või tsoonis, või |
| --- | --- | --- |

c)

alates punkti 1 alapunktis b osutatud proovide võtmise algusest on kõik ettevõttesse toodud veised

i)

pärit veiste viirusdiarröast vabadest ettevõtetest, mis asuvad veiste viirusdiarröast vabas liikmesriigis või tsoonis, või

| ii) | pärit veiste viirusdiarröast vabadest ettevõtetest, kus






  — | viimase nelja kuu jooksul on tehtud 1. peatüki 2. jao punkti 1 alapunkti c alapunktis ii või iii osutatud seroloogilised uuringud, mille tulemused olid negatiivsed, või |
| --- | --- | --- |

ii)

pärit veiste viirusdiarröast vabadest ettevõtetest, kus

—

viimase nelja kuu jooksul on tehtud 1. peatüki 2. jao punkti 1 alapunkti c alapunktis ii või iii osutatud seroloogilised uuringud, mille tulemused olid negatiivsed, või

| — | enne nende lähetamist on neid eraldi uuritud veiste viirusdiarröa viiruse sihtettevõttesse levimise välistamiseks, võttes arvesse varasemaid uuringuid ja vajaduse korral looma tiinusjärku, või |
| --- | --- |

—

enne nende lähetamist on neid eraldi uuritud veiste viirusdiarröa viiruse sihtettevõttesse levimise välistamiseks, võttes arvesse varasemaid uuringuid ja vajaduse korral looma tiinusjärku, või

| iii) | läbinud veiste viirusdiarröa viiruse antigeeni või genoomi uuringu, mille tulemus oli negatiivne, ning






  — | nad on vähemalt 21 päevaks enne nende lähetamist karantiini pandud ja tiinetele emasloomadele on pärast vähemalt 21-päevast karantiini võetud proovidega tehtud veiste viirusdiarröa viiruse vastaste antikehade uuring, mille tulemus oli negatiivne, või |
| --- | --- | --- |

iii)

läbinud veiste viirusdiarröa viiruse antigeeni või genoomi uuringu, mille tulemus oli negatiivne, ning

—

nad on vähemalt 21 päevaks enne nende lähetamist karantiini pandud ja tiinetele emasloomadele on pärast vähemalt 21-päevast karantiini võetud proovidega tehtud veiste viirusdiarröa viiruse vastaste antikehade uuring, mille tulemus oli negatiivne, või

| — | neile on kas enne nende lähetamist, või kui tegemist on tiinete emasloomadega, sellele tiinusele eelnenud seemendamist tehtud veiste viirusdiarröa viiruse vastaste antikehade uuring, mille tulemus oli positiivne; |
| --- | --- |

—

neile on kas enne nende lähetamist, või kui tegemist on tiinete emasloomadega, sellele tiinusele eelnenud seemendamist tehtud veiste viirusdiarröa viiruse vastaste antikehade uuring, mille tulemus oli positiivne;

| d) | alates punkti 1 alapunktis b osutatud proovide võtmise algusest pärineb kogu ettevõttesse toodud veiste paljundusmaterjal






  i) | ettevõtetest, mis on veiste viirusdiarröast vabad, või |
| --- | --- | --- |

d)

alates punkti 1 alapunktis b osutatud proovide võtmise algusest pärineb kogu ettevõttesse toodud veiste paljundusmaterjal

i)

ettevõtetest, mis on veiste viirusdiarröast vabad, või

| ii) | heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtetest. |
| --- | --- |

ii)

heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtetest.

| 2. | Erandina punktist 1 võib ettevõttele anda veiste viirusdiarröast vaba staatuse järgmistel juhtudel:






  a) | kõik veised on pärit veiste viirusdiarröast vabadest ettevõtetest, mis asuvad veiste viirusdiarröast vabas liikmesriigis või tsoonis või heakskiidetud likvideerimisprogrammiga hõlmatud liikmesriigis või tsoonis, ja vastavad punkti 1 alapunktis c sätestatud nõuetele, kui see on asjakohane, või |
| --- | --- | --- |

2.

a)

kõik veised on pärit veiste viirusdiarröast vabadest ettevõtetest, mis asuvad veiste viirusdiarröast vabas liikmesriigis või tsoonis või heakskiidetud likvideerimisprogrammiga hõlmatud liikmesriigis või tsoonis, ja vastavad punkti 1 alapunktis c sätestatud nõuetele, kui see on asjakohane, või

| b) | kõik veised on pärit veiste viirusdiarröast vabadest ettevõtetest, nad ei ole ette nähtud aretamiseks ja ettevõtte veiste viirusdiarröast vaba staatust säilitatakse kooskõlas 2. jao punktiga 2. |
| --- | --- |

b)

kõik veised on pärit veiste viirusdiarröast vabadest ettevõtetest, nad ei ole ette nähtud aretamiseks ja ettevõtte veiste viirusdiarröast vaba staatust säilitatakse kooskõlas 2. jao punktiga 2.

2. jagu

Staatuse säilitamine

| 1. | Veisekasvatusettevõte võib säilitada veiste viirusdiarröast vaba staatuse ainult järgmistel juhtudel:






  a) | 1. jao punkti 1 alapunktides a, c ja d sätestatud nõuded on endiselt täidetud; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

1. jao punkti 1 alapunktides a, c ja d sätestatud nõuded on endiselt täidetud;

| b) | ühtegi veist ei ole alates ettevõttele veiste viirusdiarröast vaba staatuse andmisest veiste viirusdiarröa vastu vaktsineeritud; |
| --- | --- |

b)

ühtegi veist ei ole alates ettevõttele veiste viirusdiarröast vaba staatuse andmisest veiste viirusdiarröa vastu vaktsineeritud;

| c) | rakendatud on vähemalt üht järgmist uuringute tegemise korda, saades negatiivse tulemuse:






  i) | igale vastsündinud vasikale on pärast ametlikku identifitseerimist või selle ajal, kuid mitte hiljem kui 20 päeva pärast sündimist võetud proovidega tehtud veiste viirusdiarröa viiruse antigeeni või genoomi uuring, mille tulemus oli negatiivne; |
| --- | --- | --- |

c)

rakendatud on vähemalt üht järgmist uuringute tegemise korda, saades negatiivse tulemuse:

i)

igale vastsündinud vasikale on pärast ametlikku identifitseerimist või selle ajal, kuid mitte hiljem kui 20 päeva pärast sündimist võetud proovidega tehtud veiste viirusdiarröa viiruse antigeeni või genoomi uuring, mille tulemus oli negatiivne;

| ii) | vähemalt kord aastas on vähemalt kolme kuu jooksul enne uuringuid ettevõttes peetud veistelt võetud proovidega tehtud veiste viirusdiarröa viiruse antikehade tuvastamiseks uuringud.
  Uuritud loomade arv peab võimaldama vähemalt 95 % usaldatavustasemega avastada seropositiivseid loomi 50 % levimuse sihtmäära juures; uuritavaid loomi peab olema vähemalt viis, ja kui peetavate loomade arv on väiksem, tuleb uurida kõiki loomi.
  Kui ettevõtte veiseid peetakse eraldi rühmadena, mis omavahel otseselt kokku ei puutu, tuleb uurida vastavat arvu loomi igast rühmast; |
| --- | --- |

ii)

vähemalt kord aastas on vähemalt kolme kuu jooksul enne uuringuid ettevõttes peetud veistelt võetud proovidega tehtud veiste viirusdiarröa viiruse antikehade tuvastamiseks uuringud.

Uuritud loomade arv peab võimaldama vähemalt 95 % usaldatavustasemega avastada seropositiivseid loomi 50 % levimuse sihtmäära juures; uuritavaid loomi peab olema vähemalt viis, ja kui peetavate loomade arv on väiksem, tuleb uurida kõiki loomi.

Kui ettevõtte veiseid peetakse eraldi rühmadena, mis omavahel otseselt kokku ei puutu, tuleb uurida vastavat arvu loomi igast rühmast;

| iii) | kohaldatakse alapunktides i ja ii sätestatud uuringute tegemise kordade kombinatsiooni.
  Kombineeritud uuringute tegemise korra taudi tuvastamise suutlikkus peab olema samaväärne alapunktides i ja ii osutatud uuringute tegemise kordade taudi tuvastamise suutlikkusega; |
| --- | --- |

iii)

kohaldatakse alapunktides i ja ii sätestatud uuringute tegemise kordade kombinatsiooni.

Kombineeritud uuringute tegemise korra taudi tuvastamise suutlikkus peab olema samaväärne alapunktides i ja ii osutatud uuringute tegemise kordade taudi tuvastamise suutlikkusega;

| iv) | kui ettevõte asub veiste viirusdiarröast vabas liikmesriigis või tsoonis, tehakse uuringud proovidega, mis on võetud kooskõlas 2. peatüki 2. jao punkti 1 alapunktiga b või 2. peatüki 2. jao punktiga 3, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

iv)

kui ettevõte asub veiste viirusdiarröast vabas liikmesriigis või tsoonis, tehakse uuringud proovidega, mis on võetud kooskõlas 2. peatüki 2. jao punkti 1 alapunktiga b või 2. peatüki 2. jao punktiga 3, kui see on asjakohane;

| d) | ettevõttesse tuuakse ainult veised, keda ei ole veiste viirusdiarröa vastu vaktsineeritud, kui ettevõte asub veiste viirusdiarröast vabas liikmesriigis või tsoonis. |
| --- | --- |

d)

ettevõttesse tuuakse ainult veised, keda ei ole veiste viirusdiarröa vastu vaktsineeritud, kui ettevõte asub veiste viirusdiarröast vabas liikmesriigis või tsoonis.

| 2. | Erandina punktist 1 võib 1. jao punkti 2 alapunktis b osutatud veisekasvatusettevõtte veiste viirusdiarröast vaba staatuse säilitada ilma punkti 1 alapunkti c kohaselt veistele uuringuid tegemata, kui:






  a) | 1. jao punkti 2 alapunktis b sätestatud nõuded on endiselt täidetud; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

1. jao punkti 2 alapunktis b sätestatud nõuded on endiselt täidetud;

| b) | neid ei kasutata aretuseks; |
| --- | --- |

b)

neid ei kasutata aretuseks;

| c) | nad ei puutu kokku aretuseks ette nähtud või kasutatavate loomadega ja nad viiakse sellest ettevõttest tapamajja






  i) | otse või |
| --- | --- | --- |

c)

nad ei puutu kokku aretuseks ette nähtud või kasutatavate loomadega ja nad viiakse sellest ettevõttest tapamajja

i)

otse või

| ii) | samas liikmesriigis või tsoonis toimuva kogumise teel, mille käigus kogutakse ainult selliseid loomi, kes vastavad punktides b ja c sätestatud nõuetele ning on pärit ettevõtetest, mis vastavad punktis a sätestatud nõudele. |
| --- | --- |

ii)

samas liikmesriigis või tsoonis toimuva kogumise teel, mille käigus kogutakse ainult selliseid loomi, kes vastavad punktides b ja c sätestatud nõuetele ning on pärit ettevõtetest, mis vastavad punktis a sätestatud nõudele.

3. jagu

Staatuse peatamine ja ennistamine

| 1. | Veisekasvatusettevõtte veiste viirusdiarröast vaba staatus tuleb peatada järgmistel juhtudel:






  a) | üks või mitu 2. jaos sätestatud nõuetest ei ole täidetud, |
| --- | --- | --- |

1.

a)

üks või mitu 2. jaos sätestatud nõuetest ei ole täidetud,

| b) | ettevõttes peetaval veisel kahtlustatakse veiste viirusdiarröad. |
| --- | --- |

b)

ettevõttes peetaval veisel kahtlustatakse veiste viirusdiarröad.

| 2. | Veiste viirusdiarröast vaba staatuse võib ennistada ainult järgmistel juhtudel:






  a) | 1. jao punkti 1 alapunktides c ja e ning 2. jao punkti 1 alapunktides b, c ja d ning asjakohasel juhul punktis 2 sätestatud nõuded on täidetud; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

1. jao punkti 1 alapunktides c ja e ning 2. jao punkti 1 alapunktides b, c ja d ning asjakohasel juhul punktis 2 sätestatud nõuded on täidetud;

| b) | edasiste uuringute tulemused kinnitavad veiste viirusdiarröa puudumist ning kõigi taudikahtluse juhtude staatus on kindlaks määratud. |
| --- | --- |

b)

edasiste uuringute tulemused kinnitavad veiste viirusdiarröa puudumist ning kõigi taudikahtluse juhtude staatus on kindlaks määratud.

4. jagu

Staatuse tühistamine ja taastamine

| 1. | Veisekasvatusettevõtte veiste viirusdiarröast vaba staatus tuleb tühistada järgmistel juhtudel:






  a) | üks või mitu 2. jaos sätestatud nõuet ei ole täidetud pärast seda, kui staatuse peatamisest on möödunud artikli 20 lõike 3 punktis b osutatud maksimaalne ajavahemik, |
| --- | --- | --- |

1.

a)

üks või mitu 2. jaos sätestatud nõuet ei ole täidetud pärast seda, kui staatuse peatamisest on möödunud artikli 20 lõike 3 punktis b osutatud maksimaalne ajavahemik,

| b) | veiste viirusdiarröa esinemine ettevõttes peetaval veisel on leidnud kinnitust. |
| --- | --- |

b)

veiste viirusdiarröa esinemine ettevõttes peetaval veisel on leidnud kinnitust.

| 2. | Kui veiste viirusdiarröast vaba staatus on punkti 1 alapunkti a kohaselt tühistatud, võib selle taastada ainult siis, kui 1. jao punkti 1 alapunktides c ja e ning 2. jao punkti 1 alapunktides b, c ja d ja asjakohasel juhul punktis 2 sätestatud nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kui veiste viirusdiarröast vaba staatus on punkti 1 alapunkti b kohaselt tühistatud, võib selle taastada ainult järgmisel juhul:






  a) | kõik loomad, kelle puhul oli veiste viirusdiarröa viiruse tuvastamiseks tehtud uuringu tulemus positiivne, on kõrvaldatud; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

kõik loomad, kelle puhul oli veiste viirusdiarröa viiruse tuvastamiseks tehtud uuringu tulemus positiivne, on kõrvaldatud;

| b) | iga ettevõttes peetava veise staatus seoses veiste viirusdiarröa viiruse nakkusega on kindlaks määratud; |
| --- | --- |

b)

iga ettevõttes peetava veise staatus seoses veiste viirusdiarröa viiruse nakkusega on kindlaks määratud;

| c) | kõik vasikad, kes võivad olla nakatunud veiste viirusdiarröa viirusega üsasiseselt, on sündinud isolatsioonis ja neid seal on peetud kuni neile on tehtud veiste viirusdiarröa viiruse antigeeni või genoomi uuring, mille tulemus oli negatiivne. |
| --- | --- |

c)

kõik vasikad, kes võivad olla nakatunud veiste viirusdiarröa viirusega üsasiseselt, on sündinud isolatsioonis ja neid seal on peetud kuni neile on tehtud veiste viirusdiarröa viiruse antigeeni või genoomi uuring, mille tulemus oli negatiivne.

2. PEATÜKK

Veiste viirusdiarröast vaba liikmesriik või tsoon

1. jagu

Staatuse andmine

Liikmesriigile või tsoonile võib seal peetavate veiste puhul anda veiste viirusdiarröast vaba staatuse ainult järgmistel juhtudel:

| a) | peetavate veiste vaktsineerimine veiste viirusdiarröa vastu on olnud keelatud; |
| --- | --- |

a)

peetavate veiste vaktsineerimine veiste viirusdiarröa vastu on olnud keelatud;

| b) | peetavate veiste seas ei ole viimase 18 kuu jooksul olnud ühtegi veiste viirusdiarröa kinnitatud juhtu ja |
| --- | --- |

b)

peetavate veiste seas ei ole viimase 18 kuu jooksul olnud ühtegi veiste viirusdiarröa kinnitatud juhtu ja

| c) | vähemalt 99,8 % veisekasvatusettevõtetest, mille veised moodustavad vähemalt 99,9 % veisepopulatsioonist, on veiste viirusdiarröast vabad. |
| --- | --- |

c)

vähemalt 99,8 % veisekasvatusettevõtetest, mille veised moodustavad vähemalt 99,9 % veisepopulatsioonist, on veiste viirusdiarröast vabad.

2. jagu

Staatuse säilitamine

| 1. | Liikmesriigile või tsoonile peetavate veiste puhul antud veiste viirusdiarröast vaba staatuse võib säilitada ainult järgmistel juhtudel:






  a) | 1. jao punktides a ja c sätestatud nõuded on endiselt täidetud ja |
| --- | --- | --- |

1.

a)

1. jao punktides a ja c sätestatud nõuded on endiselt täidetud ja

| b) | seiret tehakse igal aastal, mis peab võimaldama vähemalt 95 % usaldatavustasemega avastada veiste viirusdiarröa viirusega nakatunud ettevõtted (levimuse sihtmäär 0,2 % ettevõtetest) või veiste viirusdiarröa viirusega nakatunud veised (levimuse sihtmäär 0,1 % veisepopulatsioonist). |
| --- | --- |

b)

seiret tehakse igal aastal, mis peab võimaldama vähemalt 95 % usaldatavustasemega avastada veiste viirusdiarröa viirusega nakatunud ettevõtted (levimuse sihtmäär 0,2 % ettevõtetest) või veiste viirusdiarröa viirusega nakatunud veised (levimuse sihtmäär 0,1 % veisepopulatsioonist).

| 2. | Erandina punkti 1 alapunktist a võib pädev asutus lubada taudipuhangu korral vaktsineerimist, kui






  a) | artikli 25 kohaselt tehtud epidemioloogilise uuringu ja muude uurimiste tulemused on näidanud, et taudipuhang hõlmas ainult piiratud arvu ettevõtteid; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

artikli 25 kohaselt tehtud epidemioloogilise uuringu ja muude uurimiste tulemused on näidanud, et taudipuhang hõlmas ainult piiratud arvu ettevõtteid;

| b) | pädeva asutuse järelevalve all vaktsineeritakse ainult selline piiratud arv veiseid, mida pädev asutus peab selle taudipuhangu tõrjeks vajalikuks, ning vaktsineerimine dokumenteeritakse iga looma kohta. |
| --- | --- |

b)

pädeva asutuse järelevalve all vaktsineeritakse ainult selline piiratud arv veiseid, mida pädev asutus peab selle taudipuhangu tõrjeks vajalikuks, ning vaktsineerimine dokumenteeritakse iga looma kohta.

| 3. | Erandina punkti 1 alapunktist b võib juhul, kui viiel järjestikusel aastal pärast liikmesriigile või tsoonile veiste viirusdiarröast vaba staatuse andmist ei ole taudipuhanguid esinenud, teha seiret veiste viirusdiarröa puudumise iga-aastaseks tõendamiseks, võttes arvesse tootmissüsteeme ja kindlakstehtud riskitegureid. |
| --- | --- |

3.

---

V LISA

TAUDIPÕHISED NÕUDED TAUDIVABA STAATUSE ANDMISEKS JA SÄILITAMISEKS LIIKMESRIIKIDE VÕI TSOONIDE TASANDIL

I OSA

MARUTAUDIVIIRUSE NAKKUS

1. PEATÜKK

Marutaudi vastu vaktsineerimise tehnilised nõuded

1. jagu

Peetavate loomade vaktsineerimine

| 1. | Marutaudiviiruse nakkuse likvideerimise programmide rakendamisel tuleb marutaudi vastu vaktsineerida ainult identifitseeritud lemmikloomad ja vaktsineerimine peab vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 576/2013 (1) III lisas sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Marutaudiviiruse nakkuse likvideerimise programmide rakendamisel peab muude kui punktis 1 osutatud peetavate loomade marutaudivastane vaktsineerimine olema riskipõhine ja see tuleb teha eesmärgiga kaitsta inimesi marutaudiviiruse nakkuse eest, kasutades vaktsiine, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 576/2013 III lisa punkti 1 alapunktides a ja b sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

2.

2. jagu

Metsloomade vaktsineerimine

| 1. | Marutaudiviiruse nakkuse likvideerimise programmide rakendamisel tuleb metsloomade suukaudne vaktsineerimine marutaudiviiruse vastu teha järgmiselt:






  a) | vaktsineerimine tuleb korraldada ja teostada korrapäraste plaaniliste või erakorraliste kampaaniatena, võttes arvesse artikli 32 lõike 2 punktis a sätestatud riskihinnangut; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

vaktsineerimine tuleb korraldada ja teostada korrapäraste plaaniliste või erakorraliste kampaaniatena, võttes arvesse artikli 32 lõike 2 punktis a sätestatud riskihinnangut;

| b) | vaktsiini tuleb levitada nii, et ajastus ja vaktsineerimispiirkonna ulatus oleks sobiv, ning arvesse tuleb võtta sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni bioloogilisi iseärasusi, epidemioloogilist olukorda ja piirkonna topograafiat; |
| --- | --- |

b)

vaktsiini tuleb levitada nii, et ajastus ja vaktsineerimispiirkonna ulatus oleks sobiv, ning arvesse tuleb võtta sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni bioloogilisi iseärasusi, epidemioloogilist olukorda ja piirkonna topograafiat;

| c) | vaktsineerimisel tuleb geoinfosüsteemide abil hinnata, milline on vaktsiinipalade õige geograafilise jaotamise sagedus, mis võimaldab vajaduse korral võtta vastu parandusmeetmeid; ja |
| --- | --- |

c)

vaktsineerimisel tuleb geoinfosüsteemide abil hinnata, milline on vaktsiinipalade õige geograafilise jaotamise sagedus, mis võimaldab vajaduse korral võtta vastu parandusmeetmeid; ja

| d) | vaktsineerimisel tuleb jälgida selle tulemuslikkust, mis võib hõlmata biomarkeri olemasolu kindlakstegemist ja seroloogiliste uuringute tegemist surnud loomadel, kes pärinevad vaktsineerimise sihtrühma kuulunud loomapopulatsioonist. |
| --- | --- |

d)

vaktsineerimisel tuleb jälgida selle tulemuslikkust, mis võib hõlmata biomarkeri olemasolu kindlakstegemist ja seroloogiliste uuringute tegemist surnud loomadel, kes pärinevad vaktsineerimise sihtrühma kuulunud loomapopulatsioonist.

| 2. | Marutaudiviiruse nakkuse likvideerimise programmide rakendamisel tuleb hulkuvate koerte populatsiooni vaktsineerimine marutaudiviiruse vastu teha järgmiselt:






  a) | vaktsineerimine tuleb korraldada ja teostada vajaduse korral hulkuvate koerte populatsiooni suhtes rakendatavate kontrolli- ja käitlemismeetmete osana, võttes arvesse artikli 32 lõike 2 punktiga a ette nähtud riskihinnangut; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

vaktsineerimine tuleb korraldada ja teostada vajaduse korral hulkuvate koerte populatsiooni suhtes rakendatavate kontrolli- ja käitlemismeetmete osana, võttes arvesse artikli 32 lõike 2 punktiga a ette nähtud riskihinnangut;

| b) | vaktsineerimine peab vastama 1. jao nõuetele. |
| --- | --- |

b)

vaktsineerimine peab vastama 1. jao nõuetele.

2. PEATÜKK

Marutaudiviiruse nakkusest vaba liikmesriik või tsoon

1. jagu

Staatuse andmine

| 1. | Liikmesriigile või tsoonile võib anda marutaudiviiruse nakkusest vaba staatuse ainult järgmistel juhtudel:






  a) | seiret on kooskõlas artikli 3 lõikes 1 sätestatud nõuetega rakendatud vähemalt viimase 24 kuu jooksul ja |
| --- | --- | --- |

1.

a)

seiret on kooskõlas artikli 3 lõikes 1 sätestatud nõuetega rakendatud vähemalt viimase 24 kuu jooksul ja

| b) | viimase 24 kuu jooksul ei ole sihtrühma kuuluvas loomapopulatsioonis leidnud kinnitust ükski marutaudiviiruse nakkuse juht. |
| --- | --- |

b)

viimase 24 kuu jooksul ei ole sihtrühma kuuluvas loomapopulatsioonis leidnud kinnitust ükski marutaudiviiruse nakkuse juht.

| 2. | Juhul kui marutaudiviiruse nakkuse juht on leidnud kinnitust, võib erandina punkti 1 alapunktist b anda staatuse, kui nakkusjuht ei esinenud asjaomases liikmesriigis või tsoonis ja






  a) | nakkusjuht kinnitati ametlikult ja epidemioloogilist seost ei võinud olla ja täiendavaid nakkusjuhte ei saanud tekkida, mis tähendab muu hulgas, et nakkusjuht avastati piiripunktis või karantiiniasutuses või kinnise ettevõtte karantiiniruumides, või |
| --- | --- | --- |

2.

a)

nakkusjuht kinnitati ametlikult ja epidemioloogilist seost ei võinud olla ja täiendavaid nakkusjuhte ei saanud tekkida, mis tähendab muu hulgas, et nakkusjuht avastati piiripunktis või karantiiniasutuses või kinnise ettevõtte karantiiniruumides, või

| b) | epidemioloogiline seos võis olla, kuid kuue kuu jooksul pärast nakatunu surma ei tehtud tõhustatud seire ega epidemioloogilise uuringu ja muude uurimiste abil kindlaks ühtegi täiendavat nakkusjuhtu. |
| --- | --- |

b)

epidemioloogiline seos võis olla, kuid kuue kuu jooksul pärast nakatunu surma ei tehtud tõhustatud seire ega epidemioloogilise uuringu ja muude uurimiste abil kindlaks ühtegi täiendavat nakkusjuhtu.

2. jagu

Staatuse säilitamine

Liikmesriigile või tsoonile antud marutaudiviiruse nakkusest vaba staatuse võib säilitada ainult järgmistel juhtudel:

| a) | seiret on kooskõlas artikli 3 lõikes 1 sätestatud nõuetega rakendatud taudi varajaseks avastamiseks ja |
| --- | --- |

a)

seiret on kooskõlas artikli 3 lõikes 1 sätestatud nõuetega rakendatud taudi varajaseks avastamiseks ja

| b) | sihtrühma kuuluvas loomapopulatsioonis ei ole leidnud kinnitust ükski marutaudiviiruse nakkusjuht või nakkusjuht esines ja 1. jao punktis 2 sätestatud nõudeid täideti. |
| --- | --- |

b)

sihtrühma kuuluvas loomapopulatsioonis ei ole leidnud kinnitust ükski marutaudiviiruse nakkusjuht või nakkusjuht esines ja 1. jao punktis 2 sätestatud nõudeid täideti.

II OSA

LAMMASTE KATARRAALSE PALAVIKU VIIRUSE (SEROTÜÜBID 1–24) NAKKUS

1. PEATÜKK

Seire miinimumnõuded

1. jagu

Seire lammaste katarraalse palaviku viiruse nende serotüüpide avastamiseks, mida ei ole eelneval kahel aastal teadaolevalt esinenud

| 1. | Lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse seire, mille eesmärk on tagada lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpidest 1–24 mõne sellise serotüübi põhjustatud nakkuse levimise või kordumise varajane avastamine, mida ei ole eelneva kahe aasta vältel teadaolevalt esinenud, peab hõlmama järgmist:






  a) | üldise seire nõuded vastavalt artikli 3 lõike 1 punktile a |
| --- | --- | --- |

1.

a)

üldise seire nõuded vastavalt artikli 3 lõike 1 punktile a

| b) | aktiivne seire vastavalt 4. jaole. |
| --- | --- |

b)

aktiivne seire vastavalt 4. jaole.

| 2. | Punktiga 1 ette nähtud seire raames tuleb käsitleda järgmist:






  a) | piiratud kliiniliste nähtudega nakkuse risk; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

piiratud kliiniliste nähtudega nakkuse risk;

| b) | lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpide leviku risk, mis on seotud lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpidest 1–24 mis tahes serotüübi levimisega lähiümbruses, ja |
| --- | --- |

b)

lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpide leviku risk, mis on seotud lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpidest 1–24 mis tahes serotüübi levimisega lähiümbruses, ja

| c) | mis tahes muud tuvastatud olulised riskitegurid lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpidest 1–24 mõne sellise serotüübi levimiseks, mida ei ole eelneva kahe aasta vältel teadaolevalt esinenud. |
| --- | --- |

c)

mis tahes muud tuvastatud olulised riskitegurid lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpidest 1–24 mõne sellise serotüübi levimiseks, mida ei ole eelneva kahe aasta vältel teadaolevalt esinenud.

| 3. | Nakatunud liikmesriigi, tsooni või kolmanda riigiga piirneva(te)l ala(de)l tuleb seiret tõhustada alal, mis jääb kuni 150 km kaugusele liikmesriigi, tsooni või kolmanda riigi piirist. Tõhustatud seire ala piiritlust võib kohandada asjakohaste ökoloogiliste või geograafiliste eripäradega, mis võivad hõlbustada lammaste katarraalse palaviku levimist või selle katkestada, või kohandada tauditõrjemeetmete rakendamise tõttu, mis toetab suurema või väiksema vahemaa vahelist valikut. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Punkti 1 alapuntiga b ja punktiga 3 ette nähtud seire peab võimaldama vähemalt 95 % usaldatavustasemega avastada sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni nakatumine 5 % levimuse sihtmäära juures, kui 4. peatüki 2. jaos ei ole sätestatud teisiti. |
| --- | --- |

4.

2. jagu

Seire lammaste katarraalse palaviku viirusega nakatumise ulatuse kindlaksmääramiseks

| 1. | Lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse seire, mille eesmärk on tagada lammaste katarraalse palaviku viiruse ühe või mitme serotüübi põhjustatud nakkuse leviku õigeaegne piiritlemine ja vajaduse korral jälgida levimusmäära, peab hõlmama järgmist:






  a) | üldise seire nõuded vastavalt artikli 3 lõike 1 punktile a ja |
| --- | --- | --- |

1.

a)

üldise seire nõuded vastavalt artikli 3 lõike 1 punktile a ja

| b) | aktiivne seire vastavalt 4. jaole. |
| --- | --- |

b)

aktiivne seire vastavalt 4. jaole.

| 2. | Punktiga 1 ette nähtud seire raames tuleb arvesse võtta kogu olemasolevat teavet taudi epidemioloogia ja territooriumil valdavalt esineva siirutaja bioloogia kohta. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Punktiga 1 ette nähtud seire levimuse sihtmäära tuleb kohandada vastavalt epidemioloogilisele olukorrale, võttes arvesse peamisi riskitegureid, nagu sihtrühma kuuluvat loomapopulatsiooni ja siirutajapopulatsiooni. |
| --- | --- |

3.

3. jagu

Seire lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse puudumise tõendamiseks

| 1. | Seire, mille abil tõendatakse lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpidest 1–24 mõne eelnevalt kindlaks tehtud serotüübi nakkuse puudumist, peab hõlmama järgmist:






  a) | üldise seire nõuded vastavalt artikli 3 lõike 1 punktile a ja |
| --- | --- | --- |

1.

a)

üldise seire nõuded vastavalt artikli 3 lõike 1 punktile a ja

| b) | aktiivne seire vastavalt 4. jaole. |
| --- | --- |

b)

aktiivne seire vastavalt 4. jaole.

| 2. | Punktiga 1 ette nähtud seire raames tuleb käsitleda järgmist:






  a) | piiratud kliiniliste nähtudega nakkuse risk; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

piiratud kliiniliste nähtudega nakkuse risk;

| b) | kogu olemasolev teave taudi epidemioloogia ja territooriumil valdavalt esineva siirutaja bioloogia kohta ja |
| --- | --- |

b)

kogu olemasolev teave taudi epidemioloogia ja territooriumil valdavalt esineva siirutaja bioloogia kohta ja

| c) | tuvastatud nakkuse püsimajäämise konkreetne risk. |
| --- | --- |

c)

tuvastatud nakkuse püsimajäämise konkreetne risk.

| 3. | Punkti 1 alapuntiga b ette nähtud seire peab võimaldama vähemalt 95 % usaldatavustasemega avastada sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni nakatumise 1 % levimuse sihtmäära juures. |
| --- | --- |

3.

4. jagu

Lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse aktiivse seire nõuded

| 1. | Artikli 40 lõike 1 punktis a osutatud geograafilised üksused tuleb piiritleda 45 km x 45 km suurusteks aladeks, mida saab kohandada vastavalt






  a) | epidemioloogilisele olukorrale, nakkuse leviku kiirusele ning likvideerimisprogrammiga hõlmatud tsoonide kujule ja suurusele, kui nakkusjuht leiab kinnitust, ja |
| --- | --- | --- |

1.

a)

epidemioloogilisele olukorrale, nakkuse leviku kiirusele ning likvideerimisprogrammiga hõlmatud tsoonide kujule ja suurusele, kui nakkusjuht leiab kinnitust, ja

| b) | tsoonidele kooskõlas artikli 13 lõike 2 punktiga b. |
| --- | --- |

b)

tsoonidele kooskõlas artikli 13 lõike 2 punktiga b.

| 2. | Aktiivne seire peab põhinema ühel järgmisel tegevusel või nende kombinatsioonil:






  a) | kontroll-loomade jälgimine seroloogiliste või viroloogiliste uuringute abil ja |
| --- | --- | --- |

2.

a)

kontroll-loomade jälgimine seroloogiliste või viroloogiliste uuringute abil ja

| b) | pistelisel või riskipõhisel proovivõtustrateegial põhinevad struktureeritud levimusuuringud, kasutades seroloogilisi või viroloogilisi uuringuid. |
| --- | --- |

b)

pistelisel või riskipõhisel proovivõtustrateegial põhinevad struktureeritud levimusuuringud, kasutades seroloogilisi või viroloogilisi uuringuid.

| 3. | Proove tuleb võtta järgmise sagedusega:






  a) | vähemalt kord aastas sellisel ajal, mil nakkuse või serokonversiooni tuvastamine on kõige tõenäolisem, ja |
| --- | --- | --- |

3.

a)

vähemalt kord aastas sellisel ajal, mil nakkuse või serokonversiooni tuvastamine on kõige tõenäolisem, ja

| b) | kord kuus siirutaja aktiivsuse hooajal, mil nakkuse leviku riski tõttu on vaja korrapärast teavet. |
| --- | --- |

b)

kord kuus siirutaja aktiivsuse hooajal, mil nakkuse leviku riski tõttu on vaja korrapärast teavet.

| 4. | Loomad, kellelt proovid võetakse,






  a) | ei tohi olla vaktsineeritud seiratava(te) lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüübi (serotüüpide) vastu; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

ei tohi olla vaktsineeritud seiratava(te) lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüübi (serotüüpide) vastu;

| b) | ei tohi enam olla kaitstud emalooma immuunsusega, juhul kui emaloom oli vaktsineeritud või nakatunud; |
| --- | --- |

b)

ei tohi enam olla kaitstud emalooma immuunsusega, juhul kui emaloom oli vaktsineeritud või nakatunud;

| c) | peavad olema piisava aja jooksul viibinud asjaomaseses geograafilises üksuseses ja nad ei tohiks olla siirutajaga kokkupuutumise eest kaitstud; |
| --- | --- |

c)

peavad olema piisava aja jooksul viibinud asjaomaseses geograafilises üksuseses ja nad ei tohiks olla siirutajaga kokkupuutumise eest kaitstud;

| d) | peavad esindama sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni geograafilist levikut asjaomases geograafilises üksuses ja |
| --- | --- |

d)

peavad esindama sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni geograafilist levikut asjaomases geograafilises üksuses ja

| e) | peavad olema algselt seronegatiivsed, kui seire põhineb kontroll-loomade seroloogilisel uuringul. |
| --- | --- |

e)

peavad olema algselt seronegatiivsed, kui seire põhineb kontroll-loomade seroloogilisel uuringul.

| 5. | Valimi suurus igas geograafilises üksuses tuleb arvutada vastavalt levimuse sihtmäärale, mis põhineb 1.–3. jaos seatud eesmärkidel. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kui seiret tuleb vastavalt artikli 43 lõike 2 punktile c kohandada, peab see hõlmama vähemalt uuringut,






  a) | mis käsitleb ettevõttesse toodud loomi ja mis






  i) | peab põhinema kõigilt ettevõttesse toodud loomadelt proovide võtmisel ja nendele uuringute tegemisel; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

a)

mis käsitleb ettevõttesse toodud loomi ja mis

i)

peab põhinema kõigilt ettevõttesse toodud loomadelt proovide võtmisel ja nendele uuringute tegemisel;

| ii) | peab toimuma niipea kui võimalik pärast nende sissetoomist või |
| --- | --- |

ii)

peab toimuma niipea kui võimalik pärast nende sissetoomist või

| b) | mis käsitleb viiruse võimaliku leviku tõttu kõige ohustatumat sihtrühma kuuluvat loomapopulatsiooni, mis:






  i) | peab võimaldama vähemalt 95 % usaldatavustasemega avastada lammaste katarraalse palaviku viirusega nakatumuse 5 % levimuse sihtmäära juures, |
| --- | --- | --- |

b)

mis käsitleb viiruse võimaliku leviku tõttu kõige ohustatumat sihtrühma kuuluvat loomapopulatsiooni, mis:

i)

peab võimaldama vähemalt 95 % usaldatavustasemega avastada lammaste katarraalse palaviku viirusega nakatumuse 5 % levimuse sihtmäära juures,

| ii) | mis tuleb teha






  — | pärast 21 päeva möödumist loomade ettevõttesse toomisest, kui on tegemist ühekordse uuringuga, või |
| --- | --- | --- |

ii)

mis tuleb teha

—

pärast 21 päeva möödumist loomade ettevõttesse toomisest, kui on tegemist ühekordse uuringuga, või

| — | sagedusega, mida kohandatakse vastavalt loomade vedamise sagedusele, mis võib kahjustada tervisestaatust. |
| --- | --- |

—

sagedusega, mida kohandatakse vastavalt loomade vedamise sagedusele, mis võib kahjustada tervisestaatust.

Seda uuringut ei nõuta, kui proovide võtmise sagedus vastab punkti 3 alapunktile b.

5. jagu

Entomoloogiline seire

| 1. | Entomoloogiline seire peab koosnema vähemalt püsivate aspiratsioonilõksudega siirutajate püüdmise aktiivsest aastaprogrammist, et määrata kindlaks siirutaja areng populatsioonis ja asjakohasel juhul siirutajatest vaba periood. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ultraviolettvalgusega varustatud aspiratsioonilõkse tuleb kasutada kooskõlas eelnevalt kindlaks määratud korraga; lõksud peavad olema kasutuses terve öö ja vähemalt:






  a) | üks öö nädalas ühe kuu jooksul enne siirutajatest vaba perioodi oletatavat algust ja lõppu ja |
| --- | --- | --- |

2.

a)

üks öö nädalas ühe kuu jooksul enne siirutajatest vaba perioodi oletatavat algust ja lõppu ja

| b) | üks öö kuus siirutajavaba perioodi vältel. |
| --- | --- |

b)

üks öö kuus siirutajavaba perioodi vältel.

Aspiratsioonilõksude kasutamise sagedust võib kohandada kolme esimese kasutusaasta jooksul kogutud andmete põhjal.

| 3. | Lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest hooajuti vaba tsooni igasse artikli 40 lõike 1 punktis a osutatud geograafilisse üksusesse tuleb paigaldada vähemalt üks aspiratsioonilõks. Teatav hulk aspiratsioonilõksudest kogutud sääsklasi tuleb saata selleks spetsialiseerunud laborisse, mis võimaldab loendada ja tuvastada kahtlustatavaid vektorliike või nende kogumeid. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kui seoses siirutajavaba perioodi kindlaksmääramisega korraldatakse entomoloogiline seire, on tulemuste analüüsimiseks vaja määrata Culicoides’e isendite maksimaalne künnis. Kui usaldusväärsed tõendid maksimaalse künnise määramiseks puuduvad, tuleb kasutada kriteeriumi, mille puhul ühe lõksu kohta on null liigi Culicoides imicola isendit ja vähem kui viis Culicoides’e emast munadega isendit. |
| --- | --- |

4.

2. PEATÜKK

Loomade ja loomse paljundusmaterjali vedu

1. jagu

Loomade vedu

| 1. | Loomad pärinevad liikmesriigist või tsoonist, mis on lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest vaba, ja neid ei ole viimase 60 päeva jooksul enne veokuupäeva vaktsineeritud elusvaktsiiniga lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse vastu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Loomad pärinevad likvideerimisprogrammiga hõlmatud liikmesriigist või tsoonist ja täidetud on vähemalt üks järgmistest nõuetest:






  a) | loomi on peetud lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest hooajuti vabas liikmesriigis või tsoonis, mis on kindlaks määratud kooskõlas artikli 40 lõikega 3,






  i) | vähemalt 60 päeva vältel enne veokuupäeva; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

loomi on peetud lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest hooajuti vabas liikmesriigis või tsoonis, mis on kindlaks määratud kooskõlas artikli 40 lõikega 3,

i)

vähemalt 60 päeva vältel enne veokuupäeva;

| ii) | vähemalt 28 päeva vältel enne veokuupäeva ja neile on tehtud negatiivse tulemuse andnud seroloogiline uuring proovidega, mis võeti vähemalt 28 päeva pärast looma sisenemist lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest hooajuti vabasse liikmesriiki või tsooni, või |
| --- | --- |

ii)

vähemalt 28 päeva vältel enne veokuupäeva ja neile on tehtud negatiivse tulemuse andnud seroloogiline uuring proovidega, mis võeti vähemalt 28 päeva pärast looma sisenemist lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest hooajuti vabasse liikmesriiki või tsooni, või

| iii) | vähemalt 14 päeva vältel enne veokuupäeva ja neile on tehtud negatiivse tulemuse andnud polümeraasi ahelreaktsiooni (PCR) uuring proovidega, mis võeti vähemalt 14 päeva pärast looma sisenemist lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest hooajuti vabasse liikmesriiki või tsooni; |
| --- | --- |

iii)

vähemalt 14 päeva vältel enne veokuupäeva ja neile on tehtud negatiivse tulemuse andnud polümeraasi ahelreaktsiooni (PCR) uuring proovidega, mis võeti vähemalt 14 päeva pärast looma sisenemist lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest hooajuti vabasse liikmesriiki või tsooni;

| b) | loomi on sihtkohta vedamise ajal kaitstud siirutajate rünnakute eest ja neid on peetud siirutajate rünnakute eest kaitsmiseks siirutajate eest kaitstud ettevõttes






  i) | vähemalt 60 päeva vältel enne veokuupäeva; või |
| --- | --- | --- |

b)

loomi on sihtkohta vedamise ajal kaitstud siirutajate rünnakute eest ja neid on peetud siirutajate rünnakute eest kaitsmiseks siirutajate eest kaitstud ettevõttes

i)

vähemalt 60 päeva vältel enne veokuupäeva; või

| ii) | vähemalt 28 päeva vältel enne veokuupäeva ja neile on tehtud negatiivse tulemuse andnud seroloogiline uuring proovidega, mis võeti vähemalt 28 päeva pärast siirutajate rünnakute eest kaitsmise perioodi alguskuupäeva, või |
| --- | --- |

ii)

vähemalt 28 päeva vältel enne veokuupäeva ja neile on tehtud negatiivse tulemuse andnud seroloogiline uuring proovidega, mis võeti vähemalt 28 päeva pärast siirutajate rünnakute eest kaitsmise perioodi alguskuupäeva, või

| iii) | vähemalt 14 päeva vältel enne veokuupäeva ja neile on tehtud negatiivse tulemuse andnud polümeraasi ahelreaktsiooni uuring proovidega, mis võeti vähemalt 14 päeva pärast siirutajate rünnakute eest kaitsmise perioodi alguskuupäeva; |
| --- | --- |

iii)

vähemalt 14 päeva vältel enne veokuupäeva ja neile on tehtud negatiivse tulemuse andnud polümeraasi ahelreaktsiooni uuring proovidega, mis võeti vähemalt 14 päeva pärast siirutajate rünnakute eest kaitsmise perioodi alguskuupäeva;

| c) | loomad on vaktsineeritud lammaste katarraalse palaviku viiruse kõikide serotüüpide (serotüübid 1–24) vastu, mis on selles liikmesriigis või tsoonis viimase kahe aasta vältel teadaolevalt esinenud, ning loomadel kestab vaktsiini spetsifikatsioonis osutatud tagatud immuunsusperiood ja nad vastavad vähemalt ühele järgmistest nõuetest:






  i) | neid on vaktsineeritud vähemalt 60 päeva enne veokuupäeva või |
| --- | --- | --- |

c)

loomad on vaktsineeritud lammaste katarraalse palaviku viiruse kõikide serotüüpide (serotüübid 1–24) vastu, mis on selles liikmesriigis või tsoonis viimase kahe aasta vältel teadaolevalt esinenud, ning loomadel kestab vaktsiini spetsifikatsioonis osutatud tagatud immuunsusperiood ja nad vastavad vähemalt ühele järgmistest nõuetest:

i)

neid on vaktsineeritud vähemalt 60 päeva enne veokuupäeva või

| ii) | neid on vaktsineeritud inaktiveeritud vaktsiiniga ja neile on tehtud negatiivse tulemuse andnud polümeraasi ahelreaktsiooni uuring proovidega, mis on võetud vähemalt 14 päeva pärast vaktsiini spetsifikatsioonides märgitud immuunsuskaitse toime algust; |
| --- | --- |

ii)

neid on vaktsineeritud inaktiveeritud vaktsiiniga ja neile on tehtud negatiivse tulemuse andnud polümeraasi ahelreaktsiooni uuring proovidega, mis on võetud vähemalt 14 päeva pärast vaktsiini spetsifikatsioonides märgitud immuunsuskaitse toime algust;

| d) | loomadele on tehtud positiivse tulemuse andnud seroloogiline uuring, mis võimaldab tuvastada vaktsineeritud lammaste katarraalse palaviku viiruse kõikide selliste serotüüpide (serotüübid 1–24) vastased spetsiifilised antikehad, mis on viimase kahe aasta jooksul selles liikmesriigis või tsoonis teadaolevalt esinenud, ja






  i) | seroloogiline uuring on tehtud proovidega, mis võeti vähemalt 60 päeva enne veokuupäeva, või |
| --- | --- | --- |

d)

loomadele on tehtud positiivse tulemuse andnud seroloogiline uuring, mis võimaldab tuvastada vaktsineeritud lammaste katarraalse palaviku viiruse kõikide selliste serotüüpide (serotüübid 1–24) vastased spetsiifilised antikehad, mis on viimase kahe aasta jooksul selles liikmesriigis või tsoonis teadaolevalt esinenud, ja

i)

seroloogiline uuring on tehtud proovidega, mis võeti vähemalt 60 päeva enne veokuupäeva, või

| ii) | seroloogiline uuring on tehtud proovidega, mis võeti vähemalt 30 päeva enne veokuupäeva ja loomadele on tehtud negatiivse tulemuse andnud polümeraasi ahelreaktsiooni uuring proovidega, mida ei võetud varem kui 14 päeva enne veokuupäeva. |
| --- | --- |

ii)

seroloogiline uuring on tehtud proovidega, mis võeti vähemalt 30 päeva enne veokuupäeva ja loomadele on tehtud negatiivse tulemuse andnud polümeraasi ahelreaktsiooni uuring proovidega, mida ei võetud varem kui 14 päeva enne veokuupäeva.

| 3. | Loomad on pärit liikmesriigist või tsoonist, mis ei ole lammaste katarraalsest palavikust vaba ega ole hõlmatud lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimise programmiga, ja






  a) | nad vastavad punkti 2 alapunktile b või |
| --- | --- | --- |

3.

a)

nad vastavad punkti 2 alapunktile b või

| b) | loomi on peetud vähemalt viimase 60 päeva vältel enne nende väljavedu vähemalt 150 km raadiuses lambakasvatusettevõttest või liikmesriigis, kus vähemalt 60 viimast päeva enne loomade väljavedu on tehtud seiret kooskõlas 1. peatüki 1. ja 2. jaos sätestatud nõuetega, ja






  i) | nad on punkti 2 alapunkti c kohaselt vaktsineeritud lammaste katarraalse palaviku viiruse kõikide selliste serotüüpide (serotüübid 1–24) vastu, mis on viimase kahe aasta jooksul teadaolevalt esinenud vähemalt 150 km raadiusega alal, mille keskpunktiks on loomade pidamise koht, või |
| --- | --- | --- |

b)

loomi on peetud vähemalt viimase 60 päeva vältel enne nende väljavedu vähemalt 150 km raadiuses lambakasvatusettevõttest või liikmesriigis, kus vähemalt 60 viimast päeva enne loomade väljavedu on tehtud seiret kooskõlas 1. peatüki 1. ja 2. jaos sätestatud nõuetega, ja

i)

nad on punkti 2 alapunkti c kohaselt vaktsineeritud lammaste katarraalse palaviku viiruse kõikide selliste serotüüpide (serotüübid 1–24) vastu, mis on viimase kahe aasta jooksul teadaolevalt esinenud vähemalt 150 km raadiusega alal, mille keskpunktiks on loomade pidamise koht, või

| ii) | nad on punkti 2 alapunkti d kohaselt immuniseeritud lammaste katarraalse palaviku viiruse kõikide selliste serotüüpide (serotüübid 1–24) vastu, mis on viimase kahe aasta jooksul registreeritud vähemalt 150 km raadiusega alal, mille keskpunktiks on loomade pidamise koht. |
| --- | --- |

ii)

nad on punkti 2 alapunkti d kohaselt immuniseeritud lammaste katarraalse palaviku viiruse kõikide selliste serotüüpide (serotüübid 1–24) vastu, mis on viimase kahe aasta jooksul registreeritud vähemalt 150 km raadiusega alal, mille keskpunktiks on loomade pidamise koht.

| 4. | Loomad on pärit liikmesriigist või tsoonist, mis ei ole lammaste katarraalse palaviku viirusest vaba, nad on ette nähtud viivitamatuks tapmiseks ja nende suhtes kohaldatakse järgmisi nõudeid:






  a) | vähemalt 30 päeva vältel enne veokuupäeva ei ole päritoluettevõttes registreeritud ühtegi lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse juhtu; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

vähemalt 30 päeva vältel enne veokuupäeva ei ole päritoluettevõttes registreeritud ühtegi lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse juhtu;

| b) | loomad veetakse päritoluliikmesriigist või -tsoonist otse sihtkoha tapamajja, kus nad tapetakse 24 tunni jooksul pärast saabumist; |
| --- | --- |

b)

loomad veetakse päritoluliikmesriigist või -tsoonist otse sihtkoha tapamajja, kus nad tapetakse 24 tunni jooksul pärast saabumist;

| c) | päritoluettevõtte käitaja on sihtkoha tapamaja käitajat teavitanud veost vähemalt 48 tundi enne loomade laadimist. |
| --- | --- |

c)

päritoluettevõtte käitaja on sihtkoha tapamaja käitajat teavitanud veost vähemalt 48 tundi enne loomade laadimist.

| 5. | Loomad on pärit liikmesriigist või tsoonist, mis ei ole lammaste katarraalse palaviku viirusest vaba ega ole hõlmatud lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimise programmiga, ja loomad vastavad punkti 2 alapunktis a sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Loomad on pärit liikmesriigist või tsoonist, mis ei ole lammaste katarraalse palaviku viirusest vaba, ja






  a) | neid on insektitsiidide või repellentidega kaitstud siirutajate rünnakute eest vähemalt 14 päeva vältel enne veokuupäeva ning |
| --- | --- | --- |

6.

a)

neid on insektitsiidide või repellentidega kaitstud siirutajate rünnakute eest vähemalt 14 päeva vältel enne veokuupäeva ning

| b) | neile on selle aja jooksul tehtud negatiivse tulemuse andnud polümeraasi ahelreaktsiooni uuring proovidega, mis võeti vähemalt 14 päeva pärast siirutajate rünnakute vastase kaitse kuupäeva. |
| --- | --- |

b)

neile on selle aja jooksul tehtud negatiivse tulemuse andnud polümeraasi ahelreaktsiooni uuring proovidega, mis võeti vähemalt 14 päeva pärast siirutajate rünnakute vastase kaitse kuupäeva.

| 7. | Loomad vastavad pädeva asutuse sätestatud loomatervishoiu erinõuetele, et tagada enne nende väljavedu piisav immunoloogiline kaitse. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Loomad vastavad punktides 2, 3 5, 6 ja 7 sätestatud nõuetele ainult lammaste katarraalse palaviku viiruse nende serotüüpide puhul, mis on viimase kahe aasta jooksul päritoluliikmesriigis või -tsoonis, mitte sama aja jooksul sihtliikmesriigis või -tsoonis teadaolevalt esinenud. |
| --- | --- |

8.

2. jagu

Loomse paljundusmaterjali vedu

| 1. | Doonorloomi on peetud vähemalt 60 päeva vältel enne neilt paljundusmaterjali kogumist ja selle ajal liikmesriigis või tsoonis, mis on lammaste katarraalse palaviku viirusest vaba. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Loomne paljundusmaterjal on pärit liikmesriigist või tsoonist, mis on hõlmatud lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimise programmiga, ja see vastab vähemalt ühele punktis a sätestatud nõudele sperma puhul, punktis b sätestatud nõudele in vivo saadud veiseembrüote puhul ja punktis c sätestatud nõudele muude kui in vivo saadud veiseembrüote ja ootsüütide puhul:






  a) | sperma pärineb doonorloomadelt, kes vastavad vähemalt ühele järgmisele nõudele:






  i) | neid on siirutajate rünnakute eest kaitstud siirutajate eest kaitstud ettevõttes vähemalt 60 päeva vältel enne sperma kogumise algust ja selle kestel; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

sperma pärineb doonorloomadelt, kes vastavad vähemalt ühele järgmisele nõudele:

i)

neid on siirutajate rünnakute eest kaitstud siirutajate eest kaitstud ettevõttes vähemalt 60 päeva vältel enne sperma kogumise algust ja selle kestel;

| ii) | neid on peetud lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest hooajuti vabas liikmesriigis või tsoonis vähemalt 60 päeva vältel enne sperma kogumise algust ja selle ajal; |
| --- | --- |

ii)

neid on peetud lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest hooajuti vabas liikmesriigis või tsoonis vähemalt 60 päeva vältel enne sperma kogumise algust ja selle ajal;

| iii) | neile on tehtud negatiivse tulemuse andnud seroloogiline uuring proovidega, mis koguti 28–60 päeva pärast sperma iga kogumise kuupäeva; |
| --- | --- |

iii)

neile on tehtud negatiivse tulemuse andnud seroloogiline uuring proovidega, mis koguti 28–60 päeva pärast sperma iga kogumise kuupäeva;

| iv) | nende suhtes kohaldati otsest diagnostikameetodit, saades negatiivse tulemuse ja kasutades proove, mis koguti






  — | lähetatava sperma kogumise alguses ja viimasel kogumisel ning |
| --- | --- | --- |

iv)

nende suhtes kohaldati otsest diagnostikameetodit, saades negatiivse tulemuse ja kasutades proove, mis koguti

—

lähetatava sperma kogumise alguses ja viimasel kogumisel ning

| — | spermakogumisperioodi vältel viirusisolatsiooniuuringu korral vähemalt iga seitsme päeva tagant või polümeraasi ahelreaktsiooni uuringu korral vähemalt iga 28 päeva tagant; |
| --- | --- |

—

spermakogumisperioodi vältel viirusisolatsiooniuuringu korral vähemalt iga seitsme päeva tagant või polümeraasi ahelreaktsiooni uuringu korral vähemalt iga 28 päeva tagant;

| b) | in vivo saadud veiseembrüod on saadud doonorloomadelt, kellel ei ole kogumise päeval lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusele iseloomulikke kliinilisi tunnuseid, ning neid kogutakse, töödeldakse ja ladustatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/686 (2) III lisa 2. osale; |
| --- | --- |

b)

in vivo saadud veiseembrüod on saadud doonorloomadelt, kellel ei ole kogumise päeval lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusele iseloomulikke kliinilisi tunnuseid, ning neid kogutakse, töödeldakse ja ladustatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/686 (2) III lisa 2. osale;

| c) | muud kui in vivo saadud veiseembrüod ja ootsüüdid peavad olema saadud doonorloomadelt, kes vastavad vähemalt ühele järgmisele nõudele:






  i) | neid on siirutajate rünnakute eest kaitstud siirutajate eest kaitstud ettevõttes vähemalt 60 päeva vältel enne embrüote/ootsüütide kogumise algust ja selle kestel; |
| --- | --- | --- |

c)

muud kui in vivo saadud veiseembrüod ja ootsüüdid peavad olema saadud doonorloomadelt, kes vastavad vähemalt ühele järgmisele nõudele:

i)

neid on siirutajate rünnakute eest kaitstud siirutajate eest kaitstud ettevõttes vähemalt 60 päeva vältel enne embrüote/ootsüütide kogumise algust ja selle kestel;

| ii) | neile on tehtud negatiivse tulemuse andnud seroloogiline uuring proovidega, mis koguti 28–60 päeva pärast embrüote/ootsüütide iga kogumise kuupäeva; |
| --- | --- |

ii)

neile on tehtud negatiivse tulemuse andnud seroloogiline uuring proovidega, mis koguti 28–60 päeva pärast embrüote/ootsüütide iga kogumise kuupäeva;

| iii) | neile on tehtud negatiivse tulemuse andnud polümeraasi ahelreaktsiooni uuring proovidega, mis koguti embrüote/ootsüütide kogumise päeval; |
| --- | --- |

iii)

neile on tehtud negatiivse tulemuse andnud polümeraasi ahelreaktsiooni uuring proovidega, mis koguti embrüote/ootsüütide kogumise päeval;

| iv) | neid on peetud lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest hooajuti vabas liikmesriigis või tsoonis vähemalt 60 päeva vältel enne embrüote/ootsüütide kogumist. |
| --- | --- |

iv)

neid on peetud lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest hooajuti vabas liikmesriigis või tsoonis vähemalt 60 päeva vältel enne embrüote/ootsüütide kogumist.

| 3. | Loomne paljundusmaterjal on pärit liikmesriigist või tsoonist, mis ei ole lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest vaba ega ole hõlmatud lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimise programmiga, ja see vastab punkti 2 alapunkti a alapunktis i, iii või iv, alapunktis b või alapunkti c alapunktis i, ii või iii sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Loomne paljundusmaterjal on pärit liikmesriigist või tsoonist, mis ei ole lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest vaba ega ole hõlmatud lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimise programmiga, ja see peab vastama punkti 2 alapunkti a alapunktis ii või alapunkti c alapunktis iv sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

4.

3. PEATÜKK

Siirutajate eest kaitstud ettevõte

Siirutajate eest kaitstud ettevõtte staatuse võib ettevõttele anda ainult järgmistel juhtudel:

| a) | ettevõtte sisse- ja väljapääsu ees on asjakohased füüsilised takistused; |
| --- | --- |

a)

ettevõtte sisse- ja väljapääsu ees on asjakohased füüsilised takistused;

| b) | avauste ees on sobivate mõõtmetega siirutajatõkkevõrk, mida korrapäraselt immutatakse heakskiidetud insektitsiidiga vastavalt tootja juhtnööridele; |
| --- | --- |

b)

avauste ees on sobivate mõõtmetega siirutajatõkkevõrk, mida korrapäraselt immutatakse heakskiidetud insektitsiidiga vastavalt tootja juhtnööridele;

| c) | siirutajate seiret ja tõrjet tuleb teha nii siirutajate eest kaitstud ettevõttes kui ka selle ümbruses; |
| --- | --- |

c)

siirutajate seiret ja tõrjet tuleb teha nii siirutajate eest kaitstud ettevõttes kui ka selle ümbruses;

| d) | tuleb võtta meetmeid siirutajate paljunemiskohtade vähendamiseks või likvideerimiseks siirutajate eest kaitstud ettevõtte lähistel ning |
| --- | --- |

d)

tuleb võtta meetmeid siirutajate paljunemiskohtade vähendamiseks või likvideerimiseks siirutajate eest kaitstud ettevõtte lähistel ning

| e) | siirutajate eest kaitstud ettevõtte toimimiseks ja loomade transpordiks laadimiskohta peab olema kehtestatud standardne töökord, sealhulgas varusüsteemide ja häiresüsteemide kirjeldused. |
| --- | --- |

e)

siirutajate eest kaitstud ettevõtte toimimiseks ja loomade transpordiks laadimiskohta peab olema kehtestatud standardne töökord, sealhulgas varusüsteemide ja häiresüsteemide kirjeldused.

4. PEATÜKK

Lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest vaba liikmesriik või tsoon

1. jagu

Staatuse andmine

| 1. | Liikmesriigile või tsoonile, kus ei ole kunagi teadaolevalt esinenud lammaste katarraalse palaviku viirust, võib anda lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest vaba staatuse ainult järgmistel juhtudel:






  a) | 1. peatüki 1. jao kohast seiret on tehtud vähemalt viimase 24 kuu jooksul ja |
| --- | --- | --- |

1.

a)

1. peatüki 1. jao kohast seiret on tehtud vähemalt viimase 24 kuu jooksul ja

| b) | viimase 24 kuu jooksul ei ole sihtrühma kuuluvas loomapopulatsioonis leidnud kinnitust ükski lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse juht. |
| --- | --- |

b)

viimase 24 kuu jooksul ei ole sihtrühma kuuluvas loomapopulatsioonis leidnud kinnitust ükski lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse juht.

| 2. | Liikmesriigile või tsoonile, kus on juba teadaolevalt esinenud lammaste katarraalse palaviku viirus, võib anda lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest vaba staatuse ainult järgmistel juhtudel:






  a) | 1. peatüki 3. jao kohast seiret on tehtud vähemalt viimase 24 kuu jooksul ja |
| --- | --- | --- |

2.

a)

1. peatüki 3. jao kohast seiret on tehtud vähemalt viimase 24 kuu jooksul ja

| b) | viimase 24 kuu jooksul ei ole sihtrühma kuuluvas loomapopulatsioonis leidnud kinnitust ükski lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse juht. |
| --- | --- |

b)

viimase 24 kuu jooksul ei ole sihtrühma kuuluvas loomapopulatsioonis leidnud kinnitust ükski lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse juht.

2. jagu

Staatuse säilitamine

| 1. | Lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest vaba staatuse võib säilitada ainult järgmistel juhtudel:






  a) | 1. jao punktis 1 sätestatud nõuded on täidetud ja |
| --- | --- | --- |

1.

a)

1. jao punktis 1 sätestatud nõuded on täidetud ja

| b) | sihtrühma kuuluvast loomapopulatsioonist pärit loomi ja loomset paljundusmaterjali veetakse liikmesriiki või tsooni või läbi selle ainult siis, kui artiklites 43 ja 45 sätestatud nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

b)

sihtrühma kuuluvast loomapopulatsioonist pärit loomi ja loomset paljundusmaterjali veetakse liikmesriiki või tsooni või läbi selle ainult siis, kui artiklites 43 ja 45 sätestatud nõuded on täidetud.

| 2. | 1. jao punktis 1 osutatud seire intensiivsust ja sagedust tuleb nõuetekohaselt kohandada vastavalt järgmistele asjaoludele:






  a) | naabruses asuvate liikmesriikide, tsoonide või kolmandate riikide tervisestaatus vastavalt 1. peatüki 4. jao punktile 3; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

naabruses asuvate liikmesriikide, tsoonide või kolmandate riikide tervisestaatus vastavalt 1. peatüki 4. jao punktile 3;

| b) | selliste loomade sissetoomine, kes on pärit sihtrühma kuuluvast loomapopulatsioonist, mis võis kahjustada liikmesriigi või tsooni tervisestaatust vastavalt 1. peatüki 4. jao punktile 6. |
| --- | --- |

b)

selliste loomade sissetoomine, kes on pärit sihtrühma kuuluvast loomapopulatsioonist, mis võis kahjustada liikmesriigi või tsooni tervisestaatust vastavalt 1. peatüki 4. jao punktile 6.

| 3. | Kui nakkuse levikut ei ole kahel järjestikusel aastal pärast liikmesriigile või tsoonile lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest vaba staatuse andmist tuvastatud, tuleb seiret teha järgmistel alustel:






  a) | iga-aastane pisteline seire, et oleks võimalik vähemalt 95 % usaldatavustasemega avastada lammaste katarraalse palaviku viirusega nakatumus 20 % levimuse sihtmäära juures, või |
| --- | --- | --- |

3.

a)

iga-aastane pisteline seire, et oleks võimalik vähemalt 95 % usaldatavustasemega avastada lammaste katarraalse palaviku viirusega nakatumus 20 % levimuse sihtmäära juures, või

| b) | iga-aastane riskipõhine seire lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse tuvastamiseks, võttes arvesse tootmissüsteeme ja kindlakstehtud riskitegureid. |
| --- | --- |

b)

iga-aastane riskipõhine seire lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse tuvastamiseks, võttes arvesse tootmissüsteeme ja kindlakstehtud riskitegureid.

5. PEATÜKK

Lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest hooajuti vaba liikmesriik või tsoon

| 1. | Lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest hooajuti vaba staatuse saab liikmesriigis või selle tsoonis kehtestada ainult järgmistel juhtudel:






  a) | siirutajavaba perioodi algus ja lõpp ning seega ka lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest hooajuti vaba perioodi algus ja lõpp on entomoloogilise seire põhjal tõendatud vastavalt 1. peatüki 5. jaole ja |
| --- | --- | --- |

1.

a)

siirutajavaba perioodi algus ja lõpp ning seega ka lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest hooajuti vaba perioodi algus ja lõpp on entomoloogilise seire põhjal tõendatud vastavalt 1. peatüki 5. jaole ja

| b) | lammaste katarraalse palaviku viiruse leviku peatumine on tõendatud






  i) | 1. peatüki 2. jao kohase seire tegemisega vähemalt viimase 12 kuu vältel, sealhulgas siirutajate ühe täispika aktiivsusperioodi jooksul, ja |
| --- | --- | --- |

b)

lammaste katarraalse palaviku viiruse leviku peatumine on tõendatud

i)

1. peatüki 2. jao kohase seire tegemisega vähemalt viimase 12 kuu vältel, sealhulgas siirutajate ühe täispika aktiivsusperioodi jooksul, ja

| ii) | lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpidest 1–24 põhjustatud uute nakkusjuhtude puudumine alates siirutajate aktiivsusperioodi lõpust. |
| --- | --- |

ii)

lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpidest 1–24 põhjustatud uute nakkusjuhtude puudumine alates siirutajate aktiivsusperioodi lõpust.

| 2. | Erandina punkti 1 alapunktist a, kui lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest hooajuti vaba perioodi on edukalt tõendatud kolme järjestikuse aasta jooksul, võib entomoloogilise seire asemel rakendada lisakriteeriume, näiteks temperatuuri, et kinnitada teaduslike tõendite põhjal lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest hooajuti vaba perioodi algust ja lõppu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Liikmesriigi või tsooni lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest hooajuti vaba staatus peab viivitamata lõppema, kui on tõendeid siirutajavaba perioodi lõppemise või siirutajate leviku kohta. |
| --- | --- |

3.

III OSA

VARROOS

1. jagu

Liikmesriigile või tsoonile varroosivaba staatuse andmine

Liikmesriigi või tsooni asjaomasele meemesilaste populatsioonile võib anda varroosivaba staatuse ainult järgmistel juhtudel:

| a) | tehtud on riskihindamine, mille käigus on kindlaks tehtud kõik võimalikud varroosi esinemise tegurid ja selle võimalik varasem esinemine; |
| --- | --- |

a)

tehtud on riskihindamine, mille käigus on kindlaks tehtud kõik võimalikud varroosi esinemise tegurid ja selle võimalik varasem esinemine;

| b) | vähemalt ühe aasta jooksul on käimas teadlikkuse suurendamise programm, mille eesmärk on julgustada teatama kõigist varroosile viitavatest juhtudest; |
| --- | --- |

b)

vähemalt ühe aasta jooksul on käimas teadlikkuse suurendamise programm, mille eesmärk on julgustada teatama kõigist varroosile viitavatest juhtudest;

| c) | peetavate ega looduslike meemesilaste kolooniates ei ole esinenud ühtki kinnitatud varroosijuhtu; |
| --- | --- |

c)

peetavate ega looduslike meemesilaste kolooniates ei ole esinenud ühtki kinnitatud varroosijuhtu;

| d) | vähemalt ühel aastal on iga-aastase seirega tõendatud varroosi puudumist liikmesriigi või selle tsooni peetavate meemesilaste esindaval valimil, mis võimaldab vähemalt 95 % usaldatavustasemega avastada varroosi, kui levimuse sihtmäär 1 % on mesilatest ja mesilasisene levimuse sihtmäär on 5 % tarudest; |
| --- | --- |

d)

vähemalt ühel aastal on iga-aastase seirega tõendatud varroosi puudumist liikmesriigi või selle tsooni peetavate meemesilaste esindaval valimil, mis võimaldab vähemalt 95 % usaldatavustasemega avastada varroosi, kui levimuse sihtmäär 1 % on mesilatest ja mesilasisene levimuse sihtmäär on 5 % tarudest;

| e) | perekonna Apis liikidesse kuuluvate looduslike jätkusuutlike populatsioonide olemasolu korral on vähemalt ühe aasta jooksul käimas metsloomapopulatsiooni seireprogramm, mille käigus ei ole esinenud tõendeid varroosi kohta, ja |
| --- | --- |

e)

perekonna Apis liikidesse kuuluvate looduslike jätkusuutlike populatsioonide olemasolu korral on vähemalt ühe aasta jooksul käimas metsloomapopulatsiooni seireprogramm, mille käigus ei ole esinenud tõendeid varroosi kohta, ja

| f) | pädev asutus võtab kogu punktis d osutatud seire kestel asjakohased meetmed sellesse liikmesriiki või sellesse tsooni toodavate meemesilaste, sealhulgas nende haudmete uurimiseks ja edasiseks käsitlemiseks nende elutsükli mis tahes etapis, et vältida kohaliku populatsiooni nakatumist sissetoodud meemesilaste kehvema tervisliku seisundi tõttu. |
| --- | --- |

f)

pädev asutus võtab kogu punktis d osutatud seire kestel asjakohased meetmed sellesse liikmesriiki või sellesse tsooni toodavate meemesilaste, sealhulgas nende haudmete uurimiseks ja edasiseks käsitlemiseks nende elutsükli mis tahes etapis, et vältida kohaliku populatsiooni nakatumist sissetoodud meemesilaste kehvema tervisliku seisundi tõttu.

2. jagu

Liikmesriigi või tsooni varroosivaba staatuse säilitamine

Liikmesriigi või tsooni asjaomasele meemesilaste populatsioonile antud varroosivaba staatuse võib säilitada ainult järgmistel juhtudel:

| a) | pädev asutus teeb seiret, mis






  i) | tõendab igal aastal varroosi puudumist vabapidamisel olevate meemesilaste esindaval valimil; |
| --- | --- | --- |

a)

pädev asutus teeb seiret, mis

i)

tõendab igal aastal varroosi puudumist vabapidamisel olevate meemesilaste esindaval valimil;

| ii) | võimaldab varroosijuhtude varajast avastamist mesilates ja tarudes; |
| --- | --- |

ii)

võimaldab varroosijuhtude varajast avastamist mesilates ja tarudes;

| iii) | võtab riskihindamise põhjal vaatluse alla konkreetsed sihtpiirkonnad, kus varroosi sissetoomise või esinemise tõenäosus on suurem; |
| --- | --- |

iii)

võtab riskihindamise põhjal vaatluse alla konkreetsed sihtpiirkonnad, kus varroosi sissetoomise või esinemise tõenäosus on suurem;

| b) | kõiki taudikahtluse juhte on uuritud ja peetavate ega looduslike meemesilaste kolooniates ei ole ükski varroosijuht kinnitust leidnud; |
| --- | --- |

b)

kõiki taudikahtluse juhte on uuritud ja peetavate ega looduslike meemesilaste kolooniates ei ole ükski varroosijuht kinnitust leidnud;

| c) | perekonna Apis liikidesse kuuluvad looduslikud jätkusuutlikud populatsioonid puuduvad või on käimas metsloomapopulatsiooni seireprogramm, mille käigus ei ole esinenud tõendeid varroosi kohta, ja |
| --- | --- |

c)

perekonna Apis liikidesse kuuluvad looduslikud jätkusuutlikud populatsioonid puuduvad või on käimas metsloomapopulatsiooni seireprogramm, mille käigus ei ole esinenud tõendeid varroosi kohta, ja

| d) | meemesilased, sealhulgas nende haudmed, lastakse nende elutsükli mis tahes etapis vabapidamisele ainult siis, kui






  i) | nad on pärit varroosivaba staatusega liikmesriigist või selle tsoonist või kolmandast riigist või territooriumilt ning |
| --- | --- | --- |

d)

meemesilased, sealhulgas nende haudmed, lastakse nende elutsükli mis tahes etapis vabapidamisele ainult siis, kui

i)

nad on pärit varroosivaba staatusega liikmesriigist või selle tsoonist või kolmandast riigist või territooriumilt ning

| ii) | nad on veo ajal varroosi eest kaitstud. |
| --- | --- |

ii)

nad on veo ajal varroosi eest kaitstud.

IV OSA

ILMA VAKTSINEERIMISETA NEWCASTLE’I HAIGUSE VIIRUSE NAKKUSEST VABA STAATUS

1. jagu

Ilma vaktsineerimiseta Newcastle’i haiguse viiruse nakkusest vaba staatuse andmine

Ilma vaktsineerimiseta Newcastle’i haiguse viiruse nakkusest vaba staatuse saab liigi Galliformes kodulindude ja tehistingimustes peetavate lindude populatsioonile anda liikmesriigile või tsoonile ainult siis, kui vähemalt 12 viimase kuu jooksul

| a) | on liigi Galliformes kodulindude ja tehistingimustes peetavate lindude vaktsineerimine Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse vastu olnud keelatud; |
| --- | --- |

a)

on liigi Galliformes kodulindude ja tehistingimustes peetavate lindude vaktsineerimine Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse vastu olnud keelatud;

| b) | ei ole liigi Galliformes kodulinde ja tehistingimustes peetavaid linde pidavates ettevõtetes peetud ühtki Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse vastu vaktsineeritud liigi Galliformes kodulindu ja tehistingimustes peetavat lindu; |
| --- | --- |

b)

ei ole liigi Galliformes kodulinde ja tehistingimustes peetavaid linde pidavates ettevõtetes peetud ühtki Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse vastu vaktsineeritud liigi Galliformes kodulindu ja tehistingimustes peetavat lindu;

| c) | on Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse varajaseks avastamiseks järgitud üldisi seirenõudeid kooskõlas artikli 3 lõike 1 punktiga a; |
| --- | --- |

c)

on Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse varajaseks avastamiseks järgitud üldisi seirenõudeid kooskõlas artikli 3 lõike 1 punktiga a;

| d) | on kohaldatud üht järgmistest uuringute tegemise kordadest:






  i) | kõigis sugulinde pidavates ettevõtetes on tehtud negatiivse tulemuse andnud Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse vastaste antikehade uuring proovidega, mis võeti vähemalt 60 linnult, kes valiti igas ettevõttes juhuslikult ja kellele tehti seroloogiline hemaglutinatsiooni inhibitsiooni uuring, või |
| --- | --- | --- |

d)

on kohaldatud üht järgmistest uuringute tegemise kordadest:

i)

kõigis sugulinde pidavates ettevõtetes on tehtud negatiivse tulemuse andnud Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse vastaste antikehade uuring proovidega, mis võeti vähemalt 60 linnult, kes valiti igas ettevõttes juhuslikult ja kellele tehti seroloogiline hemaglutinatsiooni inhibitsiooni uuring, või

| ii) | uuring on tehtud selliste ettevõtete esindava valimi põhjal, kus suudetakse vähemalt 95 % usaldatavustasemega avastada nakatumine, kui levimuse sihtmäär on 1 % linnukasvatusettevõtetest ja ettevõttesisene seropositiivsete lindude levimuse sihtmäär on 10 %, ning |
| --- | --- |

ii)

uuring on tehtud selliste ettevõtete esindava valimi põhjal, kus suudetakse vähemalt 95 % usaldatavustasemega avastada nakatumine, kui levimuse sihtmäär on 1 % linnukasvatusettevõtetest ja ettevõttesisene seropositiivsete lindude levimuse sihtmäär on 10 %, ning

| e) | liigi Galliformes kodulindude ja tehistingimustes peetavate lindude puhul ei ole kinnitust leidnud ükski Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse juht. |
| --- | --- |

e)

liigi Galliformes kodulindude ja tehistingimustes peetavate lindude puhul ei ole kinnitust leidnud ükski Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse juht.

2. jagu

Staatuse säilitamine

| 1. | Liikmesriigile või tsoonile antud ilma vaktsineerimiseta Newcastle’i haiguse viiruse nakkusest vaba staatuse võib säilitada ainult juhul, kui 1. jao punktides a–e sätestatud nõuded on endiselt täidetud. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Erandina punktist 1 võib Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse juhu esinemise kinnitamise korral säilitada liikmesriigile või tsoonile antud ilma vaktsineerimiseta Newcastle’i haiguse viiruse nakkusest vaba staatuse järgmistel juhtudel:






  a) | igas ettevõttes, kui esineb kahtlustatavaid või kinnitatud nakkusjuhtusid, on viivitamata rakendatud asjaomaseid tauditõrjemeetmeid, kuni juhtum on lahendatud; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

igas ettevõttes, kui esineb kahtlustatavaid või kinnitatud nakkusjuhtusid, on viivitamata rakendatud asjaomaseid tauditõrjemeetmeid, kuni juhtum on lahendatud;

| b) | pädev asutus on teinud järelduse, et nakatunud oli ainult piiratud arv ettevõtteid, mis olid epidemioloogiliselt seotud esimese avastatud taudipuhanguga, ja |
| --- | --- |

b)

pädev asutus on teinud järelduse, et nakatunud oli ainult piiratud arv ettevõtteid, mis olid epidemioloogiliselt seotud esimese avastatud taudipuhanguga, ja

| c) | punktis a osutatud tauditõrjemeetmeid ei kohaldatud 12 kuu jooksul kauem kui kolm kuud. |
| --- | --- |

c)

punktis a osutatud tauditõrjemeetmeid ei kohaldatud 12 kuu jooksul kauem kui kolm kuud.

| 3. | Liikmesriigile või tsoonile antud ilma vaktsineerimiseta Newcastle’i haiguse viiruse nakkusest vaba staatust ei mõjuta nakkuse esinemise kinnitamine mõnes muus linnupopulatsioonis, tingimusel et pädeva asutuse hinnangul ei ole staatus ohtu seatud, võttes arvesse kõigi vajalike meetmete rakendamist Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse levimise ärahoidmiseks liigi Galliformes kodulindudele ja tehistingimustes peetavatele lindudele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 576/2013 lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 998/2003 (ELT L 178, 28.6.2013, lk 1).

(2)  Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/686, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses loomse paljundusmaterjali ettevõtete heakskiitmise ning teatavate peetavate maismaaloomade paljundusmaterjali liidusisese liikumise jälgitavus- ja loomatervisenõuetega (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1).

---

VI LISA

VEELOOMADE TAUDIDEGA SEOTUD ERINÕUDED

I OSA

RISKIPÕHINE SEIRE

1. PEATÜKK

Riskipõhise seire miinimumnõuded teatavates heakskiidetud vesiviljelusettevõtetes

1.   Üldine lähenemisviis

| 1.1. | Teatavates heakskiidetud vesiviljelusettevõtetes ja teatavates heakskiidetud vesiviljelusettevõtete rühmades rakendatakse riskipõhist terviseseiret, mis hõlmab loomatervise ülevaatusi ja võimalikku proovide võtmist vastavalt tootmise laadile ning mille eesmärk on tuvastada järgmised asjaolud:






  a) | suurenenud suremus, |
| --- | --- | --- |

1.1.

a)

suurenenud suremus,

| b) | loetellu kantud taudid, |
| --- | --- |

b)

loetellu kantud taudid,

| c) | esilekerkivate taudide levik. |
| --- | --- |

c)

esilekerkivate taudide levik.

| 1.2. | Selliste ülevaatuste sagedus sõltub heakskiidetud vesiviljelusettevõtte või heakskiidetud vesiviljelusettevõtete rühma põhjustatud riskist seoses taudi nakatumise ja taudi levitamisega. See risk kehtib loetellu kantud taudide ja võimalike esilekerkivate taudide puhul ning hõlmab seega vesiviljelusettevõtteid ja vesiviljelusettevõtete rühmi, kus peetakse loetellu kantud liikidesse kuuluvaid veeloomi, ning teatavatel juhtudel vesiviljelusettevõtteid ja vesiviljelusettevõtete rühmi, kus peetakse loetellu kandmata liikidesse kuuluvaid veeloomi. Pädev asutus peab kindlaks määrama iga heakskiidetud vesiviljelusettevõtte või heakskiidetud vesiviljelusettevõtete rühma põhjustatud riski ja liigitama need suure, keskmise või väikse riskiga ettevõtteks või ettevõtete rühmaks.
  2. peatükis täpsustatakse riskitegurid, mida tuleb riskide järjestamisel arvesse võtta. Sellist riskide järjestamist korratakse ja ajakohastatakse, kui mõni punktides a–l nimetatud riskiteguritest näitab, et ettevõtte põhjustatud risk on muutunud. |
| --- | --- |

1.2.

2. peatükis täpsustatakse riskitegurid, mida tuleb riskide järjestamisel arvesse võtta. Sellist riskide järjestamist korratakse ja ajakohastatakse, kui mõni punktides a–l nimetatud riskiteguritest näitab, et ettevõtte põhjustatud risk on muutunud.

| 1.3. | 3. peatükis on sätestatud loomatervise ülevaatuste minimaalne sagedus, mis põhineb sellel, kas pädev asutus on määranud ettevõtte suure, keskmise või väikese riskiga ettevõtteks. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Loomade tervise riskipõhise seire vesiviljelusettevõtetes ja vesiviljelusettevõtete rühmades võib kombineerida loomatervise ülevaatuste ja proovide võtmisega, mis tehakse






  a) | ühe või mitme loetellu kantud taudiga seotud kohustusliku või vabatahtliku likvideerimisprogrammi osana või |
| --- | --- | --- |

1.4.

a)

ühe või mitme loetellu kantud taudiga seotud kohustusliku või vabatahtliku likvideerimisprogrammi osana või

| b) | ühe või mitme loetellu kantud taudi puhul taudivaba staatuse tõendamiseks ja säilitamiseks või |
| --- | --- |

b)

ühe või mitme loetellu kantud taudi puhul taudivaba staatuse tõendamiseks ja säilitamiseks või

| c) | ühe või mitme C-kategooria taudiga seotud seireprogrammi osana. |
| --- | --- |

c)

ühe või mitme C-kategooria taudiga seotud seireprogrammi osana.

2. PEATÜKK

Teatavates heakskiidetud vesiviljelusettevõtetes kohaldatav riskide järjestamine

1 peatüki punktis 1.2 osutatud riskide järjestamisel tuleb arvesse võtta vähemalt punktides a ja b osutatud riskitegureid. Asjakohasel juhul võetakse arvesse ka punkte c–l:

| a) | patogeenide otsese leviku võimalus vee kaudu; |
| --- | --- |

a)

patogeenide otsese leviku võimalus vee kaudu;

| b) | vesiviljelusloomade vedu; |
| --- | --- |

b)

vesiviljelusloomade vedu;

| c) | toodangu liik; |
| --- | --- |

c)

toodangu liik;

| d) | kasvatatavate vesiviljelusloomade liigid; |
| --- | --- |

d)

kasvatatavate vesiviljelusloomade liigid;

| e) | bioturvalisuse süsteem, sh töötajate pädevus ja väljaõpe; |
| --- | --- |

e)

bioturvalisuse süsteem, sh töötajate pädevus ja väljaõpe;

| f) | vesiviljelusettevõtete ja töötlemisettevõtete arvukus asjaomase ettevõtte lähiümbruses; |
| --- | --- |

f)

vesiviljelusettevõtete ja töötlemisettevõtete arvukus asjaomase ettevõtte lähiümbruses;

| g) | asjaomasest ettevõttest halvema tervisestaatusega ettevõtete lähedus; |
| --- | --- |

g)

asjaomasest ettevõttest halvema tervisestaatusega ettevõtete lähedus;

| h) | varasemad taudijuhud asjaomases ettevõttes ja teistes kohalikes ettevõtetes; |
| --- | --- |

h)

varasemad taudijuhud asjaomases ettevõttes ja teistes kohalikes ettevõtetes;

| i) | nakatunud looduslike veeloomade esinemine asjaomase ettevõtte lähiümbruses; |
| --- | --- |

i)

nakatunud looduslike veeloomade esinemine asjaomase ettevõtte lähiümbruses;

| j) | risk, mis tuleneb inimtegevusest asjaomase ettevõtte läheduses, nagu õngitsemine, veoteede olemasolu, sadamad, kus ballastvett vahetatakse; |
| --- | --- |

j)

risk, mis tuleneb inimtegevusest asjaomase ettevõtte läheduses, nagu õngitsemine, veoteede olemasolu, sadamad, kus ballastvett vahetatakse;

| k) | taudide levikut põhjustada võivate röövloomade juurdepääs asjaomasele ettevõttele; |
| --- | --- |

k)

taudide levikut põhjustada võivate röövloomade juurdepääs asjaomasele ettevõttele;

| l) | varasemad andmed ettevõtte vastavuse kohta pädeva asutuste nõuetele. |
| --- | --- |

l)

varasemad andmed ettevõtte vastavuse kohta pädeva asutuste nõuetele.

3. PEATÜKK

Riskipõhiste loomatervise ülevaatuste sagedus

Teatavates heakskiidetud ettevõtetes ja heakskiidetud ettevõtete rühmades teha tulevate riskipõhiste loomatervise ülevaatuste sagedus sõltub 2. peatükis osutatud riskide järjestamisest ja seda tehakse järgmiselt:

| a) | suure riskiga ettevõtetes vähemalt kord aastas; |
| --- | --- |

a)

suure riskiga ettevõtetes vähemalt kord aastas;

| b) | keskmise riskiga ettevõtetes vähemalt kord kahe aasta jooksul; |
| --- | --- |

b)

keskmise riskiga ettevõtetes vähemalt kord kahe aasta jooksul;

| c) | väikese riskiga ettevõtetes vähemalt kord kolme aasta jooksul. |
| --- | --- |

c)

väikese riskiga ettevõtetes vähemalt kord kolme aasta jooksul.

II OSA

TAUDIPÕHISED NÕUDED SEOSES VEELOOMADE TAUDIVABA STAATUSEGA

II osa käsitleb taudivaba staatust puudutavaid taudipõhiseid nõuded seoses järgmiste loetellu kantud taudidega.

| Viiruslik hemorraagiline septitseemia (VHS) | 1. peatükk |
| --- | --- |
| Nakkuslik vereloomeelundite nekroos (IHN) | 1. peatükk |
| Lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse ülipolümorfse piirkonna (HPR) deletsiooniga tüve põhjustatud nakkus | 2. peatükk |
| Marteilia refringens’i nakkus | 3. peatükk |
| Bonamia exitiosa nakkus | 4. peatükk |
| Bonamia ostreae nakkus | 5. peatükk |
| Valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkus | 6. peatükk |

Viiruslik hemorraagiline septitseemia (VHS)

1. peatükk

Nakkuslik vereloomeelundite nekroos (IHN)

1. peatükk

Lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse ülipolümorfse piirkonna (HPR) deletsiooniga tüve põhjustatud nakkus

2. peatükk

Marteilia refringens’i nakkus

3. peatükk

Bonamia exitiosa nakkus

4. peatükk

Bonamia ostreae nakkus

5. peatükk

Valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkus

6. peatükk

1.PEATÜKK

Viirusliku hemorraagilise septitseemia (VHS) ja nakkusliku vereloomeelundite nekroosi (IHN) likvideerimine, sellest vaba staatus ja asjaomased diagnostikameetodid

1. jagu

Loomatervise ülevaatuste ja proovide võtmise üldnõuded

Artikli 3 lõike 2 punkti b alapunktis ii osutatud loomatervise ülevaatused ja proovide võtmine peavad vastama järgmistele nõuetele:

| a) | loomatervise ülevaatused ja asjakohasel juhul proovide võtmine tuleb teha aastaajal, mil vee temperatuur on alla 14 °C, või kui temperatuuri alla 14 °C ei saavutata, tuleb proovid võtta aasta madalaima temperatuuri juures; |
| --- | --- |

a)

loomatervise ülevaatused ja asjakohasel juhul proovide võtmine tuleb teha aastaajal, mil vee temperatuur on alla 14 °C, või kui temperatuuri alla 14 °C ei saavutata, tuleb proovid võtta aasta madalaima temperatuuri juures;

| b) | kui likvideerimisprogrammiga hõlmatud vesiviljelusettevõtete piiratud arvu tõttu on nõutav looduslike populatsioonide aktiivne seire, tuleb proovivõtukohtade arv ja geograafiline jaotus määrata kindlaks nii, et saavutataks liikmesriigi, tsooni või bioturvarühmiku piisav kaetus. Proovivõtukohad peavad esindama taudile vastuvõtlike liikide looduslike populatsioonide elupaigaks olevaid eri ökosüsteeme; |
| --- | --- |

b)

kui likvideerimisprogrammiga hõlmatud vesiviljelusettevõtete piiratud arvu tõttu on nõutav looduslike populatsioonide aktiivne seire, tuleb proovivõtukohtade arv ja geograafiline jaotus määrata kindlaks nii, et saavutataks liikmesriigi, tsooni või bioturvarühmiku piisav kaetus. Proovivõtukohad peavad esindama taudile vastuvõtlike liikide looduslike populatsioonide elupaigaks olevaid eri ökosüsteeme;

| c) | kui ettevõtetes või looduslikus populatsioonis tehakse loomatervise ülevaatusi või võetakse proove mitu korda aastas vastavalt 2.–4. jaole, peab loomatervise ülevaatuste vaheline ja proovivõttude vaheline ajavahemik olema vähemalt neli kuud või nii pikk kui võimalik, võttes arvesse punktis a sätestatud temperatuurinõudeid; |
| --- | --- |

c)

kui ettevõtetes või looduslikus populatsioonis tehakse loomatervise ülevaatusi või võetakse proove mitu korda aastas vastavalt 2.–4. jaole, peab loomatervise ülevaatuste vaheline ja proovivõttude vaheline ajavahemik olema vähemalt neli kuud või nii pikk kui võimalik, võttes arvesse punktis a sätestatud temperatuurinõudeid;

| d) | kõikides tootmisüksustes (nagu tiigid, basseinid ja sumbad) tuleb kontrollida surnud, nõrkade või ebatavaliselt käituvate kalade olemasolu. Eelkõige tuleb tähelepanu pöörata vee väljavoolukohtadele, kuhu nõrgad kalad kipuvad veevoolust tingituna kogunema; |
| --- | --- |

d)

kõikides tootmisüksustes (nagu tiigid, basseinid ja sumbad) tuleb kontrollida surnud, nõrkade või ebatavaliselt käituvate kalade olemasolu. Eelkõige tuleb tähelepanu pöörata vee väljavoolukohtadele, kuhu nõrgad kalad kipuvad veevoolust tingituna kogunema;

| e) | loetellu kantud liikidesse kuuluvad kalad, kes kogutakse proovide võtmise eesmärgil, tuleb valida järgmiselt:






  i) | vikerforelli olemasolu korral tuleb proovivõtuks valida üksnes selle liigi kalad, välja arvatud juhul, kui esineb ka muid taudile vastuvõtlikke liike, kellel täheldatakse tüüpilisi VHSi või IHNi tunnuseid; kui vikerforelli ei leidu, peavad valimis olema esindatud kõik muud olemasolevad taudile vastuvõtlikud liigid; |
| --- | --- | --- |

e)

loetellu kantud liikidesse kuuluvad kalad, kes kogutakse proovide võtmise eesmärgil, tuleb valida järgmiselt:

i)

vikerforelli olemasolu korral tuleb proovivõtuks valida üksnes selle liigi kalad, välja arvatud juhul, kui esineb ka muid taudile vastuvõtlikke liike, kellel täheldatakse tüüpilisi VHSi või IHNi tunnuseid; kui vikerforelli ei leidu, peavad valimis olema esindatud kõik muud olemasolevad taudile vastuvõtlikud liigid;

| ii) | kui leitakse nõrku, ebatavaliselt käituvaid või äsja surnud, kuid mitte veel lagunenud kalu, tuleb proovivõtuks valida need kalad; kui kalade kasvatamiseks kasutatakse mitut veeallikat, peab proovivõtuvalim hõlmama kalu kõikidest veeallikatest; |
| --- | --- |

ii)

kui leitakse nõrku, ebatavaliselt käituvaid või äsja surnud, kuid mitte veel lagunenud kalu, tuleb proovivõtuks valida need kalad; kui kalade kasvatamiseks kasutatakse mitut veeallikat, peab proovivõtuvalim hõlmama kalu kõikidest veeallikatest;

| iii) | kalad tuleb valida nii, et valimis oleksid proportsionaalselt esindatud kõik ettevõtte tootmisüksused, näiteks sumbad, basseinid ja tiigid, ning kõik põlvkonnad. |
| --- | --- |

iii)

kalad tuleb valida nii, et valimis oleksid proportsionaalselt esindatud kõik ettevõtte tootmisüksused, näiteks sumbad, basseinid ja tiigid, ning kõik põlvkonnad.

2. jagu

VHSist või IHNist vaba staatuse andmine teadmata tervisestaatusega liikmesriikides, tsoonides või bioturvarühmikutes

VHSist või IHNist vaba staatuse võib VHSi või IHNi puhul anda teadmata tervisestaatusega liikmesriigile, tsoonile või bioturvarühmikule ainult järgmistel juhtudel:

| a) | kõigi 1. jao punkti b kohaselt valitud ettevõtete ja vajaduse korral looduslike populatsioonide proovivõtukohtade suhtes on kohaldatud ühte järgmistest kavadest:






  i) | mudel A – kaheaastane kava.
  Ettevõtetes või proovivõtukohtades peavad loomatervise ülevaatused ja proovide võtmine olema tehtud vähemalt kahe järjestikuse aasta jooksul vastavalt tabelile 1.A.
  Selle kaheaastase perioodi jooksul peavad kõik 5. jao punktis 2 sätestatud diagnostikameetoditega analüüsitud proovid olema andnud VHSi ja IHNi suhtes negatiivse tulemuse ning VHSi või IHNi esinemise kahtlus peab olema 5. jao punktis 3 sätestatud proovivõtu- ja diagnostikameetoditega ümber lükatud; |
| --- | --- | --- |

a)

kõigi 1. jao punkti b kohaselt valitud ettevõtete ja vajaduse korral looduslike populatsioonide proovivõtukohtade suhtes on kohaldatud ühte järgmistest kavadest:

i)

mudel A – kaheaastane kava.

Ettevõtetes või proovivõtukohtades peavad loomatervise ülevaatused ja proovide võtmine olema tehtud vähemalt kahe järjestikuse aasta jooksul vastavalt tabelile 1.A.

Selle kaheaastase perioodi jooksul peavad kõik 5. jao punktis 2 sätestatud diagnostikameetoditega analüüsitud proovid olema andnud VHSi ja IHNi suhtes negatiivse tulemuse ning VHSi või IHNi esinemise kahtlus peab olema 5. jao punktis 3 sätestatud proovivõtu- ja diagnostikameetoditega ümber lükatud;

| ii) | mudel B – nelja-aastane kava (vähendatud suurusega valimiga).
  Ettevõtetes või proovivõtukohtades peavad loomatervise ülevaatused ja proovide võtmine olema tehtud vähemalt nelja järjestikuse aasta jooksul vastavalt tabelile 1.B. Selle nelja-aastase perioodi jooksul peavad kõik 5. jao punktis 2 sätestatud diagnostikameetoditega analüüsitud proovid olema andnud VHSi ja IHNi suhtes negatiivse tulemuse ning VHSi või IHNi esinemise kahtlus peab olema 5. jao punktis 3 sätestatud proovivõtu- ja diagnostikameetoditega ümber lükatud; |
| --- | --- |

ii)

mudel B – nelja-aastane kava (vähendatud suurusega valimiga).

Ettevõtetes või proovivõtukohtades peavad loomatervise ülevaatused ja proovide võtmine olema tehtud vähemalt nelja järjestikuse aasta jooksul vastavalt tabelile 1.B. Selle nelja-aastase perioodi jooksul peavad kõik 5. jao punktis 2 sätestatud diagnostikameetoditega analüüsitud proovid olema andnud VHSi ja IHNi suhtes negatiivse tulemuse ning VHSi või IHNi esinemise kahtlus peab olema 5. jao punktis 3 sätestatud proovivõtu- ja diagnostikameetoditega ümber lükatud;

| b) | kui punktis a osutatud seire käigus on VHS või IHN avastatud enne uue kahe- või nelja-aastase kava rakendamise algust, tuleb liikmesriigi, tsooni või bioturvarühmiku asjaomased ettevõtted






  i) | allutada minimaalsetele tauditõrjemeetmetele, mis on sätestatud artiklites 58–65; |
| --- | --- | --- |

b)

kui punktis a osutatud seire käigus on VHS või IHN avastatud enne uue kahe- või nelja-aastase kava rakendamise algust, tuleb liikmesriigi, tsooni või bioturvarühmiku asjaomased ettevõtted

i)

allutada minimaalsetele tauditõrjemeetmetele, mis on sätestatud artiklites 58–65;

| ii) | asustada taas kaladega, mis on pärit lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve põhjustatud nakkusest vabas liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus asuvast ettevõttest või selle taudi likvideerimise programmiga hõlmatud liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus asuvast ettevõttest. |
| --- | --- |

ii)

asustada taas kaladega, mis on pärit lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve põhjustatud nakkusest vabas liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus asuvast ettevõttest või selle taudi likvideerimise programmiga hõlmatud liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus asuvast ettevõttest.

Tabel 1.A

VHSist ja IHNist vaba staatuse saavutamisele eelneva, punkti a alapunktis i osutatud kaheaastase kontrolliperioodi kava liikmesriikidele, tsoonidele ja bioturvarühmikutele

| Ettevõtte liik | Loomatervise ülevaatuste arv aastas ettevõtte kohta | Proovivõttude arv aastas ettevõtte kohta | Kalade arv valimis (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kasvatatavate kalade arv | Sugukarja kalade arv (2) |
| a) | Sugukarjaga ettevõtted |

Ettevõtte liik

Loomatervise ülevaatuste arv aastas ettevõtte kohta

Proovivõttude arv aastas ettevõtte kohta

Kalade arv valimis (1)

Kasvatatavate kalade arv

Sugukarja kalade arv (2)

a)

Sugukarjaga ettevõtted

2

2

50 (esimene ülevaatus)

75 (teine ülevaatus)

30 (esimene või teine ülevaatus)

| b) | Ainult sugukarjaga ettevõtted |
| --- | --- |

b)

Ainult sugukarjaga ettevõtted

2

1

0

75 (esimene või teine ülevaatus)

| c) | Sugukarjata ettevõtted |
| --- | --- |

c)

Sugukarjata ettevõtted

2

2

75 (esimene JA teine ülevaatus)

0

Kalade maksimaalne arv koondproovis: 10

Tabel 1.B

VHSist ja IHNist vaba staatuse saavutamisele eelneva, punkti a alapunktis ii osutatud nelja-aastase kontrolliperioodi kava liikmesriikidele, tsoonidele või bioturvarühmikutele (vähendatud suurusega valimiga)

| Ettevõtte liik | Loomatervise ülevaatuste arv aastas ettevõtte kohta | Proovivõttude arv aastas ettevõtte kohta | Kalade arv valimis (3) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kasvatatavate kalade arv | Sugukarja kalade arv (4) |
| Esimesed 2 aastat |
| a) | Sugukarjaga ettevõtted |

Ettevõtte liik

Loomatervise ülevaatuste arv aastas ettevõtte kohta

Proovivõttude arv aastas ettevõtte kohta

Kalade arv valimis (3)

Kasvatatavate kalade arv

Sugukarja kalade arv (4)

Esimesed 2 aastat

a)

Sugukarjaga ettevõtted

2

1

30 (teine ülevaatus)

0

| b) | Ainult sugukarjaga ettevõtted |
| --- | --- |

b)

Ainult sugukarjaga ettevõtted

2

1

0

30 (esimene või teine ülevaatus)

| c) | Sugukarjata ettevõtted |
| --- | --- |

c)

Sugukarjata ettevõtted

2

1

30 (esimene või teine ülevaatus)

0

Viimased 2 aastat

| a) | Sugukarjaga ettevõtted |
| --- | --- |

a)

Sugukarjaga ettevõtted

2

2

30 (esimene ülevaatus)

30 (teine ülevaatus)

| b) | Ainult sugukarjaga ettevõtted |
| --- | --- |

b)

Ainult sugukarjaga ettevõtted

2

2

30 (esimene JA teine ülevaatus)

| c) | Sugukarjata ettevõtted |
| --- | --- |

c)

Sugukarjata ettevõtted

2

2

30 (esimene JA teine ülevaatus)

Kalade maksimaalne arv koondproovis: 10

3. jagu

VHSist või IHNist vaba staatuse andmine teadaolevalt VHSi või IHNi nakkusega liikmesriikides, tsoonides või bioturvarühmikutes

| 1. | VHSist või IHNist vaba staatuse võib anda teadaolevalt VHSi või IHNi nakkusega liikmesriigile, tsoonile või bioturvarühmikule ainult juhul, kui kõigi selles liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus loetellu kantud liikidesse kuuluvaid kalu pidavate ettevõtete suhtes on kohaldatud likvideerimisprogrammi, mis vastab järgmistele nõuetele:






  a) | artiklites 55–65 sätestatud minimaalseid tõrjemeetmeid tuleb tulemuslikult kohaldada ja artikli 58 lõike 1 punktis c sätestatud sobiva suurusega piirangutsoon, mis on vajaduse korral jagatud kaitsetsooniks ja järelevalvetsooniks, peab olema loodud VHSi või IHNiga nakatunuks tunnistatud ettevõtte (ettevõtete) ümber, võttes arvesse punktis 2 sätestatud nõudeid; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

artiklites 55–65 sätestatud minimaalseid tõrjemeetmeid tuleb tulemuslikult kohaldada ja artikli 58 lõike 1 punktis c sätestatud sobiva suurusega piirangutsoon, mis on vajaduse korral jagatud kaitsetsooniks ja järelevalvetsooniks, peab olema loodud VHSi või IHNiga nakatunuks tunnistatud ettevõtte (ettevõtete) ümber, võttes arvesse punktis 2 sätestatud nõudeid;

| b) | kõigis VHSi või IHNi nakkuseta ettevõtetes, mis peavad loetellu kantud liikidesse kuuluvaid kalu kaitsetsoonis või kui kaitsetsooni ei ole loodud, siis piirangutsoonis, tuleb teha uuring, mis koosneb vähemalt järgmistest elementidest:






  i) | proovivõtmine 10 kala analüüsimiseks, kui täheldatakse VHSi ja/või IHNi nakatumisele viitavaid kliinilisi sümptomeid või lahangul tuvastatavaid koekahjustusi, või vähemalt 30 kala analüüsimiseks, kui kõnealuseid kliinilisi tunnuseid ega lahangul tuvastatavaid koekahjustusi ei täheldata; |
| --- | --- | --- |

b)

kõigis VHSi või IHNi nakkuseta ettevõtetes, mis peavad loetellu kantud liikidesse kuuluvaid kalu kaitsetsoonis või kui kaitsetsooni ei ole loodud, siis piirangutsoonis, tuleb teha uuring, mis koosneb vähemalt järgmistest elementidest:

i)

proovivõtmine 10 kala analüüsimiseks, kui täheldatakse VHSi ja/või IHNi nakatumisele viitavaid kliinilisi sümptomeid või lahangul tuvastatavaid koekahjustusi, või vähemalt 30 kala analüüsimiseks, kui kõnealuseid kliinilisi tunnuseid ega lahangul tuvastatavaid koekahjustusi ei täheldata;

| ii) | ettevõtetes, kus alapunktis i osutatud uuringute tulemused on negatiivsed, tuleb jätkata loomatervise ülevaatuste tegemist kord kuus ajavahemiku vältel, mil veetemperatuur on alla 14 °C (välja arvatud ajal, mil kalatiigid, basseinid, voolava veega veekogud või sumbad on jääga kaetud), kuni kaitsetsoon tühistatakse vastavalt alapunktile c; |
| --- | --- |

ii)

ettevõtetes, kus alapunktis i osutatud uuringute tulemused on negatiivsed, tuleb jätkata loomatervise ülevaatuste tegemist kord kuus ajavahemiku vältel, mil veetemperatuur on alla 14 °C (välja arvatud ajal, mil kalatiigid, basseinid, voolava veega veekogud või sumbad on jääga kaetud), kuni kaitsetsoon tühistatakse vastavalt alapunktile c;

| c) | asjaomased ettevõtted tuleb tühjendada vastavalt artiklile 62, puhastada ja desinfitseerida vastavalt artiklile 63 ning hoida kasutamata vastavalt artiklile 64.
  Artikli 64 lõike 2 punktis a osutatud kasutamata hoidmise periood peab kestma vähemalt kuus nädalat. Kui kõik nakatunud ettevõtted, mis asuvad samas kaitsetsoonis või kui kaitsetsooni ei ole loodud, siis piirangutsoonis, on tühjendatud, peab sellele järgnema vähemalt kolmenädalane samaaegse kasutamata hoidmise periood.
  Kui nakatunud ettevõtetes kehtestatakse kasutamata hoidmise periood, tuleb piirangutsoon – või kaitsetsoon, kui see on loodud – muuta järelevalvetsooniks, kuni 2. jaos sätestatud kava on lõpule viidud; |
| --- | --- |

c)

asjaomased ettevõtted tuleb tühjendada vastavalt artiklile 62, puhastada ja desinfitseerida vastavalt artiklile 63 ning hoida kasutamata vastavalt artiklile 64.

Artikli 64 lõike 2 punktis a osutatud kasutamata hoidmise periood peab kestma vähemalt kuus nädalat. Kui kõik nakatunud ettevõtted, mis asuvad samas kaitsetsoonis või kui kaitsetsooni ei ole loodud, siis piirangutsoonis, on tühjendatud, peab sellele järgnema vähemalt kolmenädalane samaaegse kasutamata hoidmise periood.

Kui nakatunud ettevõtetes kehtestatakse kasutamata hoidmise periood, tuleb piirangutsoon – või kaitsetsoon, kui see on loodud – muuta järelevalvetsooniks, kuni 2. jaos sätestatud kava on lõpule viidud;

| d) | taasasustamine võib toimuda ainult siis, kui kõik nakatunud ettevõtted on kooskõlas alapunktiga c tühjendatud, puhastatud, desinfitseeritud ja kasutamata hoitud; |
| --- | --- |

d)

taasasustamine võib toimuda ainult siis, kui kõik nakatunud ettevõtted on kooskõlas alapunktiga c tühjendatud, puhastatud, desinfitseeritud ja kasutamata hoitud;

| e) | kõigis ettevõtetes (v.a alapunktis f nimetatud ettevõtted), mis kasvatavad loetellu kantud liikidesse kuuluvaid kalu likvideerimisprogrammiga hõlmatud liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus, ning kui loodusliku populatsiooni seire on nõutav, siis kõigis proovivõtukohtades, mis valitakse kooskõlas 1. jao punktiga b, tuleb seejärel kohaldada 2. jaos sätestatud kava; |
| --- | --- |

e)

kõigis ettevõtetes (v.a alapunktis f nimetatud ettevõtted), mis kasvatavad loetellu kantud liikidesse kuuluvaid kalu likvideerimisprogrammiga hõlmatud liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus, ning kui loodusliku populatsiooni seire on nõutav, siis kõigis proovivõtukohtades, mis valitakse kooskõlas 1. jao punktiga b, tuleb seejärel kohaldada 2. jaos sätestatud kava;

| f) | üksikettevõte, mis kasvatab loetellu kantud liikidesse kuuluvaid veeloomi ja mille tervisestaatus ei sõltu ümbritsevate veekogude tervislikust seisundist, ei ole kohustatud järgima pärast taudipuhangut 2. jaos sätestatud kava, juhul kui ettevõte vastab artikli 80 lõikes 3 sätestatud nõuetele ja asustatakse taas kaladega, mis on pärit VHSist või IHNist vaba staatusega liikmesriikidest, tsoonidest või bioturvarühmikutest. |
| --- | --- |

f)

üksikettevõte, mis kasvatab loetellu kantud liikidesse kuuluvaid veeloomi ja mille tervisestaatus ei sõltu ümbritsevate veekogude tervislikust seisundist, ei ole kohustatud järgima pärast taudipuhangut 2. jaos sätestatud kava, juhul kui ettevõte vastab artikli 80 lõikes 3 sätestatud nõuetele ja asustatakse taas kaladega, mis on pärit VHSist või IHNist vaba staatusega liikmesriikidest, tsoonidest või bioturvarühmikutest.

| 2. | Piirangutsoon peab olema iga juhtumi puhul eraldi kindlaks määratud ja






  a) | arvesse tuleb võtta selliseid tegureid, mis mõjutavad VHSi või IHNi levimist kasvatatavatele ja looduslikele kaladele, nagu:






  i) | surnud kalade arv, määr ja jaotus VHSi või IHNiga nakatunud ettevõttes või teistes vesiviljelusettevõtetes; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

arvesse tuleb võtta selliseid tegureid, mis mõjutavad VHSi või IHNi levimist kasvatatavatele ja looduslikele kaladele, nagu:

i)

surnud kalade arv, määr ja jaotus VHSi või IHNiga nakatunud ettevõttes või teistes vesiviljelusettevõtetes;

| ii) | kaugus naaberettevõtetest ja nende arvukus; |
| --- | --- |

ii)

kaugus naaberettevõtetest ja nende arvukus;

| iii) | tapamajade lähedus; |
| --- | --- |

iii)

tapamajade lähedus;

| iv) | kontaktettevõtted; |
| --- | --- |

iv)

kontaktettevõtted;

| v) | ettevõtetes kasvatavad liigid; |
| --- | --- |

v)

ettevõtetes kasvatavad liigid;

| vi) | nakatunud ettevõtetes ja naabruses asuvates ettevõtetes rakendatavad kasvatustavad; |
| --- | --- |

vi)

nakatunud ettevõtetes ja naabruses asuvates ettevõtetes rakendatavad kasvatustavad;

| vii) | hüdrodünaamilised tingimused ja |
| --- | --- |

vii)

hüdrodünaamilised tingimused ja

| viii) | muud tuvastatud epidemioloogilise tähtsusega tegurid; |
| --- | --- |

viii)

muud tuvastatud epidemioloogilise tähtsusega tegurid;

| b) | rannikualade geograafiline piiritlemine peab vastama järgmistele miinimumnõuetele:






  i) | kaitsetsoon peab koosnema ringikujulisest alast, mille raadius on vähemalt üks loodete horisontaalne ulatus või vähemalt viis kilomeetrit (olenevalt sellest, kumb on suurem) ja mille keskpunktis on VHSi või IHNi nakatunud ettevõte, või samaväärsest alast, mis on kindlaks määratud asjakohaste hüdrodünaamiliste või epidemioloogiliste andmete põhjal, ja |
| --- | --- | --- |

b)

rannikualade geograafiline piiritlemine peab vastama järgmistele miinimumnõuetele:

i)

kaitsetsoon peab koosnema ringikujulisest alast, mille raadius on vähemalt üks loodete horisontaalne ulatus või vähemalt viis kilomeetrit (olenevalt sellest, kumb on suurem) ja mille keskpunktis on VHSi või IHNi nakatunud ettevõte, või samaväärsest alast, mis on kindlaks määratud asjakohaste hüdrodünaamiliste või epidemioloogiliste andmete põhjal, ja

| ii) | järelevalvetsoon peab koosnema kaitsetsooni ümbritsevast alast, mis hõlmab kattuvaid loodete horisontaalse ulatuse tsoone, või kaitsetsooni ümbritsevast ringikujulisest alast, mille raadius kaitsetsooni keskpunktist on 10 km, või samaväärsest alast, mis on kindlaks määratud asjakohaste hüdrodünaamiliste või epidemioloogiliste andmete põhjal,
  või |
| --- | --- |

ii)

järelevalvetsoon peab koosnema kaitsetsooni ümbritsevast alast, mis hõlmab kattuvaid loodete horisontaalse ulatuse tsoone, või kaitsetsooni ümbritsevast ringikujulisest alast, mille raadius kaitsetsooni keskpunktist on 10 km, või samaväärsest alast, mis on kindlaks määratud asjakohaste hüdrodünaamiliste või epidemioloogiliste andmete põhjal,

või

| iii) | kui eraldi kaitse- ja järelevalvetsoone ei looda, peab piirangutsoon koosnema alast, mis hõlmab nii kaitsetsooni kui ka järelevalvetsooni; |
| --- | --- |

iii)

kui eraldi kaitse- ja järelevalvetsoone ei looda, peab piirangutsoon koosnema alast, mis hõlmab nii kaitsetsooni kui ka järelevalvetsooni;

| c) | sisemaa piirkondades tuleb geograafilisel piiritlemisel hõlmata kogu valgala, millel paikneb VHSi või IHNi nakatunud ettevõte. Pädev asutus võib vähendada piirangutsooni ulatust nii, et see hõlmaks osa valgalast, kui sellega ei kahjustada VHSi või IHNiga seotud tauditõrjemeetmeid. |
| --- | --- |

c)

sisemaa piirkondades tuleb geograafilisel piiritlemisel hõlmata kogu valgala, millel paikneb VHSi või IHNi nakatunud ettevõte. Pädev asutus võib vähendada piirangutsooni ulatust nii, et see hõlmaks osa valgalast, kui sellega ei kahjustada VHSi või IHNiga seotud tauditõrjemeetmeid.

4. jagu

VHSist ja IHNist vaba staatuse säilitamine

| 1. | Kui liikmesriigi, tsooni või bioturvarühmiku VHSist või IHNist vaba staatuse säilitamiseks on artikli 81 kohaselt nõutav aktiivne seire, tuleb kõigis selles liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus loetellu kantud liike kasvatavates ettevõtetes teha loomatervise ülevaatused ja võtta kaladelt proovid vastavalt tabelile 1.C, võttes arvesse VHSi või IHNi nakatumise riski määra ettevõttes. |
| --- | --- |

1.

| 2. | VHSist või IHNist vaba staatuse säilitamiseks vajalike loomatervise ülevaatuste sageduse määramisel bioturvarühmikutes, kus VHSi või IHNiga seotud tervisestaatus sõltub ümbritsevate looduslike veekogude veeloomapopulatsioonide tervislikust seisundist, tuleb VHSi või IHNi nakatumise riski pidada suureks. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Taudivaba staatus tuleb säilitada üksnes juhul, kui kõik 5. jao punktis 2 sätestatud diagnostikameetoditega analüüsitud proovid annavad VHSi või IHNi suhtes negatiivse tulemuse ning VHSi või IHNi esinemise kahtlus lükatakse 5. jao punktis 3 sätestatud diagnostikameetoditega ümber.

  Tabel 1.C


  Liikmesriikide, tsoonide või bioturvarühmikute VHSist või IHNist vaba staatuse säilitamise kava








  Riskimäär (5) | Loomatervise ülevaatuste arv aastas ettevõtte kohta | Kalade arv valimis (6), (7) |
| --- | --- | --- | --- |
| Suur | 1 kord aastas | 30 |
| Keskmine | 1 kord 2 aasta jooksul | 30 |
| Väike | 1 kord 3 aasta jooksul | 30 |
| Kalade maksimaalne arv koondproovis: 10 |

3.

Tabel 1.C

Liikmesriikide, tsoonide või bioturvarühmikute VHSist või IHNist vaba staatuse säilitamise kava

Riskimäär (5)

Loomatervise ülevaatuste arv aastas ettevõtte kohta

Kalade arv valimis (6), (7)

Suur

1 kord aastas

30

Keskmine

1 kord 2 aasta jooksul

30

Väike

1 kord 3 aasta jooksul

30

Kalade maksimaalne arv koondproovis: 10

5. jagu

Diagnostika- ja proovivõtumeetodid

| 1. | Elunditest ja koematerjalist tuleb proovide võtmiseks ja uurimiseks kasutada põrna, neeru eesmist osa ja süda või peaaju. Sugukarjast proovide võtmisel võib uurida ka ovariaal- või seemnevedelikku.
  Väikese kalavastse puhul võib võtta proovi kogu kalast.
  Kuni kümnelt kalalt pärit proovid võib ühte koondada. |
| --- | --- |

1.

Väikese kalavastse puhul võib võtta proovi kogu kalast.

Kuni kümnelt kalalt pärit proovid võib ühte koondada.

| 2. | VHSist vaba staatuse või IHNist vaba staatuse andmiseks või säilitamiseks vastavalt 2.–4. jaole tuleb kasutada järgmisi diagnostikameetodeid:






  a) | viiruse eraldamine rakukultuuris ja sellele järgnev viiruse tuvastamine ELISA, kaudse immunofluorestsentsanalüüsi (IFAT), viiruse neutraliseerimise meetodi või viiruse genoomi määramise abil või |
| --- | --- | --- |

2.

a)

viiruse eraldamine rakukultuuris ja sellele järgnev viiruse tuvastamine ELISA, kaudse immunofluorestsentsanalüüsi (IFAT), viiruse neutraliseerimise meetodi või viiruse genoomi määramise abil või

| b) | tuvastamine pöördtranskriptsiooniga kvantitatiivse polümeraasi ahelreaktsiooni (RT-qPCR) abil. |
| --- | --- |

b)

tuvastamine pöördtranskriptsiooniga kvantitatiivse polümeraasi ahelreaktsiooni (RT-qPCR) abil.

Nende diagnostikameetodite kohaldamise üksikasjalik kord peab vastama Euroopa Liidu referentlaboratooriumi poolt kalataudide puhul heaks kiidetud korrale.

| 3. | Kui vastavalt artiklile 55 on vaja VHSi või IHNi nakkuse kahtlust kinnitada või ümber lükata, tuleb järgida järgmist loomatervise ülevaatuse, proovivõtu- ja uuringute tegemise korda:






  a) | nakkuskahtlusega ettevõttes tuleb teha vähemalt üks loomatervise ülevaatus ja võtta vähemalt üks proov, mis hõlmab 10 kala, kui täheldatakse VHSi ja/või IHNi nakatumisele viitavaid kliinilisi tunnuseid või lahangul tuvastatavaid koekahjustusi, või vähemalt 30 kala, kui kõnealuseid kliinilisi tunnuseid ega lahangul tuvastatavaid koekahjustusi ei täheldata. Vastavalt Euroopa Liidu referentlaboratooriumi poolt kalataudide puhul heaks kiidetud üksikasjalikele diagnostikameetoditele ja nende kohaldamise korrale kasutatakse proovide analüüsimiseks ühte või mitut punkti 2 alapunktides a ja b sätestatud diagnostikameetodit; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

nakkuskahtlusega ettevõttes tuleb teha vähemalt üks loomatervise ülevaatus ja võtta vähemalt üks proov, mis hõlmab 10 kala, kui täheldatakse VHSi ja/või IHNi nakatumisele viitavaid kliinilisi tunnuseid või lahangul tuvastatavaid koekahjustusi, või vähemalt 30 kala, kui kõnealuseid kliinilisi tunnuseid ega lahangul tuvastatavaid koekahjustusi ei täheldata. Vastavalt Euroopa Liidu referentlaboratooriumi poolt kalataudide puhul heaks kiidetud üksikasjalikele diagnostikameetoditele ja nende kohaldamise korrale kasutatakse proovide analüüsimiseks ühte või mitut punkti 2 alapunktides a ja b sätestatud diagnostikameetodit;

| b) | VHSi esinemine tuleb arvata kinnitatuks, kui ühe või mitme nimetatud diagnostikameetodiga saadakse VHSi viiruse suhtes positiivne tulemus. IHNi esinemine tuleb arvata kinnitatuks, kui ühe või mitme nimetatud diagnostikameetodiga saadakse IHNi viiruse suhtes positiivne tulemus. Esimese VHSi või IHNi nakkuse juhtumi kinnitamine liikmesriikides, tsoonides või bioturvarühmikutes, mis ei olnud varem nakatunud, peab põhinema tavapärasel viiruse eraldamisel rakukultuuris ja selle edasisel immunokeemilisel või molekulaarsel identifitseerimisel või genoomi tuvastamisel, sealhulgas kinnitamine amplifikatsiooni (RT-PCR) tulemi sekveneerimisega; |
| --- | --- |

b)

VHSi esinemine tuleb arvata kinnitatuks, kui ühe või mitme nimetatud diagnostikameetodiga saadakse VHSi viiruse suhtes positiivne tulemus. IHNi esinemine tuleb arvata kinnitatuks, kui ühe või mitme nimetatud diagnostikameetodiga saadakse IHNi viiruse suhtes positiivne tulemus. Esimese VHSi või IHNi nakkuse juhtumi kinnitamine liikmesriikides, tsoonides või bioturvarühmikutes, mis ei olnud varem nakatunud, peab põhinema tavapärasel viiruse eraldamisel rakukultuuris ja selle edasisel immunokeemilisel või molekulaarsel identifitseerimisel või genoomi tuvastamisel, sealhulgas kinnitamine amplifikatsiooni (RT-PCR) tulemi sekveneerimisega;

| c) | VHSi või IHNi esinemise kahtluse võib ümber lükata, kui rakkude kultiveerimisel või RT-qPCRi abil ei leita tõendeid VHSi või IHNi viiruse esinemise kohta. |
| --- | --- |

c)

VHSi või IHNi esinemise kahtluse võib ümber lükata, kui rakkude kultiveerimisel või RT-qPCRi abil ei leita tõendeid VHSi või IHNi viiruse esinemise kohta.

2. PEATÜKK

Lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse ülipolümorfse piirkonna (HPR) deletsiooniga tüve põhjustatud nakkuse likvideerimine, sellest vaba staatus ja asjaomased diagnostikameetodid

1. jagu

Loomatervise ülevaatuste ja proovide võtmise üldnõuded

Artikli 3 lõike 2 punkti b alapunktis ii osutatud loomatervise ülevaatused ja proovide võtmine peavad vastama järgmistele nõuetele:

| a) | kui 2.–4. jao kohaselt tuleb ettevõtetes teha loomatervise ülevaatusi ja võtta proove mitu korda aastas, peavad loomatervise ülevaatuste või proovivõttude vahelised ajavahemikud olema võimalikult pikad; |
| --- | --- |

a)

kui 2.–4. jao kohaselt tuleb ettevõtetes teha loomatervise ülevaatusi ja võtta proove mitu korda aastas, peavad loomatervise ülevaatuste või proovivõttude vahelised ajavahemikud olema võimalikult pikad;

| b) | kui likvideerimisprogrammiga hõlmatud vesiviljelusettevõtete piiratud arvu tõttu on nõutav looduslike populatsioonide aktiivne seire, tuleb proovivõtukohtade arv ja geograafiline jaotus määrata kindlaks nii, et saavutataks liikmesriigi, tsooni või bioturvarühmiku piisav kaetus; |
| --- | --- |

b)

kui likvideerimisprogrammiga hõlmatud vesiviljelusettevõtete piiratud arvu tõttu on nõutav looduslike populatsioonide aktiivne seire, tuleb proovivõtukohtade arv ja geograafiline jaotus määrata kindlaks nii, et saavutataks liikmesriigi, tsooni või bioturvarühmiku piisav kaetus;

| c) | proovivõtukohad peavad esindama taudile vastuvõtlike liikide looduslike populatsioonide elupaigaks olevaid eri ökosüsteeme; |
| --- | --- |

c)

proovivõtukohad peavad esindama taudile vastuvõtlike liikide looduslike populatsioonide elupaigaks olevaid eri ökosüsteeme;

| d) | kõikides tootmisüksustes (nagu tiigid, basseinid ja sumbad) tuleb kontrollida surnud, nõrkade või ebatavaliselt käituvate kalade olemasolu. Eelkõige tuleb tähelepanu pöörata sumpade otstele või asjakohasel juhul vee väljavoolukohtadele, kuhu nõrgad kalad kipuvad veevoolust tingituna kogunema; |
| --- | --- |

d)

kõikides tootmisüksustes (nagu tiigid, basseinid ja sumbad) tuleb kontrollida surnud, nõrkade või ebatavaliselt käituvate kalade olemasolu. Eelkõige tuleb tähelepanu pöörata sumpade otstele või asjakohasel juhul vee väljavoolukohtadele, kuhu nõrgad kalad kipuvad veevoolust tingituna kogunema;

| e) | loetellu kantud liikidesse kuuluvad kalad, kes kogutakse proovide võtmise eesmärgil, tuleb valida järgmiselt:






  i) | lõhe olemasolu korral tuleb proovivõtuks valida üksnes selle liigi kalad, välja arvatud juhul, kui esineb ka muid taudile vastuvõtlikke liike, kellel täheldatakse tüüpilisi lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve põhjustatud nakkuse tunnuseid. Kui ettevõttes lõhet ei leidu, peavad valimis olema esindatud kõik muud olemasolevad taudile vastuvõtlikud liigid; |
| --- | --- | --- |

e)

loetellu kantud liikidesse kuuluvad kalad, kes kogutakse proovide võtmise eesmärgil, tuleb valida järgmiselt:

i)

lõhe olemasolu korral tuleb proovivõtuks valida üksnes selle liigi kalad, välja arvatud juhul, kui esineb ka muid taudile vastuvõtlikke liike, kellel täheldatakse tüüpilisi lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve põhjustatud nakkuse tunnuseid. Kui ettevõttes lõhet ei leidu, peavad valimis olema esindatud kõik muud olemasolevad taudile vastuvõtlikud liigid;

| ii) | kui leitakse surmaeelses seisundis või äsja surnud, kuid mitte veel lagunenud kalu, tuleb proovivõtuks valida need kalad, eelkõige sellised, kellel täheldatakse aneemiat, veritsust või muid vereringehäirele viitavaid kliinilisi tunnuseid; kui kalade kasvatamiseks kasutatakse mitut veeallikat, peab proovivõtuvalim hõlmama kalu kõikidest veeallikatest; |
| --- | --- |

ii)

kui leitakse surmaeelses seisundis või äsja surnud, kuid mitte veel lagunenud kalu, tuleb proovivõtuks valida need kalad, eelkõige sellised, kellel täheldatakse aneemiat, veritsust või muid vereringehäirele viitavaid kliinilisi tunnuseid; kui kalade kasvatamiseks kasutatakse mitut veeallikat, peab proovivõtuvalim hõlmama kalu kõikidest veeallikatest;

| iii) | kalad tuleb valida nii, et valimis oleksid proportsionaalselt esindatud kõik ettevõtte tootmisüksused, näiteks sumbad, basseinid ja tiigid, ning kõik põlvkonnad. |
| --- | --- |

iii)

kalad tuleb valida nii, et valimis oleksid proportsionaalselt esindatud kõik ettevõtte tootmisüksused, näiteks sumbad, basseinid ja tiigid, ning kõik põlvkonnad.

2. jagu

Lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve põhjustatud nakkusest vaba staatuse andmine teadmata tervisestaatusega liikmesriikides, tsoonides või bioturvarühmikutes

Lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve põhjustatud nakkusest vaba staatuse võib anda teadmata tervisestaatusega liikmesriigile, tsoonile või bioturvarühmikule lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve põhjustatud nakkuse suhtes ainult siis, kui kõigi 1. jao punkti b kohaselt valitud ettevõtete ja vajaduse korral looduslike populatsioonide proovivõtukohtade suhtes on kohaldatud ühte järgmistest kavadest:

| a) | ettevõtetes või proovivõtukohtades on loomatervise ülevaatused tehtud ja proovid võetud vähemalt kahe järjestikuse aasta jooksul vastavalt tabelile 2.A; |
| --- | --- |

a)

ettevõtetes või proovivõtukohtades on loomatervise ülevaatused tehtud ja proovid võetud vähemalt kahe järjestikuse aasta jooksul vastavalt tabelile 2.A;

| b) | selle kaheaastase perioodi jooksul peavad kõik 5. jao punktis 2 sätestatud diagnostikameetoditega analüüsitud proovid olema andnud lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve suhtes negatiivse tulemuse ning nakkuse esinemise kahtlus peab olema 5. jao punktis 3 sätestatud diagnostikameetoditega ümber lükatud; |
| --- | --- |

b)

selle kaheaastase perioodi jooksul peavad kõik 5. jao punktis 2 sätestatud diagnostikameetoditega analüüsitud proovid olema andnud lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve suhtes negatiivse tulemuse ning nakkuse esinemise kahtlus peab olema 5. jao punktis 3 sätestatud diagnostikameetoditega ümber lükatud;

| c) | kui punktis a osutatud seire käigus on lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve põhjustatud nakkus avastatud enne kava rakendamise taasalustamist, tuleb asjaomased ettevõtted selles liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus






  i) | allutada minimaalsetele tauditõrjemeetmetele, mis on sätestatud artiklites 58–65; |
| --- | --- | --- |

c)

kui punktis a osutatud seire käigus on lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve põhjustatud nakkus avastatud enne kava rakendamise taasalustamist, tuleb asjaomased ettevõtted selles liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus

i)

allutada minimaalsetele tauditõrjemeetmetele, mis on sätestatud artiklites 58–65;

| ii) | asustada taas kaladega, mis on pärit lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve põhjustatud nakkusest vabas liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus asuvast ettevõttest või selle taudi likvideerimise programmiga hõlmatud liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus asuvast ettevõttest. |
| --- | --- |

ii)

asustada taas kaladega, mis on pärit lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve põhjustatud nakkusest vabas liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus asuvast ettevõttest või selle taudi likvideerimise programmiga hõlmatud liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus asuvast ettevõttest.

Tabel 2.A

Lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve põhjustatud nakkusest vaba staatuse saavutamisele eelneva kaheaastase kontrolliperioodi kava liikmesriikidele, tsoonidele ja bioturvarühmikutele

| Seireaasta | Loomatervise ülevaatuste arv aastas ettevõtte kohta | Laboriuuringute arv aastas (8) | Kalade arv valimis |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. aasta | 6 | 2 | 75 |
| 2. aasta | 6 | 2 | 75 |
| Kalade maksimaalne arv koondproovis: 5. |

Seireaasta

Loomatervise ülevaatuste arv aastas ettevõtte kohta

Laboriuuringute arv aastas (8)

Kalade arv valimis

1. aasta

6

2

75

2. aasta

6

2

75

Kalade maksimaalne arv koondproovis: 5.

3. jagu

Lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve põhjustatud nakkusest vaba staatuse andmine teadaolevalt lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve põhjustatud nakkusega liikmesriikides, tsoonides või bioturvarühmikutes

| 1. | Lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve põhjustatud nakkusest vaba staatuse võib anda teadaolevalt lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve põhjustatud nakkusega liikmesriigile, tsoonile või bioturvarühmikule ainult juhul, kui kõigi selles liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus loetellu kantud liike kasvatavate ettevõtete suhtes on kohaldatud likvideerimisprogrammi, mis vastab järgmistele nõuetele:






  a) | artiklites 55–65 sätestatud minimaalsed tõrjemeetmed peavad olema kohaldatud ja artikli 58 lõike 1 punktis c sätestatud sobiva suurusega piirangutsoon, mis on vajaduse korral jagatud kaitsetsooniks ja järelevalvetsooniks, peab olema loodud lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve põhjustatud nakkusega ettevõtte (ettevõtete) ümber, võttes arvesse punktis 2 sätestatud nõudeid; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

artiklites 55–65 sätestatud minimaalsed tõrjemeetmed peavad olema kohaldatud ja artikli 58 lõike 1 punktis c sätestatud sobiva suurusega piirangutsoon, mis on vajaduse korral jagatud kaitsetsooniks ja järelevalvetsooniks, peab olema loodud lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve põhjustatud nakkusega ettevõtte (ettevõtete) ümber, võttes arvesse punktis 2 sätestatud nõudeid;

| b) | kõigis lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve põhjustatud nakkuseta ettevõtetes, mis peavad loetellu kantud liikidesse kuuluvaid kalu kaitsetsoonis või kui kaitsetsooni ei ole loodud, siis piirangutsoonis, tuleb teha uuring, mis koosneb vähemalt järgmistest elementidest:






  i) | proovivõtmine vähemalt 10 surmaeelses seisundis kala analüüsimiseks, kui täheldatakse lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüvega nakatumisele viitavaid kliinilisi tunnuseid või lahangul tuvastatavaid koekahjustusi, või vähemalt 30 kala analüüsimiseks, kui kõnealuseid kliinilisi tunnuseid ega lahangul tuvastatavaid koekahjustusi ei täheldata; |
| --- | --- | --- |

b)

kõigis lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve põhjustatud nakkuseta ettevõtetes, mis peavad loetellu kantud liikidesse kuuluvaid kalu kaitsetsoonis või kui kaitsetsooni ei ole loodud, siis piirangutsoonis, tuleb teha uuring, mis koosneb vähemalt järgmistest elementidest:

i)

proovivõtmine vähemalt 10 surmaeelses seisundis kala analüüsimiseks, kui täheldatakse lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüvega nakatumisele viitavaid kliinilisi tunnuseid või lahangul tuvastatavaid koekahjustusi, või vähemalt 30 kala analüüsimiseks, kui kõnealuseid kliinilisi tunnuseid ega lahangul tuvastatavaid koekahjustusi ei täheldata;

| ii) | ettevõtetes, kus alapunktis i osutatud uuringute tulemused on negatiivsed, tuleb jätkata loomatervise ülevaatuste tegemist kord kuus, kuni kaitsetsoon tühistatakse vastavalt alapunktile c; |
| --- | --- |

ii)

ettevõtetes, kus alapunktis i osutatud uuringute tulemused on negatiivsed, tuleb jätkata loomatervise ülevaatuste tegemist kord kuus, kuni kaitsetsoon tühistatakse vastavalt alapunktile c;

| c) | asjaomased ettevõtted tuleb tühjendada vastavalt artiklile 62, puhastada ja desinfitseerida vastavalt artiklile 63 ning hoida kasutamata vastavalt artiklile 64.
  Artikli 64 lõike 2 punktis b osutatud kasutamata hoidmise perioodi kestus peab olema vähemalt kolm kuud. Kui kõik nakatunud ettevõtted, mis asuvad samas kaitsetsoonis või kui kaitsetsooni ei ole loodud, siis piirangutsoonis, on tühjendatud, peab sellele järgnema vähemalt kuuenädalane samaaegse kasutamata hoidmise periood.
  Kui nakatunud ettevõtetes kehtestatakse kasutamata hoidmise periood, tuleb piirangutsoon – või kaitsetsoon, kui see on loodud – muuta järelevalvetsooniks, kuni 2. jaos sätestatud kava on lõpule viidud; |
| --- | --- |

c)

asjaomased ettevõtted tuleb tühjendada vastavalt artiklile 62, puhastada ja desinfitseerida vastavalt artiklile 63 ning hoida kasutamata vastavalt artiklile 64.

Artikli 64 lõike 2 punktis b osutatud kasutamata hoidmise perioodi kestus peab olema vähemalt kolm kuud. Kui kõik nakatunud ettevõtted, mis asuvad samas kaitsetsoonis või kui kaitsetsooni ei ole loodud, siis piirangutsoonis, on tühjendatud, peab sellele järgnema vähemalt kuuenädalane samaaegse kasutamata hoidmise periood.

Kui nakatunud ettevõtetes kehtestatakse kasutamata hoidmise periood, tuleb piirangutsoon – või kaitsetsoon, kui see on loodud – muuta järelevalvetsooniks, kuni 2. jaos sätestatud kava on lõpule viidud;

| d) | taasasustamine võib toimuda ainult siis, kui kõik nakatunud ettevõtted on kooskõlas alapunktiga c tühjendatud, puhastatud, desinfitseeritud ja kasutamata hoitud; |
| --- | --- |

d)

taasasustamine võib toimuda ainult siis, kui kõik nakatunud ettevõtted on kooskõlas alapunktiga c tühjendatud, puhastatud, desinfitseeritud ja kasutamata hoitud;

| e) | kõigis ettevõtetes (v.a alapunktis f nimetatud ettevõtted), mis kasvatavad loetellu kantud liikidesse kuuluvaid kalu likvideerimisprogrammiga hõlmatud liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus, ning kui loodusliku populatsiooni seire on nõutav, siis kõigis proovivõtukohtades, mis valitakse kooskõlas 1. jao punktiga b, tuleb seejärel kohaldada 2. jaos sätestatud kava; |
| --- | --- |

e)

kõigis ettevõtetes (v.a alapunktis f nimetatud ettevõtted), mis kasvatavad loetellu kantud liikidesse kuuluvaid kalu likvideerimisprogrammiga hõlmatud liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus, ning kui loodusliku populatsiooni seire on nõutav, siis kõigis proovivõtukohtades, mis valitakse kooskõlas 1. jao punktiga b, tuleb seejärel kohaldada 2. jaos sätestatud kava;

| f) | üksikettevõte, mis kasvatab loetellu kantud liikidesse kuuluvaid kalu ja mille tervisestaatus ei sõltu ümbritsevate veekogude tervislikust seisundist, ei ole kohustatud järgima pärast taudipuhangut 2. jaos sätestatud kava, juhul kui ettevõte vastab artikli 80 lõikes 3 sätestatud nõuetele ja asustatakse taas kaladega, mis on pärit lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve põhjustatud nakkusest vaba staatusega liikmesriikidest, tsoonidest või bioturvarühmikutest. |
| --- | --- |

f)

üksikettevõte, mis kasvatab loetellu kantud liikidesse kuuluvaid kalu ja mille tervisestaatus ei sõltu ümbritsevate veekogude tervislikust seisundist, ei ole kohustatud järgima pärast taudipuhangut 2. jaos sätestatud kava, juhul kui ettevõte vastab artikli 80 lõikes 3 sätestatud nõuetele ja asustatakse taas kaladega, mis on pärit lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve põhjustatud nakkusest vaba staatusega liikmesriikidest, tsoonidest või bioturvarühmikutest.

| 2. | Piirangutsoon peab olema iga juhtumi puhul eraldi kindlaks määratud ja






  a) | arvesse tuleb võtta selliseid tegureid, mis mõjutavad lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve põhjustatud nakkuse levimist kasvatatavatele ja looduslikele kaladele, näiteks:






  i) | surnud kalade arv, määr ja jaotus lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve põhjustatud nakkusega ettevõttes või teistes vesiviljelusettevõtetes; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

arvesse tuleb võtta selliseid tegureid, mis mõjutavad lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve põhjustatud nakkuse levimist kasvatatavatele ja looduslikele kaladele, näiteks:

i)

surnud kalade arv, määr ja jaotus lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve põhjustatud nakkusega ettevõttes või teistes vesiviljelusettevõtetes;

| ii) | kaugus naaberettevõtetest ja nende arvukus; |
| --- | --- |

ii)

kaugus naaberettevõtetest ja nende arvukus;

| iii) | tapamajade lähedus; |
| --- | --- |

iii)

tapamajade lähedus;

| iv) | kontaktettevõtted; |
| --- | --- |

iv)

kontaktettevõtted;

| v) | ettevõtetes kasvatavad liigid; |
| --- | --- |

v)

ettevõtetes kasvatavad liigid;

| vi) | nakatunud ettevõtetes ja nende naabruses asuvates ettevõtetes kohaldatavad kasvatustavad; |
| --- | --- |

vi)

nakatunud ettevõtetes ja nende naabruses asuvates ettevõtetes kohaldatavad kasvatustavad;

| vii) | hüdrodünaamilised tingimused ja |
| --- | --- |

vii)

hüdrodünaamilised tingimused ja

| viii) | muud tuvastatud epidemioloogilise tähtsusega tegurid; |
| --- | --- |

viii)

muud tuvastatud epidemioloogilise tähtsusega tegurid;

| b) | rannikualade geograafiline piiritlemine peab vastama järgmistele miinimumnõuetele:






  i) | kaitsetsoon peab koosnema ringikujulisest alast, mille raadius on vähemalt üks loodete horisontaalne ulatus või vähemalt viis kilomeetrit (olenevalt sellest, kumb on suurem) ja mille keskpunktis on lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve põhjustatud nakkusega ettevõte, või samaväärsest alast, mis on kindlaks määratud asjakohaste hüdrodünaamiliste või epidemioloogiliste andmete põhjal, ja |
| --- | --- | --- |

b)

rannikualade geograafiline piiritlemine peab vastama järgmistele miinimumnõuetele:

i)

kaitsetsoon peab koosnema ringikujulisest alast, mille raadius on vähemalt üks loodete horisontaalne ulatus või vähemalt viis kilomeetrit (olenevalt sellest, kumb on suurem) ja mille keskpunktis on lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve põhjustatud nakkusega ettevõte, või samaväärsest alast, mis on kindlaks määratud asjakohaste hüdrodünaamiliste või epidemioloogiliste andmete põhjal, ja

| ii) | järelevalvetsoon peab koosnema kaitsetsooni ümbritsevast alast, mis hõlmab kattuvaid loodete horisontaalse ulatuse tsoone, või kaitsetsooni ümbritsevast ringikujulisest alast, mille raadius kaitsetsooni keskpunktist on 10 km, või samaväärsest alast, mis on kindlaks määratud asjakohaste hüdrodünaamiliste või epidemioloogiliste andmete põhjal,
  või |
| --- | --- |

ii)

järelevalvetsoon peab koosnema kaitsetsooni ümbritsevast alast, mis hõlmab kattuvaid loodete horisontaalse ulatuse tsoone, või kaitsetsooni ümbritsevast ringikujulisest alast, mille raadius kaitsetsooni keskpunktist on 10 km, või samaväärsest alast, mis on kindlaks määratud asjakohaste hüdrodünaamiliste või epidemioloogiliste andmete põhjal,

või

| iii) | kui eraldi kaitse- ja järelevalvetsoone ei looda, peab piirangutsoon koosnema alast, mis hõlmab nii kaitsetsooni kui ka järelevalvetsooni; |
| --- | --- |

iii)

kui eraldi kaitse- ja järelevalvetsoone ei looda, peab piirangutsoon koosnema alast, mis hõlmab nii kaitsetsooni kui ka järelevalvetsooni;

| c) | sisemaa piirkondades tuleb geograafilisel piiritlemisel hõlmata kogu valgala, millel paikneb lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüvega nakatunud ettevõte. Pädev asutus võib vähendada piirangutsooni ulatust nii, et see hõlmaks osa valgalast, kui sellega ei kahjustada lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve põhjustatud nakkusega seotud tauditõrjemeetmeid. |
| --- | --- |

c)

sisemaa piirkondades tuleb geograafilisel piiritlemisel hõlmata kogu valgala, millel paikneb lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüvega nakatunud ettevõte. Pädev asutus võib vähendada piirangutsooni ulatust nii, et see hõlmaks osa valgalast, kui sellega ei kahjustada lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve põhjustatud nakkusega seotud tauditõrjemeetmeid.

4. jagu

Lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve põhjustatud nakkusest vaba staatuse säilitamine

| 1. | Kui liikmesriigi, tsooni või bioturvarühmiku lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve põhjustatud nakkusest vaba staatuse säilitamiseks on artikli 81 kohaselt nõutav aktiivne seire, tuleb kõigis selles liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus loetellu kantud liike kasvatavates ettevõtetes teha loomatervise ülevaatused ja võtta kaladelt proovid vastavalt tabelile 2.B, võttes arvesse lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve põhjustatud nakkuse leviku riski määra ettevõttes. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve põhjustatud nakkusest vaba staatuse säilitamiseks vajalike loomatervise ülevaatuste sageduse määramisel bioturvarühmikutes, kus tervisestaatus sõltub ümbritsevate looduslike veekogude veeloomapopulatsiooni tervislikust seisundist, tuleb lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve põhjustatud nakkuse leviku riski pidada suureks. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Taudivaba staatus tuleb säilitada üksnes juhul, kui kõik 5. jao punktis 2 sätestatud diagnostikameetoditega analüüsitud proovid annavad lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve suhtes negatiivse tulemuse ning lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve põhjustatud nakkuse esinemise kahtlus lükatakse 5. jao punktis 3 sätestatud diagnostikameetoditega ümber.

  Tabel 2.B


  Liikmesriikide, tsoonide või bioturvarühmikute lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve põhjustatud nakkusest vaba staatuse säilitamise kava
   (9)









  Riskimäär (10) | Loomatervise ülevaatuste arv aastas | Laboriuuringute arv aastas (11), (12) | Kalade arv valimis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Suur | 2 | 2 | 30 |
| Keskmine | 1 | 1 | 30 |
| Väike | 1 kord 2 aasta jooksul | 1 kord 2 aasta jooksul | 30 |
| Kalade maksimaalne arv koondproovis: 5. |

3.

Tabel 2.B

Liikmesriikide, tsoonide või bioturvarühmikute lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve põhjustatud nakkusest vaba staatuse säilitamise kava
   (9)

Riskimäär (10)

Loomatervise ülevaatuste arv aastas

Laboriuuringute arv aastas (11), (12)

Kalade arv valimis

Suur

2

2

30

Keskmine

1

1

30

Väike

1 kord 2 aasta jooksul

1 kord 2 aasta jooksul

30

Kalade maksimaalne arv koondproovis: 5.

5. jagu

Diagnostika- ja proovivõtumeetodid

| 1. | Elunditest ja koematerjalist tuleb proovide võtmiseks ja uurimiseks kasutada järgmist:






  a) | histoloogiline analüüs: neeru eesmine osa, maks, süda, kõhunääre, sool, põrn ja lõpused; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

histoloogiline analüüs: neeru eesmine osa, maks, süda, kõhunääre, sool, põrn ja lõpused;

| b) | immunohistokeemiline analüüs: neeru keskosa ja süda koos klappide ja arterioossibulaga; |
| --- | --- |

b)

immunohistokeemiline analüüs: neeru keskosa ja süda koos klappide ja arterioossibulaga;

| c) | RT-qPCRil põhinev analüüs: neeru keskosa ja süda; |
| --- | --- |

c)

RT-qPCRil põhinev analüüs: neeru keskosa ja süda;

| d) | viiruse kultiveerimine: neeru keskosa, süda, maks ja põrn. |
| --- | --- |

d)

viiruse kultiveerimine: neeru keskosa, süda, maks ja põrn.

Kuni viielt kalalt pärit elunditükid võib ühte koondada.

| 2. | Lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve põhjustatud nakkusest vaba staatuse andmiseks või säilitamiseks vastavalt 2.–4. jaole tuleb diagnostikameetoditest kasutada RT-qPCR-d, millele järgneb tavapärane RT-PCR ja positiivsete proovide HE-geeni sekveneerimine vastavalt Euroopa Liidu referentlaboratooriumi poolt kalataudide puhul heaks kiidetud üksikasjalikele meetoditele ja nende kohaldamise korrale.
  Kui RT-qPCRiga saadakse positiivne tulemus, tuleb enne artiklites 55–65 ette nähtud esmaste tõrjemeetmete rakendamist analüüsida veel proove.
  Neid proove tuleb analüüsida vastavalt Euroopa Liidu referentlaboratooriumi poolt kalataudide puhul heaks kiidetud üksikasjalikele meetoditele ja nende kohaldamise korrale:






  a) | proovide analüüs RT-qPCRiga, millele järgneb tavapärane RT-PCR ja HE-geeni sekveneerimine, et kinnitada deletsiooni esinemist HPRis, ja |
| --- | --- | --- |

2.

Kui RT-qPCRiga saadakse positiivne tulemus, tuleb enne artiklites 55–65 ette nähtud esmaste tõrjemeetmete rakendamist analüüsida veel proove.

Neid proove tuleb analüüsida vastavalt Euroopa Liidu referentlaboratooriumi poolt kalataudide puhul heaks kiidetud üksikasjalikele meetoditele ja nende kohaldamise korrale:

a)

proovide analüüs RT-qPCRiga, millele järgneb tavapärane RT-PCR ja HE-geeni sekveneerimine, et kinnitada deletsiooni esinemist HPRis, ja

| b) | ISA-viiruse antigeeni tuvastamine koepreparaatides ISA-viiruse vastaste spetsiifiliste antikehade abil või |
| --- | --- |

b)

ISA-viiruse antigeeni tuvastamine koepreparaatides ISA-viiruse vastaste spetsiifiliste antikehade abil või

| c) | Lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve eraldamine rakukultuuris ja selle edasine tuvastamine. |
| --- | --- |

c)

Lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve eraldamine rakukultuuris ja selle edasine tuvastamine.

| 3. | Kui vastavalt artiklile 55 on vaja lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve põhjustatud nakkuse kahtlust kinnitada või ümber lükata, peab proovivõtu- ja uuringute tegemise kord vastama järgmistele nõuetele:






  a) | nakkuskahtlusega ettevõttes tuleb teha vähemalt üks loomatervise ülevaatus ja võtta vähemalt üks proov, mis hõlmab 10 surmaeelses seisundis kala, kui täheldatakse lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüvega nakatumisele viitavaid kliinilisi tunnuseid või lahangul tuvastatavaid koekahjustusi, või vähemalt 30 kala, kui kõnealuseid kliinilisi tunnuseid ega lahangul tuvastatavaid koekahjustusi ei täheldata. Vastavalt Euroopa Liidu referentlaboratooriumi poolt kalataudide puhul heaks kiidetud üksikasjalikele diagnostikameetoditele ja nende kohaldamise korrale kasutatakse proovide analüüsimiseks ühte või mitut punktis 2 sätestatud diagnostikameetodit; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

nakkuskahtlusega ettevõttes tuleb teha vähemalt üks loomatervise ülevaatus ja võtta vähemalt üks proov, mis hõlmab 10 surmaeelses seisundis kala, kui täheldatakse lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüvega nakatumisele viitavaid kliinilisi tunnuseid või lahangul tuvastatavaid koekahjustusi, või vähemalt 30 kala, kui kõnealuseid kliinilisi tunnuseid ega lahangul tuvastatavaid koekahjustusi ei täheldata. Vastavalt Euroopa Liidu referentlaboratooriumi poolt kalataudide puhul heaks kiidetud üksikasjalikele diagnostikameetoditele ja nende kohaldamise korrale kasutatakse proovide analüüsimiseks ühte või mitut punktis 2 sätestatud diagnostikameetodit;

| b) | kui RT-qPCRiga saadakse positiivne tulemus lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve suhtes, analüüsitakse enne artiklis 58 ette nähtud esmaste tõrjemeetmete rakendamist veel proove. Kahtlustatav lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve põhjustatud nakkuse juht tuleb kinnitada vastavalt järgmistele kriteeriumidele, kasutades Euroopa Liidu referentlaboratooriumi poolt kalataudide puhul heaks kiidetud üksikasjalikke meetodeid ja nende kohaldamise korda:






  i) | ISA-viiruse tuvastamine RT-qPCR abil, sealhulgas HE-geeni sekveneerimine, et kinnitada deletsiooni esinemist HPRis; |
| --- | --- | --- |

b)

kui RT-qPCRiga saadakse positiivne tulemus lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve suhtes, analüüsitakse enne artiklis 58 ette nähtud esmaste tõrjemeetmete rakendamist veel proove. Kahtlustatav lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve põhjustatud nakkuse juht tuleb kinnitada vastavalt järgmistele kriteeriumidele, kasutades Euroopa Liidu referentlaboratooriumi poolt kalataudide puhul heaks kiidetud üksikasjalikke meetodeid ja nende kohaldamise korda:

i)

ISA-viiruse tuvastamine RT-qPCR abil, sealhulgas HE-geeni sekveneerimine, et kinnitada deletsiooni esinemist HPRis;

| ii) | ISA-viiruse tuvastamine RT-qPCR abil, sealhulgas HE-geeni sekveneerimine, et kinnitada deletsiooni esinemist HPRis, ja ISA-viiruse eraldamine ja tuvastamine rakukultuuris vähemalt ühest proovist, mis on võetud ükskõik milliselt kalalt ettevõttes; |
| --- | --- |

ii)

ISA-viiruse tuvastamine RT-qPCR abil, sealhulgas HE-geeni sekveneerimine, et kinnitada deletsiooni esinemist HPRis, ja ISA-viiruse eraldamine ja tuvastamine rakukultuuris vähemalt ühest proovist, mis on võetud ükskõik milliselt kalalt ettevõttes;

| c) | kui täheldatakse nakatumisele viitavaid kliinilisi, makropatoloogilisi või histopatoloogilisi leide, tuleb nakatumise kahtluse kinnitamiseks kasutada vastavalt Euroopa Liidu referentlaboratooriumi poolt kalataudide korral heaks kiidetud menetlustele viiruse tuvastamiseks kahte teineteisest sõltumatu tuvastuspõhimõttega diagnostikameetodit, näiteks RT-qPCRi ja immunohistokeemilist analüüsi.
  Lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve kahtluse võib ümber lükata, kui kahtluse tekkimise kuupäevale järgneva 12 kuu jooksul tehtavate uuringute ja loomatervise ülevaatuste käigus ei leita viiruse esinemise kohta täiendavaid tõendeid. |
| --- | --- |

c)

kui täheldatakse nakatumisele viitavaid kliinilisi, makropatoloogilisi või histopatoloogilisi leide, tuleb nakatumise kahtluse kinnitamiseks kasutada vastavalt Euroopa Liidu referentlaboratooriumi poolt kalataudide korral heaks kiidetud menetlustele viiruse tuvastamiseks kahte teineteisest sõltumatu tuvastuspõhimõttega diagnostikameetodit, näiteks RT-qPCRi ja immunohistokeemilist analüüsi.

Lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve kahtluse võib ümber lükata, kui kahtluse tekkimise kuupäevale järgneva 12 kuu jooksul tehtavate uuringute ja loomatervise ülevaatuste käigus ei leita viiruse esinemise kohta täiendavaid tõendeid.

3. PEATÜKK

Marteilia refringens’i nakkuse likvideerimine, sellest vaba staatus ja asjaomased diagnostikameetodid

1. jagu

Loomatervise ülevaatuste ja proovide võtmise üldnõuded

Artikli 3 lõike 2 punkti b alapunktis ii osutatud loomatervise ülevaatused ja proovide võtmine peavad vastama järgmistele nõuetele:

| a) | loomatervise ülevaatused ja asjakohasel juhul proovide võtmine tuleb teha aastaajal, mil parasiidi levimus liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus on teadaolevalt suurim. Kui sellised andmed ei ole kättesaadavad, tuleb proovid võtta vahetult pärast seda, kui veetemperatuur on tõusnud üle 17 °C; |
| --- | --- |

a)

loomatervise ülevaatused ja asjakohasel juhul proovide võtmine tuleb teha aastaajal, mil parasiidi levimus liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus on teadaolevalt suurim. Kui sellised andmed ei ole kättesaadavad, tuleb proovid võtta vahetult pärast seda, kui veetemperatuur on tõusnud üle 17 °C;

| b) | kui proovide võtmiseks peab koguma molluskeid vastavalt 2.–4. jaos sätestatud nõuetele, tuleb kohaldada järgmisi kriteeriume:






  i) | Ostrea spp. olemasolu korral tuleb proovivõtuks valida ainult selle liigi austrid. Kui Ostrea spp.-d ei leidu, peavad valimis olema esindatud kõik muud olemasolevad taudile vastuvõtlikud liigid; |
| --- | --- | --- |

b)

kui proovide võtmiseks peab koguma molluskeid vastavalt 2.–4. jaos sätestatud nõuetele, tuleb kohaldada järgmisi kriteeriume:

i)

Ostrea spp. olemasolu korral tuleb proovivõtuks valida ainult selle liigi austrid. Kui Ostrea spp.-d ei leidu, peavad valimis olema esindatud kõik muud olemasolevad taudile vastuvõtlikud liigid;

| ii) | kui tootmisüksustes esineb nõrku, avatud kojapoolmetega või äsja surnud, kuid mitte lagunenud molluskeid, tuleb proovivõtuks valida eelkõige sellised molluskid. Kui selliseid molluskeid ei leidu, peab proovivõtuvalim hõlmama vanimaid terveid molluskeid; |
| --- | --- |

ii)

kui tootmisüksustes esineb nõrku, avatud kojapoolmetega või äsja surnud, kuid mitte lagunenud molluskeid, tuleb proovivõtuks valida eelkõige sellised molluskid. Kui selliseid molluskeid ei leidu, peab proovivõtuvalim hõlmama vanimaid terveid molluskeid;

| iii) | kui proove võetakse molluskikasvatusettevõttes, kus tootmisprotsessis kasutatakse mitut veeallikat, peab proovivõtuvalim sisaldama kõikidest veeallikatest pärit molluskeid, nii et selles oleksid proportsionaalselt esindatud ettevõtte kõik osad; |
| --- | --- |

iii)

kui proove võetakse molluskikasvatusettevõttes, kus tootmisprotsessis kasutatakse mitut veeallikat, peab proovivõtuvalim sisaldama kõikidest veeallikatest pärit molluskeid, nii et selles oleksid proportsionaalselt esindatud ettevõtte kõik osad;

| iv) | kui proove võetakse molluskikasvatusettevõttes või nende ettevõtete rühmas, peab valim sisaldama piisava arvu proovivõtukohtadest pärit molluskeid, et nii et selles oleksid proportsionaalselt esindatud ettevõtte või ettevõtete rühma kõik osad. Selliste proovivõtukohtade valimisel võetakse peamiste teguritena arvesse eelmisi kohti, kus Marteilia refringens avastati, asustustihedust, veevoolu, taudile vastuvõtlike liikide ja vektorliikide esinemist, batümeetrilisi andmeid ja kasvatustavasid. Proove tuleb võtta ka ettevõttes või ettevõtete rühmas asuvatest või nendega külgnevatest looduslikest kasvukohtadest. |
| --- | --- |

iv)

kui proove võetakse molluskikasvatusettevõttes või nende ettevõtete rühmas, peab valim sisaldama piisava arvu proovivõtukohtadest pärit molluskeid, et nii et selles oleksid proportsionaalselt esindatud ettevõtte või ettevõtete rühma kõik osad. Selliste proovivõtukohtade valimisel võetakse peamiste teguritena arvesse eelmisi kohti, kus Marteilia refringens avastati, asustustihedust, veevoolu, taudile vastuvõtlike liikide ja vektorliikide esinemist, batümeetrilisi andmeid ja kasvatustavasid. Proove tuleb võtta ka ettevõttes või ettevõtete rühmas asuvatest või nendega külgnevatest looduslikest kasvukohtadest.

2. jagu

Marteilia refringens’i nakkusest vaba staatuse andmine teadmata tervisestaatusega liikmesriikides, tsoonides või bioturvarühmikutes

| 1. | Marteilia refringens’i viiruse nakkusest vaba staatuse võib anda teadmata tervisestaatusega liikmesriigile, tsoonile või bioturvarühmikule Marteilia refringens’i nakkuse suhtes ainult siis, kui kõigi selles liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus loetellu kantud liike kasvatavate ettevõtete ja vajaduse korral looduslike populatsioonide proovivõtukohtade suhtes on kohaldatud järgmist kolmeaastast kava:






  a) | loetellu kantud liikidesse kuuluvaid veeloomi kasvatavates ettevõtetes või ettevõtete rühmades on loomatervise ülevaatused tehtud ja proovid võetud vähemalt kolme järjestikuse aasta jooksul vastavalt tabelile 3.A; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

loetellu kantud liikidesse kuuluvaid veeloomi kasvatavates ettevõtetes või ettevõtete rühmades on loomatervise ülevaatused tehtud ja proovid võetud vähemalt kolme järjestikuse aasta jooksul vastavalt tabelile 3.A;

| b) | selle kolmeaastase perioodi jooksul on kõik 5. jao punktis 2 sätestatud diagnostikameetoditega analüüsitud proovid andnud Marteilia refringens’i suhtes negatiivse tulemuse ning Marteilia refringens’i esinemise kahtlus on 5. jao punktis 3 sätestatud diagnostikameetoditega ümber lükatud; |
| --- | --- |

b)

selle kolmeaastase perioodi jooksul on kõik 5. jao punktis 2 sätestatud diagnostikameetoditega analüüsitud proovid andnud Marteilia refringens’i suhtes negatiivse tulemuse ning Marteilia refringens’i esinemise kahtlus on 5. jao punktis 3 sätestatud diagnostikameetoditega ümber lükatud;

| c) | kui valimisse võetakse taudivaba staatusega liikmesriigist, tsoonist või piirkonnast pärit Ostrea edulis, peab see liik olema toodud asjaomasesse ettevõttesse või ettevõtete rühma hiljemalt kava rakendamisele vahetult eelneval kevadel. |
| --- | --- |

c)

kui valimisse võetakse taudivaba staatusega liikmesriigist, tsoonist või piirkonnast pärit Ostrea edulis, peab see liik olema toodud asjaomasesse ettevõttesse või ettevõtete rühma hiljemalt kava rakendamisele vahetult eelneval kevadel.

| 2. | Kui Marteilia refringens’i nakkus tuvastatakse punktis 1 sätestatud kolmeaastase kava käigus enne uue kolmeaastase kava rakendamise algust, tuleb asjaomased ettevõtted selles liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus






  a) | allutada minimaalsetele tauditõrjemeetmetele, mis on sätestatud artiklites 58–65; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

allutada minimaalsetele tauditõrjemeetmetele, mis on sätestatud artiklites 58–65;

| b) | asustada taas molluskitega, mis on pärit Marteilia refringens’i nakkusest vabas liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus asuvast ettevõttest või selle taudi likvideerimise programmiga hõlmatud liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus asuvast ettevõttest. |
| --- | --- |

b)

asustada taas molluskitega, mis on pärit Marteilia refringens’i nakkusest vabas liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus asuvast ettevõttest või selle taudi likvideerimise programmiga hõlmatud liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus asuvast ettevõttest.

Tabel 3.A

Marteilia refringens’i nakkusest vaba staatuse saavutamisele eelneva kolmeaastase kontrolliperioodi kava liikmesriikidele, tsoonidele või bioturvarühmikutele

| Seireaasta | Loomatervise ülevaatuste arv aastas ettevõtte/ettevõtete rühma kohta | Laboriuuringute arv aastas | Molluskite arv valimis |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. aasta | 1 | 1 | 150 |
| 2. aasta | 1 | 1 | 150 |
| 3. aasta | 1 | 1 | 150 |

Seireaasta

Loomatervise ülevaatuste arv aastas ettevõtte/ettevõtete rühma kohta

Laboriuuringute arv aastas

Molluskite arv valimis

1. aasta

1

1

150

2. aasta

1

1

150

3. aasta

1

1

150

3. jagu

Marteilia refringens’i nakkusest vaba staatuse andmine teadaolevalt Marteilia refringens’i nakkusega liikmesriikides, tsoonides või bioturvarühmikutes

| 1. | Marteilia refringens’i nakkusest vaba staatuse võib anda teadaolevalt Marteilia refringens’i nakkusega liikmesriigile, tsoonile või bioturvarühmikule ainult juhul, kui pädeva asutuse hinnangul on kõnealuse taudi likvideerimine teostatav, kui kõigi selles liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus loetellu kantud liikidesse kuuluvaid veeloomi pidavate ettevõtete suhtes on kohaldatud likvideerimisprogrammi, mis vastab järgmistele nõuetele:






  a) | artiklites 55–65 sätestatud minimaalseid tõrjemeetmeid on tulemuslikult kohaldatud ja artikli 58 lõike 1 punktis c sätestatud sobiva suurusega piirangutsoon, mis on vajaduse korral jagatud kaitsetsooniks ja järelevalvetsooniks, peab olema loodud Marteilia refringens’i nakkusega ettevõt(e)te või ettevõtete rühma ümber, võttes arvesse punktis 2 sätestatud nõudeid; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

artiklites 55–65 sätestatud minimaalseid tõrjemeetmeid on tulemuslikult kohaldatud ja artikli 58 lõike 1 punktis c sätestatud sobiva suurusega piirangutsoon, mis on vajaduse korral jagatud kaitsetsooniks ja järelevalvetsooniks, peab olema loodud Marteilia refringens’i nakkusega ettevõt(e)te või ettevõtete rühma ümber, võttes arvesse punktis 2 sätestatud nõudeid;

| b) | kõikides kaitsetsoonis, või kui kaitsetsooni ei ole kehtestatud, siis piirangutsoonis loetellu kantud liike kasvatavates ettevõtetes ja ettevõtete rühmades, mis ei ole Marteilia refringens’iga nakatunud, tuleb teha uuring, mis hõlmab vähemalt proovide kogumist 150 molluski analüüsimiseks pärast Marteilia refringens’iga nakatumise perioodi algust Kui nakatumisperiood ei ole teada, tuleb proovide võtmist alustada pärast seda, kui veetemperatuur on tõusnud üle 17 °C; |
| --- | --- |

b)

kõikides kaitsetsoonis, või kui kaitsetsooni ei ole kehtestatud, siis piirangutsoonis loetellu kantud liike kasvatavates ettevõtetes ja ettevõtete rühmades, mis ei ole Marteilia refringens’iga nakatunud, tuleb teha uuring, mis hõlmab vähemalt proovide kogumist 150 molluski analüüsimiseks pärast Marteilia refringens’iga nakatumise perioodi algust Kui nakatumisperiood ei ole teada, tuleb proovide võtmist alustada pärast seda, kui veetemperatuur on tõusnud üle 17 °C;

| c) | asjaomased ettevõtted ja ettevõtete rühmad tuleb tühjendada vastavalt artiklile 62 ning võimaluse korral puhastada ja desinfitseerida vastavalt artiklile 63.
  Kasutamata hoidmise periood tuleb kehtestada vastavalt artiklile 64 ja selle kestus peab olema vähemalt järgmine:






  i) | kaks kuud ettevõtete ja ettevõtete rühmade puhul, mida saab täielikult tühjendada ning põhjalikult puhastada ja desinfitseerida, näiteks munemis- või kasvualad; |
| --- | --- | --- |

c)

asjaomased ettevõtted ja ettevõtete rühmad tuleb tühjendada vastavalt artiklile 62 ning võimaluse korral puhastada ja desinfitseerida vastavalt artiklile 63.

Kasutamata hoidmise periood tuleb kehtestada vastavalt artiklile 64 ja selle kestus peab olema vähemalt järgmine:

i)

kaks kuud ettevõtete ja ettevõtete rühmade puhul, mida saab täielikult tühjendada ning põhjalikult puhastada ja desinfitseerida, näiteks munemis- või kasvualad;

| ii) | kaks kuud ettevõtete ja ettevõtete rühmade puhul, mida ei ole võimalik veest tühjendada ning põhjalikult puhastada ja desinfitseerida, kui loetellu kantud liigi nakatunud molluskid ja nakatunud ettevõtte või ettevõtete rühmaga epidemioloogiliselt seotud molluskid loetellu kantud liigist on ära korjatud või eemaldatud enne aasta seda perioodi, mil Marteilia refringens’i levimus on teadaolevalt suurim, või kui see periood ei ole teada, siis enne perioodi, mil veetemperatuur tõuseb üle 17 °C; |
| --- | --- |

ii)

kaks kuud ettevõtete ja ettevõtete rühmade puhul, mida ei ole võimalik veest tühjendada ning põhjalikult puhastada ja desinfitseerida, kui loetellu kantud liigi nakatunud molluskid ja nakatunud ettevõtte või ettevõtete rühmaga epidemioloogiliselt seotud molluskid loetellu kantud liigist on ära korjatud või eemaldatud enne aasta seda perioodi, mil Marteilia refringens’i levimus on teadaolevalt suurim, või kui see periood ei ole teada, siis enne perioodi, mil veetemperatuur tõuseb üle 17 °C;

| iii) | neliteist kuud ettevõtete ja ettevõtete rühmade puhul, mida ei ole võimalik veest tühjendada ning põhjalikult puhastada ja desinfitseerida, kui loetellu kantud liigi nakatunud molluskid ja nakatunud ettevõtte või ettevõtete rühmaga epidemioloogiliselt seotud molluskid loetellu kantud liigist ei ole ära korjatud või eemaldatud enne aasta seda perioodi, mil Marteilia refringens’i levimus on teadaolevalt suurim, või kui sellised andmed ei ole kättesaadavad, siis enne perioodi, mil veetemperatuur tõuseb üle 17 °C. |
| --- | --- |

iii)

neliteist kuud ettevõtete ja ettevõtete rühmade puhul, mida ei ole võimalik veest tühjendada ning põhjalikult puhastada ja desinfitseerida, kui loetellu kantud liigi nakatunud molluskid ja nakatunud ettevõtte või ettevõtete rühmaga epidemioloogiliselt seotud molluskid loetellu kantud liigist ei ole ära korjatud või eemaldatud enne aasta seda perioodi, mil Marteilia refringens’i levimus on teadaolevalt suurim, või kui sellised andmed ei ole kättesaadavad, siis enne perioodi, mil veetemperatuur tõuseb üle 17 °C.

Kui kõik nakatunud ettevõtted ja nakatunud ettevõtete rühmad on tühjendatud, tuleb kehtestada vähemalt neljanädalane samaaegse kasutamata hoidmise periood;

| d) | taasasustamine võib toimuda ainult siis, kui kõik nakatunud ettevõtted või nakatunud ettevõtete rühmad on kooskõlas alapunktiga c tühjendatud, puhastatud, desinfitseeritud ja kasutamata hoitud; |
| --- | --- |

d)

taasasustamine võib toimuda ainult siis, kui kõik nakatunud ettevõtted või nakatunud ettevõtete rühmad on kooskõlas alapunktiga c tühjendatud, puhastatud, desinfitseeritud ja kasutamata hoitud;

| e) | kõigis ettevõtetes ja ettevõtete rühmades (v.a alapunktis f nimetatud ettevõtted ja ettevõtete rühmad), mis kasvatavad loetellu kantud liikidesse kuuluvaid veeloomi likvideerimisprogrammiga hõlmatud liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus, tuleb seejärel kohaldada 2. jaos sätestatud kava; |
| --- | --- |

e)

kõigis ettevõtetes ja ettevõtete rühmades (v.a alapunktis f nimetatud ettevõtted ja ettevõtete rühmad), mis kasvatavad loetellu kantud liikidesse kuuluvaid veeloomi likvideerimisprogrammiga hõlmatud liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus, tuleb seejärel kohaldada 2. jaos sätestatud kava;

| f) | üksikettevõte, mis kasvatab loetellu kantud liikidesse kuuluvaid veeloomi ja mille tervisestaatus ei sõltu ümbritsevate veekogude tervislikust seisundist, ei ole kohustatud järgima pärast taudipuhangut 2. jaos sätestatud kava, juhul kui ettevõte vastab artikli 80 lõikes 3 sätestatud nõuetele ja asustatakse taas molluskitega, mis on pärit Marteilia refringens’i nakkusest vaba staatusega liikmesriikidest, tsoonidest või bioturvarühmikutest. |
| --- | --- |

f)

üksikettevõte, mis kasvatab loetellu kantud liikidesse kuuluvaid veeloomi ja mille tervisestaatus ei sõltu ümbritsevate veekogude tervislikust seisundist, ei ole kohustatud järgima pärast taudipuhangut 2. jaos sätestatud kava, juhul kui ettevõte vastab artikli 80 lõikes 3 sätestatud nõuetele ja asustatakse taas molluskitega, mis on pärit Marteilia refringens’i nakkusest vaba staatusega liikmesriikidest, tsoonidest või bioturvarühmikutest.

| 2. | Piirangutsoon peab olema iga juhtumi puhul eraldi kindlaks määratud ja






  a) | arvesse tuleb võtta selliseid tegureid, mis mõjutavad Marteilia refringens’i nakkuse levimist muu hulgas teistesse ettevõtetesse ja looduslikele molluskitele, näiteks:






  i) | surnud molluskite arv, vanus, määr ja jaotus Marteilia refringens’i nakkusega ettevõttes või ettevõtete rühmas; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

arvesse tuleb võtta selliseid tegureid, mis mõjutavad Marteilia refringens’i nakkuse levimist muu hulgas teistesse ettevõtetesse ja looduslikele molluskitele, näiteks:

i)

surnud molluskite arv, vanus, määr ja jaotus Marteilia refringens’i nakkusega ettevõttes või ettevõtete rühmas;

| ii) | naabruses asuvate ettevõtete või ettevõtete rühmade ning looduslike molluskite kaugus ja arvukus; |
| --- | --- |

ii)

naabruses asuvate ettevõtete või ettevõtete rühmade ning looduslike molluskite kaugus ja arvukus;

| iii) | töötlemisettevõtete, kontaktettevõtete või ettevõtete rühmade lähedus; |
| --- | --- |

iii)

töötlemisettevõtete, kontaktettevõtete või ettevõtete rühmade lähedus;

| iv) | ettevõtetes või ettevõtete rühmades esinevad liigid, eelkõige taudile vastuvõtlikud liigid ja vektorliigid; |
| --- | --- |

iv)

ettevõtetes või ettevõtete rühmades esinevad liigid, eelkõige taudile vastuvõtlikud liigid ja vektorliigid;

| v) | tabandunud ettevõtetes ning nende naabruses asuvates ettevõtetes ja ettevõtete rühmades kohaldatavad kasvatustavad; |
| --- | --- |

v)

tabandunud ettevõtetes ning nende naabruses asuvates ettevõtetes ja ettevõtete rühmades kohaldatavad kasvatustavad;

| vi) | hüdrodünaamilised tingimused ja |
| --- | --- |

vi)

hüdrodünaamilised tingimused ja

| vii) | muud tuvastatud epidemioloogilise tähtsusega tegurid; |
| --- | --- |

vii)

muud tuvastatud epidemioloogilise tähtsusega tegurid;

| b) | geograafiline piiritlemine peab vastama järgmistele miinimumnõuetele:






  i) | kaitsetsoon peab koosnema ringikujulisest alast, mille raadius on vähemalt üks loodete horisontaalne ulatus või vähemalt viis kilomeetrit (olenevalt sellest, kumb on suurem) ja mille keskpunktis on Marteilia refringens’i nakkusega ettevõte, või samaväärsest alast, mis on kindlaks määratud asjakohaste hüdrodünaamiliste või epidemioloogiliste andmete põhjal, ning |
| --- | --- | --- |

b)

geograafiline piiritlemine peab vastama järgmistele miinimumnõuetele:

i)

kaitsetsoon peab koosnema ringikujulisest alast, mille raadius on vähemalt üks loodete horisontaalne ulatus või vähemalt viis kilomeetrit (olenevalt sellest, kumb on suurem) ja mille keskpunktis on Marteilia refringens’i nakkusega ettevõte, või samaväärsest alast, mis on kindlaks määratud asjakohaste hüdrodünaamiliste või epidemioloogiliste andmete põhjal, ning

| ii) | järelevalvetsoon peab koosnema kaitsetsooni ümbritsevast alast, mis hõlmab kattuvaid loodete horisontaalse ulatuse tsoone, või kaitsetsooni ümbritsevast ringikujulisest alast, mille raadius kaitsetsooni keskpunktist on 10 km, või samaväärsest alast, mis on kindlaks määratud asjakohaste hüdrodünaamiliste või epidemioloogiliste andmete põhjal,
  või |
| --- | --- |

ii)

järelevalvetsoon peab koosnema kaitsetsooni ümbritsevast alast, mis hõlmab kattuvaid loodete horisontaalse ulatuse tsoone, või kaitsetsooni ümbritsevast ringikujulisest alast, mille raadius kaitsetsooni keskpunktist on 10 km, või samaväärsest alast, mis on kindlaks määratud asjakohaste hüdrodünaamiliste või epidemioloogiliste andmete põhjal,

või

| iii) | kui eraldi kaitse- ja järelevalvetsoone ei looda, peab piirangutsoon koosnema alast, mis hõlmab nii kaitsetsooni kui ka järelevalvetsooni. |
| --- | --- |

iii)

kui eraldi kaitse- ja järelevalvetsoone ei looda, peab piirangutsoon koosnema alast, mis hõlmab nii kaitsetsooni kui ka järelevalvetsooni.

4. jagu

Marteilia refringens’i nakkusest vaba staatuse säilitamine

| 1. | Kui liikmesriigi, tsooni või bioturvarühmiku Marteilia refringens’i nakkusest vaba staatuse säilitamiseks on artikli 81 kohaselt nõutav aktiivne seire, tuleb kõigis selles liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus loetellu kantud liike kasvatavates ettevõtetes teha loomatervise ülevaatused ja võtta molluskitelt proovid vastavalt tabelile 3.B, võttes arvesse Marteilia refringens’i nakkuse leviku riski määra ettevõttes. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Marteilia refringens’i nakkusest vaba staatuse säilitamiseks vajalike loomatervise ülevaatuste sageduse määramisel bioturvarühmikutes, kus selle taudiga seotud tervisestaatus sõltub ümbritsevate looduslike veekogude veeloomapopulatsioonide tervislikust seisundist, tuleb Marteilia refringens’i nakkuse leviku riski pidada suureks. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Marteilia refringens’i nakkusest vaba staatuse võib säilitada üksnes juhul, kui kõik 5. jao punktis 2 sätestatud diagnostikameetoditega analüüsitud proovid annavad Marteilia refringens’i suhtes negatiivse tulemuse ning Marteilia refringens’i nakkuse esinemise kahtlus lükatakse 5. jao punktis 3 sätestatud diagnostikameetoditega ümber.

  Tabel 3.B


  Liikmesriikide, tsoonide või bioturvarühmikute Marteilia refringens’i nakkusest vaba staatuse säilitamise kava









  Riskimäär (13) | Loomatervise ülevaatuste arv ettevõtte/ettevõtete rühma kohta | Laboriuuringute arv | Molluskite arv valimis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Suur | 1 kord aastas | 1 kord 2 aasta jooksul | 150 |
| Keskmine | 1 kord 2 aasta jooksul | 1 kord 2 aasta jooksul | 150 |
| Väike | 1 kord 3 aasta jooksul | 1 kord 3 aasta jooksul | 150 |

3.

Tabel 3.B

Liikmesriikide, tsoonide või bioturvarühmikute Marteilia refringens’i nakkusest vaba staatuse säilitamise kava

Riskimäär (13)

Loomatervise ülevaatuste arv ettevõtte/ettevõtete rühma kohta

Laboriuuringute arv

Molluskite arv valimis

Suur

1 kord aastas

1 kord 2 aasta jooksul

150

Keskmine

1 kord 2 aasta jooksul

1 kord 2 aasta jooksul

150

Väike

1 kord 3 aasta jooksul

1 kord 3 aasta jooksul

150

5. jagu

Diagnostika- ja proovivõtumeetodid

| 1. | Laborisse tuleb punktides 2 ja 3 ette nähtud diagnostikameetoditega analüüsimiseks saata kogu loom. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Marteilia refringens’i nakkusest vaba staatuse andmiseks või säilitamiseks vastavalt 2.–4. jaole tuleb kasutada diagnostikameetodeid, mis peavad järgima Euroopa Liidu referentlaboratooriumi poolt molluskitaudide puhul heaks kiidetud üksikasjalikke diagnostikameetodeid ja menetlusi ja kujutama endast kas histopatoloogilist analüüsi, koejäljendite analüüsi või PCRi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kui vastavalt artiklile 55 on vaja Marteilia refringens’i nakkuse kahtlust kinnitada või ümber lükata, tuleb järgida järgmist loomatervise ülevaatuse, peab proovivõtu- ja uuringute tegemise kord olema vastavuses järgmisega:






  a) | uuring peab hõlmama vähemalt ühte proovivõtmist taudile vastuvõtlikku liiki kuuluva 30 molluski analüüsimiseks, kui kahtlus põhineb surmajuhtumit käsitleval teatel, või vastasel juhul taudile vastuvõtlikku liiki kuuluva 150 molluski analüüsimiseks pärast Marteilia refringens’iga nakatumise perioodi algust. Kui nakatumisperiood ei ole teada, tuleb proovide võtmist alustada pärast seda, kui veetemperatuur on tõusnud üle 17 °C; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

uuring peab hõlmama vähemalt ühte proovivõtmist taudile vastuvõtlikku liiki kuuluva 30 molluski analüüsimiseks, kui kahtlus põhineb surmajuhtumit käsitleval teatel, või vastasel juhul taudile vastuvõtlikku liiki kuuluva 150 molluski analüüsimiseks pärast Marteilia refringens’iga nakatumise perioodi algust. Kui nakatumisperiood ei ole teada, tuleb proovide võtmist alustada pärast seda, kui veetemperatuur on tõusnud üle 17 °C;

| b) | vastavalt Euroopa Liidu referentlaboratooriumi poolt molluskitaudide puhul heaks kiidetud üksikasjalikele diagnostikameetoditele ja nende kohaldamise korrale tuleb proovide analüüsimiseks kasutada alapunktis i sätestatud diagnostikameetodeid;






  i) | Marteilia refringens’i esinemine tuleb kinnitatuks lugeda, kui histopatoloogilise analüüsi, koejäljendite analüüsi või in situ hübridiseerimise positiivseid tulemusi toetavad PCRi positiivsed tulemused, mida kinnitavad sekveneerimistulemused. Kui bioloogiline materjal histopatoloogilise analüüsi, koejäljendite analüüsi või in situ hübridiseerimise tegemiseks ei ole kättesaadav, tuleb Marteilia refringens’i esinemine kinnitatuks lugeda, kui positiivsed tulemused on saadud kaht parasiitgenoomi eri fragmentidele suunatud PCR-analüüsi kasutades ja seda kinnitavad sekveneerimistulemused; |
| --- | --- | --- |

b)

vastavalt Euroopa Liidu referentlaboratooriumi poolt molluskitaudide puhul heaks kiidetud üksikasjalikele diagnostikameetoditele ja nende kohaldamise korrale tuleb proovide analüüsimiseks kasutada alapunktis i sätestatud diagnostikameetodeid;

i)

Marteilia refringens’i esinemine tuleb kinnitatuks lugeda, kui histopatoloogilise analüüsi, koejäljendite analüüsi või in situ hübridiseerimise positiivseid tulemusi toetavad PCRi positiivsed tulemused, mida kinnitavad sekveneerimistulemused. Kui bioloogiline materjal histopatoloogilise analüüsi, koejäljendite analüüsi või in situ hübridiseerimise tegemiseks ei ole kättesaadav, tuleb Marteilia refringens’i esinemine kinnitatuks lugeda, kui positiivsed tulemused on saadud kaht parasiitgenoomi eri fragmentidele suunatud PCR-analüüsi kasutades ja seda kinnitavad sekveneerimistulemused;

| ii) | Marteilia refringens’i nakkuse kahtluse võib ümber lükata, kui alapunktis i osutatud uuringutega ei leita tõendeid Marteilia refringens’i esinemise kohta. |
| --- | --- |

ii)

Marteilia refringens’i nakkuse kahtluse võib ümber lükata, kui alapunktis i osutatud uuringutega ei leita tõendeid Marteilia refringens’i esinemise kohta.

4. PEATÜKK

Bonamia exitiosa nakkuse likvideerimine, sellest vaba staatus ja asjaomased diagnostikameetodid

1. jagu

Loomatervise ülevaatuste ja proovide võtmise üldnõuded

Artikli 3 lõike 2 punkti b alapunktis ii osutatud loomatervise ülevaatused ja proovide võtmine peavad vastama järgmistele nõuetele:

| a) | loomatervise ülevaatused ja asjakohasel juhul proovide võtmine tuleb teha aastaajal, mil parasiidi levimus liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus on teadaolevalt suurim. Kui sellised andmed ei ole kättesaadavad, võetakse proovid kaks korda aastas, kevadel ja sügisel; |
| --- | --- |

a)

loomatervise ülevaatused ja asjakohasel juhul proovide võtmine tuleb teha aastaajal, mil parasiidi levimus liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus on teadaolevalt suurim. Kui sellised andmed ei ole kättesaadavad, võetakse proovid kaks korda aastas, kevadel ja sügisel;

| b) | kui proovide võtmiseks peab koguma molluskeid vastavalt 2.–4. jaos sätestatud nõuetele, tuleb kohaldada järgmisi kriteeriume:






  i) | Ostrea spp. olemasolu korral tuleb proovivõtuks valida ainult selle liigi austrid. kui Ostrea spp.-d ei leidu, peavad valimis olema esindatud kõik muud olemasolevad taudile vastuvõtlikud liigid; |
| --- | --- | --- |

b)

kui proovide võtmiseks peab koguma molluskeid vastavalt 2.–4. jaos sätestatud nõuetele, tuleb kohaldada järgmisi kriteeriume:

i)

Ostrea spp. olemasolu korral tuleb proovivõtuks valida ainult selle liigi austrid. kui Ostrea spp.-d ei leidu, peavad valimis olema esindatud kõik muud olemasolevad taudile vastuvõtlikud liigid;

| ii) | kui esineb nõrku, avatud kojapoolmetega või äsja surnud, kuid mitte lagunenud molluskeid, tuleb proovivõtuks valida eelkõige sellised molluskid. Kui selliseid molluskeid ei leidu, peab proovivõtuvalim hõlmama vanimaid terveid molluskeid; |
| --- | --- |

ii)

kui esineb nõrku, avatud kojapoolmetega või äsja surnud, kuid mitte lagunenud molluskeid, tuleb proovivõtuks valida eelkõige sellised molluskid. Kui selliseid molluskeid ei leidu, peab proovivõtuvalim hõlmama vanimaid terveid molluskeid;

| iii) | kui proove võetakse ettevõttes või ettevõtete rühmas, kus tootmisprotsessis kasutatakse mitut veeallikat, peab proovivõtuvalim hõlmama kõikidest veeallikatest pärit molluskeid, nii et selles oleksid proportsionaalselt esindatud ettevõtte kõik osad; |
| --- | --- |

iii)

kui proove võetakse ettevõttes või ettevõtete rühmas, kus tootmisprotsessis kasutatakse mitut veeallikat, peab proovivõtuvalim hõlmama kõikidest veeallikatest pärit molluskeid, nii et selles oleksid proportsionaalselt esindatud ettevõtte kõik osad;

| iv) | kui proove võetakse molluskikasvatusettevõttes või nende ettevõtete rühmas, peab valim sisaldama piisava arvu proovivõtukohtadest pärit molluskeid, et nii et selles oleksid proportsionaalselt esindatud ettevõtte või ettevõtete rühma kõik osad. Selliste proovivõtukohtade valimisel võetakse peamiste teguritena arvesse eelmisi kohti, kus Bonamia exitiosa avastati, asustustihedust, veevoolu, taudile vastuvõtlike liikide ja vektorliikide esinemist (nt Crassostrea gigas), batümeetrilisi andmeid ja kasvatustavasid. Proove tuleb võtta ka ettevõttes või ettevõtete rühmas asuvatest või nendega külgnevatest looduslikest kasvukohtadest. |
| --- | --- |

iv)

kui proove võetakse molluskikasvatusettevõttes või nende ettevõtete rühmas, peab valim sisaldama piisava arvu proovivõtukohtadest pärit molluskeid, et nii et selles oleksid proportsionaalselt esindatud ettevõtte või ettevõtete rühma kõik osad. Selliste proovivõtukohtade valimisel võetakse peamiste teguritena arvesse eelmisi kohti, kus Bonamia exitiosa avastati, asustustihedust, veevoolu, taudile vastuvõtlike liikide ja vektorliikide esinemist (nt Crassostrea gigas), batümeetrilisi andmeid ja kasvatustavasid. Proove tuleb võtta ka ettevõttes või ettevõtete rühmas asuvatest või nendega külgnevatest looduslikest kasvukohtadest.

2. jagu

Bonamia exitiosa nakkusest vaba staatuse andmine teadmata tervisestaatusega liikmesriikides, tsoonides või bioturvarühmikutes

| 1. | Bonamia exitiosa viiruse nakkusest vaba staatuse võib anda teadmata tervisestaatusega liikmesriigile, tsoonile või bioturvarühmikule Bonamia exitiosa nakkuse suhtes ainult siis, kui kõigi selles liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus loetellu kantud liike kasvatavate ettevõtete ja vajaduse korral looduslike populatsioonide proovivõtukohtade suhtes on kohaldatud järgmist kolmeaastast kava:






  a) | loetellu kantud liikidesse kuuluvaid veeloomi kasvatavates ettevõtetes ja ettevõtete rühmades on loomatervise ülevaatused tehtud ja proovid võetud vähemalt kolme järjestikuse aasta jooksul vastavalt tabelile 4.A; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

loetellu kantud liikidesse kuuluvaid veeloomi kasvatavates ettevõtetes ja ettevõtete rühmades on loomatervise ülevaatused tehtud ja proovid võetud vähemalt kolme järjestikuse aasta jooksul vastavalt tabelile 4.A;

| b) | selle kolmeaastase perioodi jooksul on kõik 5. jao punktis 2 sätestatud diagnostikameetoditega analüüsitud proovid andnud Bonamia exitiosa suhtes negatiivse tulemuse ning Bonamia exitiosa esinemise kahtlus on 5. jao punktis 3 sätestatud diagnostikameetoditega ümber lükatud. |
| --- | --- |

b)

selle kolmeaastase perioodi jooksul on kõik 5. jao punktis 2 sätestatud diagnostikameetoditega analüüsitud proovid andnud Bonamia exitiosa suhtes negatiivse tulemuse ning Bonamia exitiosa esinemise kahtlus on 5. jao punktis 3 sätestatud diagnostikameetoditega ümber lükatud.

| c) | kui valimisse võetakse taudivaba staatusega liikmesriigist, tsoonist või piirkonnast pärit Ostrea edulis, peab see liik olema toodud asjaomasesse ettevõttesse või ettevõtete rühma vähemalt üks aasta enne kava rakendamist. |
| --- | --- |

c)

kui valimisse võetakse taudivaba staatusega liikmesriigist, tsoonist või piirkonnast pärit Ostrea edulis, peab see liik olema toodud asjaomasesse ettevõttesse või ettevõtete rühma vähemalt üks aasta enne kava rakendamist.

| 2. | Kui punktis osutatud kolmeaastase kava jooksul avastatakse Bonamia exitiosa nakkus; enne uue kolmeaastase kava rakendamise algust, tuleb liikmesriigi, tsooni või bioturvarühmiku asjaomased ettevõtted






  a) | allutada minimaalsetele tauditõrjemeetmetele, mis on sätestatud artiklites 58–65; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

allutada minimaalsetele tauditõrjemeetmetele, mis on sätestatud artiklites 58–65;

| b) | asustada taas molluskitega, mis on pärit Bonamia exitiosa nakkusest vabas liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus asuvast ettevõttest või selle taudi likvideerimise programmiga hõlmatud liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus asuvast ettevõttest. |
| --- | --- |

b)

asustada taas molluskitega, mis on pärit Bonamia exitiosa nakkusest vabas liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus asuvast ettevõttest või selle taudi likvideerimise programmiga hõlmatud liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus asuvast ettevõttest.

Tabel 4.A

Bonamia exitiosa nakkusest vaba staatuse saavutamisele eelneva kolmeaastase kontrolliperioodi kava liikmesriikidele, tsoonidele või bioturvarühmikutele

| Seireaasta | Loomatervise ülevaatuste arv aastas ettevõtte või ettevõtete rühma kohta | Laboriuuringute arv aastas | Molluskite arv valimis |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. aasta | 2 | 2 | 150 |
| 2. aasta | 2 | 2 | 150 |
| 3. aasta | 2 | 2 | 150 |

Seireaasta

Loomatervise ülevaatuste arv aastas ettevõtte või ettevõtete rühma kohta

Laboriuuringute arv aastas

Molluskite arv valimis

1. aasta

2

2

150

2. aasta

2

2

150

3. aasta

2

2

150

3. jagu

Bonamia exitiosa nakkusest vaba staatuse andmine teadaolevalt Bonamia exitiosa nakkusega liikmesriikides, tsoonides või bioturvarühmikutes

| 1. | Bonamia exitiosa nakkusest vaba staatuse võib anda teadaolevalt Bonamia exitiosa nakkusega liikmesriigile, tsoonile või bioturvarühmikule ainult juhul, kui pädeva asutuse hinnangul on kõnealuse taudi likvideerimine teostatav, kui kõigi selles liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus loetellu kantud liikidesse kuuluvaid veeloomi pidavate ettevõtete suhtes on kohaldatud likvideerimisprogrammi, mis vastab järgmistele nõuetele:






  a) | artiklites 55–65 sätestatud minimaalseid tõrjemeetmeid tuleb tulemuslikult kohaldada ja artikli 58 lõike 1 punktis c sätestatud sobiva suurusega piirangutsoon, mis on vajaduse korral jagatud kaitsetsooniks ja järelevalvetsooniks, peab olema loodud Bonamia exitiosa’ga nakatunuks tunnistatud ettevõtte või ettevõtete rühma ümber, võttes arvesse punktis 2 sätestatud nõudeid; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

artiklites 55–65 sätestatud minimaalseid tõrjemeetmeid tuleb tulemuslikult kohaldada ja artikli 58 lõike 1 punktis c sätestatud sobiva suurusega piirangutsoon, mis on vajaduse korral jagatud kaitsetsooniks ja järelevalvetsooniks, peab olema loodud Bonamia exitiosa’ga nakatunuks tunnistatud ettevõtte või ettevõtete rühma ümber, võttes arvesse punktis 2 sätestatud nõudeid;

| b) | kõikides kaitsetsoonis, või kui kaitsetsooni ei ole kehtestatud, siis piirangutsoonis loetellu kantud liike kasvatavates ettevõtetes ja ettevõtete rühmades, mis ei ole Bonamia exitiosa’ga nakatunud, tuleb teha uuring, mis hõlmab vähemalt proovide kogumist 150 taudile vastuvõtlikku liiki kuuluva molluski analüüsimiseks pärast Bonamia exitiosa’ga nakatumise perioodi algust Kui nakatumisperiood ei ole teada, tuleb proovid võtta austritelt, kes on viibinud kaitsetsoonis vähemalt ühe aasta; |
| --- | --- |

b)

kõikides kaitsetsoonis, või kui kaitsetsooni ei ole kehtestatud, siis piirangutsoonis loetellu kantud liike kasvatavates ettevõtetes ja ettevõtete rühmades, mis ei ole Bonamia exitiosa’ga nakatunud, tuleb teha uuring, mis hõlmab vähemalt proovide kogumist 150 taudile vastuvõtlikku liiki kuuluva molluski analüüsimiseks pärast Bonamia exitiosa’ga nakatumise perioodi algust Kui nakatumisperiood ei ole teada, tuleb proovid võtta austritelt, kes on viibinud kaitsetsoonis vähemalt ühe aasta;

| c) | asjaomased ettevõtted ja ettevõtete rühmad tuleb tühjendada vastavalt artiklile 62 ning võimaluse korral puhastada ja desinfitseerida vastavalt artiklile 63.
  Kasutamata hoidmise periood tuleb kehtestada vastavalt artiklile 64 ja see peab kestma vähemalt kuus kuud.
  Kui kõik nakatunud ettevõtted või nakatunud ettevõtete rühmad on tühjendatud, tuleb kehtestada vähemalt neljanädalane samaaegse kasutamata hoidmise periood; |
| --- | --- |

c)

asjaomased ettevõtted ja ettevõtete rühmad tuleb tühjendada vastavalt artiklile 62 ning võimaluse korral puhastada ja desinfitseerida vastavalt artiklile 63.

Kasutamata hoidmise periood tuleb kehtestada vastavalt artiklile 64 ja see peab kestma vähemalt kuus kuud.

Kui kõik nakatunud ettevõtted või nakatunud ettevõtete rühmad on tühjendatud, tuleb kehtestada vähemalt neljanädalane samaaegse kasutamata hoidmise periood;

| d) | taasasustamine võib toimuda ainult siis, kui kõik nakatunud ettevõtted või nakatunud ettevõtete rühmad on kooskõlas alapunktiga c tühjendatud, puhastatud, desinfitseeritud ja kasutamata hoitud; |
| --- | --- |

d)

taasasustamine võib toimuda ainult siis, kui kõik nakatunud ettevõtted või nakatunud ettevõtete rühmad on kooskõlas alapunktiga c tühjendatud, puhastatud, desinfitseeritud ja kasutamata hoitud;

| e) | kõigis ettevõtetes ja ettevõtete rühmades (v.a alapunktis f nimetatud ettevõtted ja ettevõtete rühmad), mis kasvatavad loetellu kantud liikidesse kuuluvaid veeloomi likvideerimisprogrammiga hõlmatud liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus, tuleb seejärel kohaldada 2. jaos sätestatud kava; |
| --- | --- |

e)

kõigis ettevõtetes ja ettevõtete rühmades (v.a alapunktis f nimetatud ettevõtted ja ettevõtete rühmad), mis kasvatavad loetellu kantud liikidesse kuuluvaid veeloomi likvideerimisprogrammiga hõlmatud liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus, tuleb seejärel kohaldada 2. jaos sätestatud kava;

| f) | üksikettevõte, mis kasvatab loetellu kantud liikidesse kuuluvaid veeloomi ja mille tervisestaatus ei sõltu ümbritsevate veekogude tervislikust seisundist, ei ole kohustatud järgima pärast taudipuhangut 2. jaos sätestatud kava, juhul kui ettevõte vastab artikli 80 lõikes 3 sätestatud nõuetele ja asustatakse taas molluskitega, mis on pärit Bonamia exitiosa nakkusest vaba staatusega liikmesriikidest, tsoonidest või bioturvarühmikutest. |
| --- | --- |

f)

üksikettevõte, mis kasvatab loetellu kantud liikidesse kuuluvaid veeloomi ja mille tervisestaatus ei sõltu ümbritsevate veekogude tervislikust seisundist, ei ole kohustatud järgima pärast taudipuhangut 2. jaos sätestatud kava, juhul kui ettevõte vastab artikli 80 lõikes 3 sätestatud nõuetele ja asustatakse taas molluskitega, mis on pärit Bonamia exitiosa nakkusest vaba staatusega liikmesriikidest, tsoonidest või bioturvarühmikutest.

| 2. | Piirangutsoon peab olema iga juhtumi puhul eraldi kindlaks määratud ja






  a) | arvesse tuleb võtta selliseid tegureid, mis mõjutavad Bonamia exitiosa nakkuse levimist muu hulgas teistesse ettevõtetesse ja looduslikele molluskitele, näiteks:






  i) | surnud molluskite arv, vanus, määr ja jaotus Bonamia exitiosa nakkusega ettevõttes või ettevõtete rühmas; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

arvesse tuleb võtta selliseid tegureid, mis mõjutavad Bonamia exitiosa nakkuse levimist muu hulgas teistesse ettevõtetesse ja looduslikele molluskitele, näiteks:

i)

surnud molluskite arv, vanus, määr ja jaotus Bonamia exitiosa nakkusega ettevõttes või ettevõtete rühmas;

| ii) | naabruses asuvate ettevõtete või ettevõtete rühmade ning looduslike molluskite kaugus ja arvukus; |
| --- | --- |

ii)

naabruses asuvate ettevõtete või ettevõtete rühmade ning looduslike molluskite kaugus ja arvukus;

| iii) | töötlemisettevõtete, kontaktettevõtete või ettevõtete rühmade lähedus; |
| --- | --- |

iii)

töötlemisettevõtete, kontaktettevõtete või ettevõtete rühmade lähedus;

| iv) | ettevõtetes või ettevõtete rühmades esinevad liigid, eelkõige taudile vastuvõtlikud liigid ja vektorliigid; |
| --- | --- |

iv)

ettevõtetes või ettevõtete rühmades esinevad liigid, eelkõige taudile vastuvõtlikud liigid ja vektorliigid;

| v) | tabandunud ettevõtetes ning nende naabruses asuvates ettevõtetes ja ettevõtete rühmades kohaldatavad kasvatustavad; |
| --- | --- |

v)

tabandunud ettevõtetes ning nende naabruses asuvates ettevõtetes ja ettevõtete rühmades kohaldatavad kasvatustavad;

| vi) | hüdrodünaamilised tingimused ja |
| --- | --- |

vi)

hüdrodünaamilised tingimused ja

| vii) | muud tuvastatud epidemioloogilise tähtsusega tegurid; |
| --- | --- |

vii)

muud tuvastatud epidemioloogilise tähtsusega tegurid;

| b) | geograafiline piiritlemine peab vastama järgmistele miinimumnõuetele:






  i) | kaitsetsoon peab koosnema ringikujulisest alast, mille raadius on vähemalt üks loodete horisontaalne ulatus või vähemalt viis kilomeetrit (olenevalt sellest, kumb on suurem) ja mille keskpunktis on Bonamia exitiosa nakkusega ettevõte, või samaväärsest alast, mis on kindlaks määratud asjakohaste hüdrodünaamiliste või epidemioloogiliste andmete põhjal, ning |
| --- | --- | --- |

b)

geograafiline piiritlemine peab vastama järgmistele miinimumnõuetele:

i)

kaitsetsoon peab koosnema ringikujulisest alast, mille raadius on vähemalt üks loodete horisontaalne ulatus või vähemalt viis kilomeetrit (olenevalt sellest, kumb on suurem) ja mille keskpunktis on Bonamia exitiosa nakkusega ettevõte, või samaväärsest alast, mis on kindlaks määratud asjakohaste hüdrodünaamiliste või epidemioloogiliste andmete põhjal, ning

| ii) | järelevalvetsoon peab koosnema kaitsetsooni ümbritsevast alast, mis hõlmab kattuvaid loodete horisontaalse ulatuse tsoone, või kaitsetsooni ümbritsevast ringikujulisest alast, mille raadius kaitsetsooni keskpunktist on 10 km, või samaväärsest alast, mis on kindlaks määratud asjakohaste hüdrodünaamiliste või epidemioloogiliste andmete põhjal,
  või |
| --- | --- |

ii)

järelevalvetsoon peab koosnema kaitsetsooni ümbritsevast alast, mis hõlmab kattuvaid loodete horisontaalse ulatuse tsoone, või kaitsetsooni ümbritsevast ringikujulisest alast, mille raadius kaitsetsooni keskpunktist on 10 km, või samaväärsest alast, mis on kindlaks määratud asjakohaste hüdrodünaamiliste või epidemioloogiliste andmete põhjal,

või

| iii) | kui eraldi kaitse- ja järelevalvetsoone ei looda, peab piirangutsoon koosnema alast, mis hõlmab nii kaitsetsooni kui ka järelevalvetsooni. |
| --- | --- |

iii)

kui eraldi kaitse- ja järelevalvetsoone ei looda, peab piirangutsoon koosnema alast, mis hõlmab nii kaitsetsooni kui ka järelevalvetsooni.

4. jagu

Bonamia exitiosa nakkusest vaba staatuse säilitamine

| 1. | Kui liikmesriigi, tsooni või bioturvarühmiku Bonamia exitiosa nakkusest vaba staatuse säilitamiseks on artikli 81 kohaselt nõutav aktiivne seire, tuleb kõigis selles liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus loetellu kantud liike kasvatavates ettevõtetes asjaomases teha loomatervise ülevaatused ja võtta molluskitelt proovid vastavalt tabelile 4.B, võttes arvesse Bonamia exitiosa nakkuse leviku riski määra ettevõttes. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Bonamia exitiosa nakkusest vaba staatuse säilitamiseks vajalike loomatervise ülevaatuste sageduse määramisel bioturvarühmikutes, kus selle taudiga seotud tervisestaatus sõltub ümbritsevate looduslike veekogude veeloomapopulatsioonide tervislikust seisundist, tuleb Bonamia exitiosa nakkuse leviku riski pidada suureks. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Bonamia exitiosa nakkusest vaba staatuse võib säilitada üksnes juhul, kui kõik 5. jao punktis 2 sätestatud diagnostikameetoditega analüüsitud proovid annavad Bonamia exitiosa suhtes negatiivse tulemuse ning Bonamia exitiosa nakkuse esinemise kahtlus lükatakse 5. jao punktis 3 sätestatud diagnostikameetoditega ümber.

  Tabel 4.B


  Liikmesriikide, tsoonide või bioturvarühmikute Bonamia exitiosa nakkusest vaba staatuse säilitamise kava









  Riskimäär (14) | Loomatervise ülevaatuste arv ettevõtte/ettevõtete rühma kohta | Laboriuuringute arv | Molluskite arv valimis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Suur | 1 kord aastas | 1 kord 2 aasta jooksul | 150 |
| Keskmine | 1 kord 2 aasta jooksul | 1 kord 2 aasta jooksul | 150 |
| Väike | 1 kord 3 aasta jooksul | 1 kord 3 aasta jooksul | 150 |

3.

Tabel 4.B

Liikmesriikide, tsoonide või bioturvarühmikute Bonamia exitiosa nakkusest vaba staatuse säilitamise kava

Riskimäär (14)

Loomatervise ülevaatuste arv ettevõtte/ettevõtete rühma kohta

Laboriuuringute arv

Molluskite arv valimis

Suur

1 kord aastas

1 kord 2 aasta jooksul

150

Keskmine

1 kord 2 aasta jooksul

1 kord 2 aasta jooksul

150

Väike

1 kord 3 aasta jooksul

1 kord 3 aasta jooksul

150

5. jagu

Diagnostika- ja proovivõtumeetodid

| 1. | Laborisse tuleb punktides 2 ja 3 ette nähtud diagnostikameetoditega analüüsimiseks saata kogu loom. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Bonamia exitiosa nakkusest vaba staatuse andmiseks või säilitamiseks vastavalt 2.–4. jaole tuleb kasutada diagnostikameetodeid, mis peavad järgima Euroopa Liidu referentlaboratooriumi poolt molluskitaudide puhul heaks kiidetud üksikasjalikke diagnostikameetodeid ja menetlusi ja kujutama endast kas histopatoloogilist analüüsi, koejäljendite analüüsi või PCRi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kui vastavalt artiklile 58 on vaja Bonamia exitiosa nakkuse kahtlust kinnitada või ümber lükata, tuleb järgida järgmist loomatervise ülevaatuse, peab proovivõtu- ja uuringute tegemise kord olema vastavuses järgmisega:






  a) | uuring peab hõlmama vähemalt ühte proovivõtmist 30 taudile vastuvõtlikku liiki kuuluva molluski analüüsimiseks, kui kahtlus põhineb surmajuhtumit käsitleval teatel, või vastasel juhul 150 taudile vastuvõtlikku liiki kuuluva molluski analüüsimiseks pärast Bonamia exitiosa’ga nakatumise perioodi algust. Kui nakatumisperiood ei ole teada, võetakse proovid kaks korda aastas, kevadel ja sügisel; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

uuring peab hõlmama vähemalt ühte proovivõtmist 30 taudile vastuvõtlikku liiki kuuluva molluski analüüsimiseks, kui kahtlus põhineb surmajuhtumit käsitleval teatel, või vastasel juhul 150 taudile vastuvõtlikku liiki kuuluva molluski analüüsimiseks pärast Bonamia exitiosa’ga nakatumise perioodi algust. Kui nakatumisperiood ei ole teada, võetakse proovid kaks korda aastas, kevadel ja sügisel;

| b) | vastavalt Euroopa Liidu referentlaboratooriumi poolt molluskitaudide puhul heaks kiidetud üksikasjalikele diagnostikameetoditele ja nende kohaldamise korrale tuleb proovide analüüsimiseks kasutada alapunktis i sätestatud diagnostikameetodeid;






  i) | Bonamia exitiosa esinemine tuleb lugeda kinnitatuks, kui histopatoloogilise analüüsi, koejäljendite analüüsi või in situ hübridiseerimise positiivseid tulemusi toetavad PCRi positiivsed tulemused, mida kinnitavad sekveneerimistulemused. Kui bioloogiline materjal histopatoloogilise analüüsi, koejäljendite analüüsi või in situ hübridiseerimise tegemiseks ei ole kättesaadav, tuleb Bonamia exitiosa esinemine kinnitatuks lugeda, kui positiivsed tulemused on saadud kaht parasiitgenoomi eri fragmentidele suunatud PCR-analüüsi kasutades ja seda kinnitavad sekveneerimistulemused; |
| --- | --- | --- |

b)

vastavalt Euroopa Liidu referentlaboratooriumi poolt molluskitaudide puhul heaks kiidetud üksikasjalikele diagnostikameetoditele ja nende kohaldamise korrale tuleb proovide analüüsimiseks kasutada alapunktis i sätestatud diagnostikameetodeid;

i)

Bonamia exitiosa esinemine tuleb lugeda kinnitatuks, kui histopatoloogilise analüüsi, koejäljendite analüüsi või in situ hübridiseerimise positiivseid tulemusi toetavad PCRi positiivsed tulemused, mida kinnitavad sekveneerimistulemused. Kui bioloogiline materjal histopatoloogilise analüüsi, koejäljendite analüüsi või in situ hübridiseerimise tegemiseks ei ole kättesaadav, tuleb Bonamia exitiosa esinemine kinnitatuks lugeda, kui positiivsed tulemused on saadud kaht parasiitgenoomi eri fragmentidele suunatud PCR-analüüsi kasutades ja seda kinnitavad sekveneerimistulemused;

| ii) | Bonamia exitiosa nakkuse esinemise kahtlus tuleb välistada, kui nende uuringutega ei leita tõendeid Bonamia exitiosa esinemise kohta. |
| --- | --- |

ii)

Bonamia exitiosa nakkuse esinemise kahtlus tuleb välistada, kui nende uuringutega ei leita tõendeid Bonamia exitiosa esinemise kohta.

5. PEATÜKK

Bonamia ostreae nakkuse likvideerimine, sellest vaba staatus ja asjaomased diagnostikameetodid

1. jagu

Loomatervise ülevaatuste ja proovide võtmise üldnõuded

Artikli 3 lõike 2 punkti b alapunktis ii osutatud loomatervise ülevaatused ja proovide võtmine peavad vastama järgmistele nõuetele:

| a) | loomatervise ülevaatused ja asjakohasel juhul proovide võtmine tuleb teha aastaajal, mil parasiidi levimus liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus on teadaolevalt suurim. Kui sellised andmed ei ole kättesaadavad, tuleb proovid võtta talvel või kevade algul; |
| --- | --- |

a)

loomatervise ülevaatused ja asjakohasel juhul proovide võtmine tuleb teha aastaajal, mil parasiidi levimus liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus on teadaolevalt suurim. Kui sellised andmed ei ole kättesaadavad, tuleb proovid võtta talvel või kevade algul;

| b) | kui proovide võtmiseks peab koguma molluskeid vastavalt 2.–4. jaos sätestatud nõuetele, tuleb kohaldada järgmisi kriteeriume:






  i) | Ostrea edulis’e olemasolu korral tuleb proovivõtuks valida ainult selle liigi austrid. kui Ostrea edulis’t ei leidu, peavad valimis olema esindatud kõik muud olemasolevad taudile vastuvõtlikud liigid; |
| --- | --- | --- |

b)

kui proovide võtmiseks peab koguma molluskeid vastavalt 2.–4. jaos sätestatud nõuetele, tuleb kohaldada järgmisi kriteeriume:

i)

Ostrea edulis’e olemasolu korral tuleb proovivõtuks valida ainult selle liigi austrid. kui Ostrea edulis’t ei leidu, peavad valimis olema esindatud kõik muud olemasolevad taudile vastuvõtlikud liigid;

| ii) | kui esineb nõrku, avatud kojapoolmetega või äsja surnud, kuid mitte lagunenud molluskeid, tuleb proovivõtuks valida eelkõige sellised molluskid. Kui selliseid molluskeid ei leidu, peab proovivõtuvalim hõlmama vanimaid terveid molluskeid; |
| --- | --- |

ii)

kui esineb nõrku, avatud kojapoolmetega või äsja surnud, kuid mitte lagunenud molluskeid, tuleb proovivõtuks valida eelkõige sellised molluskid. Kui selliseid molluskeid ei leidu, peab proovivõtuvalim hõlmama vanimaid terveid molluskeid;

| iii) | kui proove võetakse ettevõttes või ettevõtete rühmas, kus tootmisprotsessis kasutatakse mitut veeallikat, peab valim hõlmama kõikidest veeallikatest pärit molluskeid, nii et selles oleksid proportsionaalselt esindatud ettevõtte kõik osad; |
| --- | --- |

iii)

kui proove võetakse ettevõttes või ettevõtete rühmas, kus tootmisprotsessis kasutatakse mitut veeallikat, peab valim hõlmama kõikidest veeallikatest pärit molluskeid, nii et selles oleksid proportsionaalselt esindatud ettevõtte kõik osad;

| iv) | kui proove võetakse molluskikasvatusettevõttes või nende ettevõtete rühmas, peab valim sisaldama piisava arvu proovivõtukohtadest pärit molluskeid, et nii et selles oleksid proportsionaalselt esindatud ettevõtte või ettevõtete rühma kõik osad. Selliste proovivõtukohtade valimisel võetakse peamiste teguritena arvesse eelmisi kohti, kus Bonamia ostreae avastati, asustustihedust, veevoolu, taudile vastuvõtlike liikide ja vektorliikide esinemist, batümeetrilisi andmeid ja kasvatustavasid. Proove tuleb võtta ka ettevõttes või ettevõtete rühmas asuvatest või nendega külgnevatest looduslikest kasvukohtadest. |
| --- | --- |

iv)

kui proove võetakse molluskikasvatusettevõttes või nende ettevõtete rühmas, peab valim sisaldama piisava arvu proovivõtukohtadest pärit molluskeid, et nii et selles oleksid proportsionaalselt esindatud ettevõtte või ettevõtete rühma kõik osad. Selliste proovivõtukohtade valimisel võetakse peamiste teguritena arvesse eelmisi kohti, kus Bonamia ostreae avastati, asustustihedust, veevoolu, taudile vastuvõtlike liikide ja vektorliikide esinemist, batümeetrilisi andmeid ja kasvatustavasid. Proove tuleb võtta ka ettevõttes või ettevõtete rühmas asuvatest või nendega külgnevatest looduslikest kasvukohtadest.

2. jagu

Bonamia ostreae nakkusest vaba staatuse andmine teadmata tervisestaatusega liikmesriikides, tsoonides või bioturvarühmikutes

| 1. | Bonamia ostreae nakkusest vaba staatuse võib anda teadmata tervisestaatusega liikmesriigile, tsoonile või bioturvarühmikule Bonamia ostreae nakkuse suhtes ainult siis, kui kõigi selles liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus loetellu kantud liike kasvatavate ettevõtete ja vajaduse korral looduslike populatsioonide proovivõtukohtade suhtes on kohaldatud järgmist kolmeaastast kava:






  a) | loetellu kantud liikidesse kuuluvaid veeloomi kasvatavates ettevõtetes ja ettevõtete rühmades on loomatervise ülevaatused tehtud ja proovid võetud vähemalt kolme järjestikuse aasta jooksul vastavalt tabelile 5.A; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

loetellu kantud liikidesse kuuluvaid veeloomi kasvatavates ettevõtetes ja ettevõtete rühmades on loomatervise ülevaatused tehtud ja proovid võetud vähemalt kolme järjestikuse aasta jooksul vastavalt tabelile 5.A;

| b) | selle kolmeaastase perioodi jooksul on kõik 5. jao punktis 2 sätestatud diagnostikameetoditega analüüsitud proovid andnud Bonamia ostreae suhtes negatiivse tulemuse ning Bonamia ostreae esinemise kahtlus on 5. jao punktis 3 sätestatud diagnostikameetoditega ümber lükatud. |
| --- | --- |

b)

selle kolmeaastase perioodi jooksul on kõik 5. jao punktis 2 sätestatud diagnostikameetoditega analüüsitud proovid andnud Bonamia ostreae suhtes negatiivse tulemuse ning Bonamia ostreae esinemise kahtlus on 5. jao punktis 3 sätestatud diagnostikameetoditega ümber lükatud.

| c) | kui valimisse võetakse taudivaba staatusega liikmesriigist, tsoonist või piirkonnast pärit Ostrea edulis, peab see liik olema toodud asjaomasesse ettevõttesse või ettevõtete rühma vähemalt üks aasta enne kava rakendamist. |
| --- | --- |

c)

kui valimisse võetakse taudivaba staatusega liikmesriigist, tsoonist või piirkonnast pärit Ostrea edulis, peab see liik olema toodud asjaomasesse ettevõttesse või ettevõtete rühma vähemalt üks aasta enne kava rakendamist.

| 2. | Kui punktis 1 osutatud kolmeaastase kava jooksul avastatakse Bonamia ostreae nakkus; enne uue kolmeaastase kava rakendamise algust, tuleb liikmesriigi, tsooni või bioturvarühmiku asjaomased ettevõtted






  a) | allutada minimaalsetele tauditõrjemeetmetele, mis on sätestatud artiklites 58–65; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

allutada minimaalsetele tauditõrjemeetmetele, mis on sätestatud artiklites 58–65;

| b) | asustada taas molluskitega, mis on pärit Bonamia ostreae nakkusest vabas liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus asuvast ettevõttest või selle taudi likvideerimise programmiga hõlmatud liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus asuvast ettevõttest. |
| --- | --- |

b)

asustada taas molluskitega, mis on pärit Bonamia ostreae nakkusest vabas liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus asuvast ettevõttest või selle taudi likvideerimise programmiga hõlmatud liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus asuvast ettevõttest.

3. jagu

Bonamia ostreae nakkusest vaba staatuse andmine teadaolevalt Bonamia ostreae nakkusega liikmesriikides, tsoonides või bioturvarühmikutes

| 1. | Bonamia ostreae nakkusest vaba staatuse võib anda teadaolevalt Bonamia ostreae nakkusega liikmesriigile, tsoonile või bioturvarühmikule ainult juhul, kui pädeva asutuse hinnangul on kõnealuse taudi likvideerimine teostatav, kui kõigi selles liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus loetellu kantud liikidesse kuuluvaid veeloomi pidavate ettevõtete suhtes on kohaldatud likvideerimisprogrammi, mis vastab järgmistele nõuetele:






  a) | artiklites 55–65 sätestatud minimaalseid tõrjemeetmeid tuleb tulemuslikult kohaldada ja artikli 58 lõike 1 punktis c sätestatud sobiva suurusega piirangutsoon, mis on vajaduse korral jagatud kaitsetsooniks ja järelevalvetsooniks, peab olema loodud Bonamia ostreae’ga nakatunuks tunnistatud ettevõtte või ettevõtete rühma ümber, võttes arvesse punktis 2 sätestatud nõudeid; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

artiklites 55–65 sätestatud minimaalseid tõrjemeetmeid tuleb tulemuslikult kohaldada ja artikli 58 lõike 1 punktis c sätestatud sobiva suurusega piirangutsoon, mis on vajaduse korral jagatud kaitsetsooniks ja järelevalvetsooniks, peab olema loodud Bonamia ostreae’ga nakatunuks tunnistatud ettevõtte või ettevõtete rühma ümber, võttes arvesse punktis 2 sätestatud nõudeid;

| b) | kõikides kaitsetsoonis, või kui kaitsetsooni ei ole kehtestatud, siis piirangutsoonis loetellu kantud liike kasvatavates ettevõtetes ja ettevõtete rühmades, mis ei ole Bonamia ostreae’ga nakatunud, tuleb teha uuring, mis hõlmab vähemalt proovide kogumist 150 taudile vastuvõtlikku liiki kuuluva molluski analüüsimiseks pärast Bonamia ostreae’ga nakatumise perioodi algust Kui nakatumisperiood ei ole teada, tuleb proovide võtmist alustada talvel või kevade algul; |
| --- | --- |

b)

kõikides kaitsetsoonis, või kui kaitsetsooni ei ole kehtestatud, siis piirangutsoonis loetellu kantud liike kasvatavates ettevõtetes ja ettevõtete rühmades, mis ei ole Bonamia ostreae’ga nakatunud, tuleb teha uuring, mis hõlmab vähemalt proovide kogumist 150 taudile vastuvõtlikku liiki kuuluva molluski analüüsimiseks pärast Bonamia ostreae’ga nakatumise perioodi algust Kui nakatumisperiood ei ole teada, tuleb proovide võtmist alustada talvel või kevade algul;

| c) | asjaomased ettevõtted ja ettevõtete rühmad tuleb tühjendada vastavalt artiklile 62 ning võimaluse korral puhastada ja desinfitseerida vastavalt artiklile 63.
  Kasutamata hoidmise periood tuleb kehtestada vastavalt artiklile 64 ja see peab kestma vähemalt kuus kuud.
  Kui kõik nakatunud ettevõtted või nakatunud ettevõtete rühmad on tühjendatud, tuleb kehtestada vähemalt neljanädalane samaaegse kasutamata hoidmise periood; |
| --- | --- |

c)

asjaomased ettevõtted ja ettevõtete rühmad tuleb tühjendada vastavalt artiklile 62 ning võimaluse korral puhastada ja desinfitseerida vastavalt artiklile 63.

Kasutamata hoidmise periood tuleb kehtestada vastavalt artiklile 64 ja see peab kestma vähemalt kuus kuud.

Kui kõik nakatunud ettevõtted või nakatunud ettevõtete rühmad on tühjendatud, tuleb kehtestada vähemalt neljanädalane samaaegse kasutamata hoidmise periood;

| d) | taasasustamine võib toimuda ainult siis, kui kõik nakatunud ettevõtted või nakatunud ettevõtete rühmad on kooskõlas alapunktiga c tühjendatud, puhastatud, desinfitseeritud ja kasutamata hoitud; |
| --- | --- |

d)

taasasustamine võib toimuda ainult siis, kui kõik nakatunud ettevõtted või nakatunud ettevõtete rühmad on kooskõlas alapunktiga c tühjendatud, puhastatud, desinfitseeritud ja kasutamata hoitud;

| e) | kõigis ettevõtetes ja ettevõtete rühmades (v.a alapunktis f nimetatud ettevõtted ja ettevõtete rühmad), mis kasvatavad loetellu kantud liikidesse kuuluvaid veeloomi likvideerimisprogrammiga hõlmatud liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus, tuleb seejärel kohaldada 2. jaos sätestatud kava; |
| --- | --- |

e)

kõigis ettevõtetes ja ettevõtete rühmades (v.a alapunktis f nimetatud ettevõtted ja ettevõtete rühmad), mis kasvatavad loetellu kantud liikidesse kuuluvaid veeloomi likvideerimisprogrammiga hõlmatud liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus, tuleb seejärel kohaldada 2. jaos sätestatud kava;

| f) | üksikettevõte, mis kasvatab loetellu kantud liikidesse kuuluvaid veeloomi ja mille tervisestaatus ei sõltu ümbritsevate veekogude tervislikust seisundist, ei ole kohustatud järgima pärast taudipuhangut 2. jaos sätestatud seirekava, juhul kui ettevõte vastab artikli 80 lõikes 3 sätestatud nõuetele ja asustatakse taas molluskitega, mis on pärit Bonamia ostreae nakkusest vaba staatusega liikmesriikidest, tsoonidest või bioturvarühmikutest. |
| --- | --- |

f)

üksikettevõte, mis kasvatab loetellu kantud liikidesse kuuluvaid veeloomi ja mille tervisestaatus ei sõltu ümbritsevate veekogude tervislikust seisundist, ei ole kohustatud järgima pärast taudipuhangut 2. jaos sätestatud seirekava, juhul kui ettevõte vastab artikli 80 lõikes 3 sätestatud nõuetele ja asustatakse taas molluskitega, mis on pärit Bonamia ostreae nakkusest vaba staatusega liikmesriikidest, tsoonidest või bioturvarühmikutest.

| 2. | Piirangutsoon peab olema iga juhtumi puhul eraldi kindlaks määratud ja






  a) | arvesse tuleb võtta selliseid tegureid, mis mõjutavad Bonamia ostreae nakkuse levimist muu hulgas teistesse ettevõtetesse ja looduslikele molluskitele, näiteks:






  i) | surnud molluskite arv, vanus, määr ja jaotus Bonamia ostreae nakkusega ettevõttes või ettevõtete rühmas; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

arvesse tuleb võtta selliseid tegureid, mis mõjutavad Bonamia ostreae nakkuse levimist muu hulgas teistesse ettevõtetesse ja looduslikele molluskitele, näiteks:

i)

surnud molluskite arv, vanus, määr ja jaotus Bonamia ostreae nakkusega ettevõttes või ettevõtete rühmas;

| ii) | naabruses asuvate ettevõtete või ettevõtete rühmade ning looduslike molluskite kaugus ja arvukus; |
| --- | --- |

ii)

naabruses asuvate ettevõtete või ettevõtete rühmade ning looduslike molluskite kaugus ja arvukus;

| iii) | töötlemisettevõtete, kontaktettevõtete või ettevõtete rühmade lähedus; |
| --- | --- |

iii)

töötlemisettevõtete, kontaktettevõtete või ettevõtete rühmade lähedus;

| iv) | ettevõtetes või ettevõtete rühmades esinevad liigid, eelkõige taudile vastuvõtlikud liigid ja vektorliigid; |
| --- | --- |

iv)

ettevõtetes või ettevõtete rühmades esinevad liigid, eelkõige taudile vastuvõtlikud liigid ja vektorliigid;

| v) | tabandunud ettevõtetes ning nende naabruses asuvates ettevõtetes ja ettevõtete rühmades kohaldatavad kasvatustavad; |
| --- | --- |

v)

tabandunud ettevõtetes ning nende naabruses asuvates ettevõtetes ja ettevõtete rühmades kohaldatavad kasvatustavad;

| vi) | hüdrodünaamilised tingimused ja |
| --- | --- |

vi)

hüdrodünaamilised tingimused ja

| vii) | muud tuvastatud epidemioloogilise tähtsusega tegurid; |
| --- | --- |

vii)

muud tuvastatud epidemioloogilise tähtsusega tegurid;

| b) | geograafiline piiritlemine peab vastama järgmistele miinimumnõuetele:






  i) | kaitsetsoon peab koosnema ringikujulisest alast, mille raadius on vähemalt üks loodete horisontaalne ulatus või vähemalt viis kilomeetrit (olenevalt sellest, kumb on suurem) ja mille keskpunktis on Bonamia ostreae nakkusega ettevõte, või samaväärsest alast, mis on kindlaks määratud asjakohaste hüdrodünaamiliste või epidemioloogiliste andmete põhjal, ning |
| --- | --- | --- |

b)

geograafiline piiritlemine peab vastama järgmistele miinimumnõuetele:

i)

kaitsetsoon peab koosnema ringikujulisest alast, mille raadius on vähemalt üks loodete horisontaalne ulatus või vähemalt viis kilomeetrit (olenevalt sellest, kumb on suurem) ja mille keskpunktis on Bonamia ostreae nakkusega ettevõte, või samaväärsest alast, mis on kindlaks määratud asjakohaste hüdrodünaamiliste või epidemioloogiliste andmete põhjal, ning

| ii) | järelevalvetsoon peab koosnema kaitsetsooni ümbritsevast alast, mis hõlmab kattuvaid loodete horisontaalse ulatuse tsoone, või kaitsetsooni ümbritsevast ringikujulisest alast, mille raadius kaitsetsooni keskpunktist on 10 km, või samaväärsest alast, mis on kindlaks määratud asjakohaste hüdrodünaamiliste või epidemioloogiliste andmete põhjal,
  või |
| --- | --- |

ii)

järelevalvetsoon peab koosnema kaitsetsooni ümbritsevast alast, mis hõlmab kattuvaid loodete horisontaalse ulatuse tsoone, või kaitsetsooni ümbritsevast ringikujulisest alast, mille raadius kaitsetsooni keskpunktist on 10 km, või samaväärsest alast, mis on kindlaks määratud asjakohaste hüdrodünaamiliste või epidemioloogiliste andmete põhjal,

või

| iii) | kui eraldi kaitse- ja järelevalvetsoone ei looda, peab piirangutsoon koosnema alast, mis hõlmab nii kaitsetsooni kui ka järelevalvetsooni. |
| --- | --- |

iii)

kui eraldi kaitse- ja järelevalvetsoone ei looda, peab piirangutsoon koosnema alast, mis hõlmab nii kaitsetsooni kui ka järelevalvetsooni.

Tabel 5.A

Bonamia ostreae nakkusest vaba staatuse saavutamisele eelneva kolmeaastase kontrolliperioodi kava liikmesriikidele, tsoonidele või bioturvarühmikutele

| Seireaasta | Loomatervise ülevaatuste arv aastas ettevõtte või ettevõtete rühma kohta | Laboriuuringute arv aastas | Molluskite arv valimis |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. aasta | 1 | 1 | 150 |
| 2. aasta | 1 | 1 | 150 |
| 3. aasta | 1 | 1 | 150 |

Seireaasta

Loomatervise ülevaatuste arv aastas ettevõtte või ettevõtete rühma kohta

Laboriuuringute arv aastas

Molluskite arv valimis

1. aasta

1

1

150

2. aasta

1

1

150

3. aasta

1

1

150

4. jagu

Bonamia ostreae nakkusest vaba staatuse säilitamine

| 1. | Kui liikmesriigi, tsooni või bioturvarühmiku Bonamia ostreae nakkusest vaba staatuse säilitamiseks on artikli 81 kohaselt nõutav aktiivne seire, tuleb kõigis selles liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus loetellu kantud liike kasvatavates ettevõtetes teha loomatervise ülevaatused ja võtta molluskitelt proovid vastavalt tabelile 5.B, võttes arvesse Bonamia ostreae nakkuse leviku riski määra ettevõttes. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Bonamia ostreae nakkusest vaba staatuse säilitamiseks vajalike loomatervise ülevaatuste sageduse määramisel bioturvarühmikutes, kus selle taudiga seotud tervisestaatus sõltub ümbritsevate looduslike veekogude veeloomapopulatsioonide tervislikust seisundist, tuleb Bonamia ostreae nakkuse leviku riski pidada suureks. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Bonamia ostreae nakkusest vaba staatuse võib säilitada üksnes juhul, kui kõik 5. jao punktis 2 sätestatud diagnostikameetoditega analüüsitud proovid annavad Bonamia ostreae suhtes negatiivse tulemuse ning Bonamia ostreae nakkuse esinemise kahtlus lükatakse 5. jao punktis 3 sätestatud diagnostikameetoditega ümber.

  Tabel 5.B


  Liikmesriikide, tsoonide või bioturvarühmikute Bonamia ostreae nakkusest vaba staatuse säilitamise kava









  Riskimäär (15) | Loomatervise ülevaatuste arv ettevõtte/ettevõtete rühma kohta | Laboriuuringute arv | Molluskite arv valimis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Suur | 1 kord aastas | 1 kord 2 aasta jooksul | 150 |
| Keskmine | 1 kord 2 aasta jooksul | 1 kord 2 aasta jooksul | 150 |
| Väike | 1 kord 3 aasta jooksul | 1 kord 3 aasta jooksul | 150 |

3.

Tabel 5.B

Liikmesriikide, tsoonide või bioturvarühmikute Bonamia ostreae nakkusest vaba staatuse säilitamise kava

Riskimäär (15)

Loomatervise ülevaatuste arv ettevõtte/ettevõtete rühma kohta

Laboriuuringute arv

Molluskite arv valimis

Suur

1 kord aastas

1 kord 2 aasta jooksul

150

Keskmine

1 kord 2 aasta jooksul

1 kord 2 aasta jooksul

150

Väike

1 kord 3 aasta jooksul

1 kord 3 aasta jooksul

150

5. jagu

Diagnostika- ja proovivõtumeetodid

| 1. | Laborisse tuleb punktides 2 ja 3 ette nähtud diagnostikameetoditega analüüsimiseks saata kogu loom. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Bonamia ostreae nakkusest vaba staatuse andmiseks või säilitamiseks vastavalt 2.–4. jaole tuleb kasutada diagnostikameetodeid, mis peavad järgima Euroopa Liidu referentlaboratooriumi poolt molluskitaudide puhul heaks kiidetud üksikasjalikke diagnostikameetodeid ja menetlusi ja kujutama endast kas histopatoloogilist analüüsi, koejäljendite analüüsi või PCRi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kui vastavalt artiklile 58 on vaja Bonamia ostreae nakkuse kahtlust kinnitada või ümber lükata, tuleb järgida järgmist loomatervise ülevaatuse, peab proovivõtu- ja uuringute tegemise kord olema vastavuses järgmisega:






  a) | uuring peab hõlmama vähemalt ühte proovivõtmist 30 taudile vastuvõtlikku liiki kuuluva molluski analüüsimiseks, kui kahtlus põhineb surmajuhtumit käsitleval teatel, või vastasel juhul 150 taudile vastuvõtlikku liiki kuuluva molluski analüüsimiseks pärast Bonamia ostreae’ga nakatumise perioodi algust. Kui nakatumisperiood ei ole teada, alustatakse proovide võtmist talvel või kevade algul; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

uuring peab hõlmama vähemalt ühte proovivõtmist 30 taudile vastuvõtlikku liiki kuuluva molluski analüüsimiseks, kui kahtlus põhineb surmajuhtumit käsitleval teatel, või vastasel juhul 150 taudile vastuvõtlikku liiki kuuluva molluski analüüsimiseks pärast Bonamia ostreae’ga nakatumise perioodi algust. Kui nakatumisperiood ei ole teada, alustatakse proovide võtmist talvel või kevade algul;

| b) | vastavalt Euroopa Liidu referentlaboratooriumi poolt molluskitaudide puhul heaks kiidetud üksikasjalikele diagnostikameetoditele ja nende kohaldamise korrale tuleb proovide analüüsimiseks kasutada alapunktis i sätestatud diagnostikameetodeid;






  i) | Bonamia ostreae esinemine tuleb lugeda kinnitatuks, kui histopatoloogilise analüüsi, koejäljendite analüüsi või in situ hübridiseerimise positiivseid tulemusi toetavad PCRi positiivsed tulemused, mida kinnitavad sekveneerimistulemused. Kui bioloogiline materjal histopatoloogilise analüüsi, koejäljendite analüüsi või in situ hübridiseerimise tegemiseks ei ole kättesaadav, tuleb Bonamia ostreae esinemine kinnitatuks lugeda, kui positiivsed tulemused on saadud kaht parasiitgenoomi eri fragmentidele suunatud PCR-analüüsi kasutades ja seda kinnitavad sekveneerimistulemused; |
| --- | --- | --- |

b)

vastavalt Euroopa Liidu referentlaboratooriumi poolt molluskitaudide puhul heaks kiidetud üksikasjalikele diagnostikameetoditele ja nende kohaldamise korrale tuleb proovide analüüsimiseks kasutada alapunktis i sätestatud diagnostikameetodeid;

i)

Bonamia ostreae esinemine tuleb lugeda kinnitatuks, kui histopatoloogilise analüüsi, koejäljendite analüüsi või in situ hübridiseerimise positiivseid tulemusi toetavad PCRi positiivsed tulemused, mida kinnitavad sekveneerimistulemused. Kui bioloogiline materjal histopatoloogilise analüüsi, koejäljendite analüüsi või in situ hübridiseerimise tegemiseks ei ole kättesaadav, tuleb Bonamia ostreae esinemine kinnitatuks lugeda, kui positiivsed tulemused on saadud kaht parasiitgenoomi eri fragmentidele suunatud PCR-analüüsi kasutades ja seda kinnitavad sekveneerimistulemused;

| ii) | Bonamia ostreae nakkuse esinemise kahtlus tuleb välistada, kui nende uuringutega ei leita tõendeid Bonamia ostreae esinemise kohta. |
| --- | --- |

ii)

Bonamia ostreae nakkuse esinemise kahtlus tuleb välistada, kui nende uuringutega ei leita tõendeid Bonamia ostreae esinemise kohta.

6. PEATÜKK

Valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse likvideerimine, sellest vaba staatus ja asjaomased diagnostikameetodid

1. jagu

Loomatervise ülevaatuste ja proovide võtmise üldnõuded

Artikli 3 lõike 2 punkti b alapunktis ii osutatud loomatervise ülevaatused ja proovide võtmine peavad vastama järgmistele nõuetele:

| a) | koorikloomade proovid tuleb võtta laboriuuringu tegemiseks ajal, mil veetemperatuur saavutab eeldatavalt aasta kõrgeima taseme. Seda veetemperatuuri käsitlevat nõuet tuleb kohaldada ka loomatervise ülevaatuste puhul, kui nende tegemine on otstarbekas; |
| --- | --- |

a)

koorikloomade proovid tuleb võtta laboriuuringu tegemiseks ajal, mil veetemperatuur saavutab eeldatavalt aasta kõrgeima taseme. Seda veetemperatuuri käsitlevat nõuet tuleb kohaldada ka loomatervise ülevaatuste puhul, kui nende tegemine on otstarbekas;

| b) | kui proovide võtmiseks on vaja koguda kasvatatavaid koorikloomi vastavalt 2.–4. jaos sätestatud nõuetele, tuleb kohaldada järgmisi kriteeriume:






  i) | kui tootmisüksustes esineb nõrku või surmaeelses seisundis koorikloomi, tuleb proovivõtuks valida eelkõige need koorikloomad. Kui selliseid koorikloomi ei leidu, peavad valimis olema proportsionaalselt esindatud taudile vastuvõtlike koorikloomaliikide eri mõõdus isendid, nimelt noorloomad ja täiskasvanud isendid; |
| --- | --- | --- |

b)

kui proovide võtmiseks on vaja koguda kasvatatavaid koorikloomi vastavalt 2.–4. jaos sätestatud nõuetele, tuleb kohaldada järgmisi kriteeriume:

i)

kui tootmisüksustes esineb nõrku või surmaeelses seisundis koorikloomi, tuleb proovivõtuks valida eelkõige need koorikloomad. Kui selliseid koorikloomi ei leidu, peavad valimis olema proportsionaalselt esindatud taudile vastuvõtlike koorikloomaliikide eri mõõdus isendid, nimelt noorloomad ja täiskasvanud isendid;

| ii) | kui koorikloomade kasvatamiseks kasutatakse mitut veeallikat, peab valim hõlmama taudile vastuvõtlikke koorikloomi kõikidest veeallikatest; |
| --- | --- |

ii)

kui koorikloomade kasvatamiseks kasutatakse mitut veeallikat, peab valim hõlmama taudile vastuvõtlikke koorikloomi kõikidest veeallikatest;

| c) | kui likvideerimisprogrammiga hõlmatud ettevõtete piiratud arvu tõttu on nõutav looduslike populatsioonide aktiivne seire, tuleb proovivõtukohtade arv ja geograafiline jaotus määrata kindlaks nii, et saavutataks liikmesriigi, tsooni või bioturvarühmiku piisav kaetus. Proovivõtukohad peavad esindama ka taudile vastuvõtlike liikide looduslike populatsioonide elupaigaks olevaid eri ökosüsteeme, nimelt mereökosüsteeme, suudmealasid, jõgikondi ja järvistuid. Sellises olukorras tuleb proovide võtmiseks kogutavad koorikloomad valida järgmiselt:






  i) | mereökosüsteemides ja suudmealadel tuleb valimisse võtta üks või mitu järgmiste liikide esindajatest: Carcinus maenas, Cancer pagurus, Eriocheir sinensis, Liocarcinus depurator, Liocarcinus puber, Crangon, Homarus gammarus, Palaemon adspersus ja viburhännaklaste liigid, täpsemalt Penaeus japonicus, Penaeus kerathurus, Penaeus semisulcatus. Kui neid liike ei leidu, peavad valimis olema esindatud muud olemasolevad taudile vastuvõtlikud kümnejalaliste seltsi liigid; |
| --- | --- | --- |

c)

kui likvideerimisprogrammiga hõlmatud ettevõtete piiratud arvu tõttu on nõutav looduslike populatsioonide aktiivne seire, tuleb proovivõtukohtade arv ja geograafiline jaotus määrata kindlaks nii, et saavutataks liikmesriigi, tsooni või bioturvarühmiku piisav kaetus. Proovivõtukohad peavad esindama ka taudile vastuvõtlike liikide looduslike populatsioonide elupaigaks olevaid eri ökosüsteeme, nimelt mereökosüsteeme, suudmealasid, jõgikondi ja järvistuid. Sellises olukorras tuleb proovide võtmiseks kogutavad koorikloomad valida järgmiselt:

i)

mereökosüsteemides ja suudmealadel tuleb valimisse võtta üks või mitu järgmiste liikide esindajatest: Carcinus maenas, Cancer pagurus, Eriocheir sinensis, Liocarcinus depurator, Liocarcinus puber, Crangon, Homarus gammarus, Palaemon adspersus ja viburhännaklaste liigid, täpsemalt Penaeus japonicus, Penaeus kerathurus, Penaeus semisulcatus. Kui neid liike ei leidu, peavad valimis olema esindatud muud olemasolevad taudile vastuvõtlikud kümnejalaliste seltsi liigid;

| ii) | jõgikondades ja järvistutes tuleb valimisse võtta üks või mitu järgmiste liikide esindajatest: Pacifastacus leniusculus, Astacus leptodactylus, Austropotamobius pallipes või Orconectes limosus. Kui neid liike ei leidu, peavad valimis olema esindatud muud olemasolevad taudile vastuvõtlikud kümnejalaliste seltsi liigid; |
| --- | --- |

ii)

jõgikondades ja järvistutes tuleb valimisse võtta üks või mitu järgmiste liikide esindajatest: Pacifastacus leniusculus, Astacus leptodactylus, Austropotamobius pallipes või Orconectes limosus. Kui neid liike ei leidu, peavad valimis olema esindatud muud olemasolevad taudile vastuvõtlikud kümnejalaliste seltsi liigid;

| iii) | kui esineb nõrku või surmaeelses seisundis koorikloomi, tuleb proovivõtuks valida eelkõige need koorikloomad. Kui selliseid koorikloomi ei leidu, peavad valimis olema proportsionaalselt esindatud taudile vastuvõtlike koorikloomaliikide eri mõõdus isendid, nimelt noorloomad ja täiskasvanud isendid. |
| --- | --- |

iii)

kui esineb nõrku või surmaeelses seisundis koorikloomi, tuleb proovivõtuks valida eelkõige need koorikloomad. Kui selliseid koorikloomi ei leidu, peavad valimis olema proportsionaalselt esindatud taudile vastuvõtlike koorikloomaliikide eri mõõdus isendid, nimelt noorloomad ja täiskasvanud isendid.

2. jagu

Valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkusest vaba staatuse andmine teadmata tervisestaatusega liikmesriikides, tsoonides või bioturvarühmikutes

| 1. | Valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkusest vaba staatuse võib anda teadmata tervisestaatusega liikmesriigile, tsoonile või bioturvarühmikule valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse suhtes ainult siis, kui kõigi selles liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus loetellu kantud liike kasvatavate ettevõtete ja vajaduse korral looduslike populatsioonide proovivõtukohtade suhtes on kohaldatud järgmist kaheaastast kava:






  a) | ettevõtetes või ettevõtete rühmades on loomatervise ülevaatused tehtud ja proovid võetud vähemalt kahe järjestikuse aasta jooksul vastavalt tabelile 6.A; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

ettevõtetes või ettevõtete rühmades on loomatervise ülevaatused tehtud ja proovid võetud vähemalt kahe järjestikuse aasta jooksul vastavalt tabelile 6.A;

| b) | selle kaheaastase perioodi jooksul on kõik 5. jao punktis 2 sätestatud diagnostikameetoditega analüüsitud proovid andnud valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse suhtes negatiivse tulemuse ning valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse esinemise kahtlus on 5. jao punktis 3 sätestatud diagnostikameetoditega ümber lükatud. |
| --- | --- |

b)

selle kaheaastase perioodi jooksul on kõik 5. jao punktis 2 sätestatud diagnostikameetoditega analüüsitud proovid andnud valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse suhtes negatiivse tulemuse ning valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse esinemise kahtlus on 5. jao punktis 3 sätestatud diagnostikameetoditega ümber lükatud.

| 2. | Kui valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkus tuvastatakse punktis 1 nimetatud kaheaastase kava käigus enne uue kaheaastase kava rakendamise algust, tuleb asjaomased ettevõtted selles liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus






  a) | allutada minimaalsetele tauditõrjemeetmetele, mis on sätestatud artiklites 58–65; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

allutada minimaalsetele tauditõrjemeetmetele, mis on sätestatud artiklites 58–65;

| b) | asustada taas koorikloomadega, mis on pärit valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkusest vabas liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus asuvast ettevõttest või selle taudi likvideerimise programmiga hõlmatud liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus asuvast ettevõttest. |
| --- | --- |

b)

asustada taas koorikloomadega, mis on pärit valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkusest vabas liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus asuvast ettevõttest või selle taudi likvideerimise programmiga hõlmatud liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus asuvast ettevõttest.

3. jagu

Valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkusest vaba staatuse andmine teadaolevalt valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkusega liikmesriikides, tsoonides või bioturvarühmikutes

| 1. | Valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkusest vaba staatuse võib anda teadaolevalt valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkusega liikmesriigile, tsoonile või bioturvarühmikule ainult juhul, kui kõigi selles liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus loetellu kantud liikidesse kuuluvaid veeloomi pidavate ettevõtete suhtes on kohaldatud likvideerimisprogrammi, mis vastab järgmistele nõuetele:






  a) | artiklites 55–65 sätestatud minimaalseid tõrjemeetmeid tuleb tulemuslikult kohaldada ja artikli 58 lõike 1 punktis c sätestatud sobiva suurusega piirangutsoon, mis on vajaduse korral jagatud kaitsetsooniks ja järelevalvetsooniks, peab olema loodud valgelaiksuse sündroomi viirusega nakatunuks tunnistatud ettevõtte (ettevõtete) ümber, võttes arvesse punktis 2 sätestatud nõudeid; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

artiklites 55–65 sätestatud minimaalseid tõrjemeetmeid tuleb tulemuslikult kohaldada ja artikli 58 lõike 1 punktis c sätestatud sobiva suurusega piirangutsoon, mis on vajaduse korral jagatud kaitsetsooniks ja järelevalvetsooniks, peab olema loodud valgelaiksuse sündroomi viirusega nakatunuks tunnistatud ettevõtte (ettevõtete) ümber, võttes arvesse punktis 2 sätestatud nõudeid;

| b) | kõigis valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuseta ettevõtetes, mis kasvatavad loetellu kantud liikidesse kuuluvaid veeloomi kaitsetsoonis või kui kaitsetsooni ei ole loodud, siis piirangutsoonis, tuleb teha uuring, mis koosneb vähemalt järgmisest:






  i) | proovivõtmine 10 kooriklooma analüüsimiseks, kui täheldatakse valgelaiksuse sündroomi viirusega nakatumisele viitavaid kliinilisi tunnuseid või lahangul tuvastatavaid koekahjustusi, või 150 kooriklooma analüüsimiseks, kui kõnealuseid kliinilisi tunnuseid ega lahangul tuvastatavaid koekahjustusi ei täheldata; ja |
| --- | --- | --- |

b)

kõigis valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuseta ettevõtetes, mis kasvatavad loetellu kantud liikidesse kuuluvaid veeloomi kaitsetsoonis või kui kaitsetsooni ei ole loodud, siis piirangutsoonis, tuleb teha uuring, mis koosneb vähemalt järgmisest:

i)

proovivõtmine 10 kooriklooma analüüsimiseks, kui täheldatakse valgelaiksuse sündroomi viirusega nakatumisele viitavaid kliinilisi tunnuseid või lahangul tuvastatavaid koekahjustusi, või 150 kooriklooma analüüsimiseks, kui kõnealuseid kliinilisi tunnuseid ega lahangul tuvastatavaid koekahjustusi ei täheldata; ja

| ii) | loomatervise ülevaatused; ettevõtetes, kus alapunktis i osutatud uuringute tulemused on negatiivsed, tuleb loomatervise ülevaatuste tegemist jätkata kord kuus perioodi vältel, mil veetemperatuur saavutab eeldatavalt aasta kõrgeima taseme, kuni kaitsetsoon tühistatakse vastavalt alapunktile c; |
| --- | --- |

ii)

loomatervise ülevaatused; ettevõtetes, kus alapunktis i osutatud uuringute tulemused on negatiivsed, tuleb loomatervise ülevaatuste tegemist jätkata kord kuus perioodi vältel, mil veetemperatuur saavutab eeldatavalt aasta kõrgeima taseme, kuni kaitsetsoon tühistatakse vastavalt alapunktile c;

| c) | asjaomased ettevõtted tuleb tühjendada vastavalt artiklile 62, puhastada ja desinfitseerida vastavalt artiklile 63 ning hoida kasutamata vastavalt artiklile 64. Kasutamata hoidmise perioodi peab kestma vähemalt kuus nädalat. Kui kõik nakatunud ettevõtted on tühjendatud, tuleb kehtestada vähemalt kolmenädalane samaaegse kasutamata hoidmise periood.
  Pärast ametlikult nakatunuks tunnistatud ettevõtete suhtes kehtestatud kasutamata hoidmise perioodi lõppemist muudetakse kaitsetsoon järelevalvetsooniks; |
| --- | --- |

c)

asjaomased ettevõtted tuleb tühjendada vastavalt artiklile 62, puhastada ja desinfitseerida vastavalt artiklile 63 ning hoida kasutamata vastavalt artiklile 64. Kasutamata hoidmise perioodi peab kestma vähemalt kuus nädalat. Kui kõik nakatunud ettevõtted on tühjendatud, tuleb kehtestada vähemalt kolmenädalane samaaegse kasutamata hoidmise periood.

Pärast ametlikult nakatunuks tunnistatud ettevõtete suhtes kehtestatud kasutamata hoidmise perioodi lõppemist muudetakse kaitsetsoon järelevalvetsooniks;

| d) | taasasustamine võib toimuda ainult siis, kui kõik nakatunud ettevõtted on kooskõlas alapunktiga c tühjendatud, puhastatud, desinfitseeritud ja kasutamata hoitud; |
| --- | --- |

d)

taasasustamine võib toimuda ainult siis, kui kõik nakatunud ettevõtted on kooskõlas alapunktiga c tühjendatud, puhastatud, desinfitseeritud ja kasutamata hoitud;

| e) | kõigis ettevõtetes (v.a alapunktis f nimetatud ettevõtted), mis kasvatavad loetellu kantud liikidesse kuuluvaid veeloomi likvideerimisprogrammiga hõlmatud liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus, ning kui loodusliku populatsiooni seire on nõutav, siis likvideerimisprogrammiga hõlmatud geograafilise piirkonna suurima kaetuse eesmärgil valitud proovivõtukohtades, tuleb kohaldada vähemalt 2. jaos sätestatud kava; |
| --- | --- |

e)

kõigis ettevõtetes (v.a alapunktis f nimetatud ettevõtted), mis kasvatavad loetellu kantud liikidesse kuuluvaid veeloomi likvideerimisprogrammiga hõlmatud liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus, ning kui loodusliku populatsiooni seire on nõutav, siis likvideerimisprogrammiga hõlmatud geograafilise piirkonna suurima kaetuse eesmärgil valitud proovivõtukohtades, tuleb kohaldada vähemalt 2. jaos sätestatud kava;

| f) | üksikettevõte, mis kasvatab loetellu kantud liikidesse kuuluvaid veeloomi ja mille tervisestaatus ei sõltu ümbritsevate veekogude tervislikust seisundist, ei ole kohustatud järgima pärast taudipuhangut 2. jaos sätestatud kava, juhul kui ettevõte vastab artikli 80 lõikes 3 sätestatud nõuetele ja asustatakse taas koorikloomadega, mis on pärit valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkusest vaba staatusega liikmesriikidest, tsoonidest või bioturvarühmikutest. |
| --- | --- |

f)

üksikettevõte, mis kasvatab loetellu kantud liikidesse kuuluvaid veeloomi ja mille tervisestaatus ei sõltu ümbritsevate veekogude tervislikust seisundist, ei ole kohustatud järgima pärast taudipuhangut 2. jaos sätestatud kava, juhul kui ettevõte vastab artikli 80 lõikes 3 sätestatud nõuetele ja asustatakse taas koorikloomadega, mis on pärit valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkusest vaba staatusega liikmesriikidest, tsoonidest või bioturvarühmikutest.

| 2. | Piirangutsoon peab olema iga juhtumi puhul eraldi kindlaks määratud, võttes arvesse järgmisi tegureid, mis mõjutavad valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse levimist kasvatatavatele ja looduslikele koorikloomadele:






  i) | surnud koorikloomade arv, vanus, määr ja jaotus valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkusega ettevõttes või ettevõtete rühmas, sealhulgas teistes ettevõtetes ja looduses vabalt elavate koorikloomade seas; |
| --- | --- | --- |

2.

i)

surnud koorikloomade arv, vanus, määr ja jaotus valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkusega ettevõttes või ettevõtete rühmas, sealhulgas teistes ettevõtetes ja looduses vabalt elavate koorikloomade seas;

| ii) | naabruses asuvate ettevõtete või ettevõtete rühmade, sealhulgas looduses vabalt elavate koorikloomade kaugus ja arvukus; |
| --- | --- |

ii)

naabruses asuvate ettevõtete või ettevõtete rühmade, sealhulgas looduses vabalt elavate koorikloomade kaugus ja arvukus;

| iii) | töötlemisettevõtete, kontaktettevõtete või ettevõtete rühmade lähedus; |
| --- | --- |

iii)

töötlemisettevõtete, kontaktettevõtete või ettevõtete rühmade lähedus;

| iv) | ettevõtetes või ettevõtete rühmades esinevad liigid, eelkõige taudile vastuvõtlikud liigid ja vektorliigid; |
| --- | --- |

iv)

ettevõtetes või ettevõtete rühmades esinevad liigid, eelkõige taudile vastuvõtlikud liigid ja vektorliigid;

| v) | tabandunud ettevõtetes ning nende naabruses asuvates ettevõtetes ja ettevõtete rühmades kohaldatavad kasvatustavad; |
| --- | --- |

v)

tabandunud ettevõtetes ning nende naabruses asuvates ettevõtetes ja ettevõtete rühmades kohaldatavad kasvatustavad;

| vi) | hüdrodünaamilised tingimused ja |
| --- | --- |

vi)

hüdrodünaamilised tingimused ja

| vii) | muud tuvastatud epidemioloogilise tähtsusega tegurid. |
| --- | --- |

vii)

muud tuvastatud epidemioloogilise tähtsusega tegurid.

Tabel 6. A

Valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkusest vaba staatuse saavutamisele eelneva kaheaastase kontrolliperioodi kava liikmesriikidele, tsoonidele ja bioturvarühmikutele

| Seireaasta | Loomatervise ülevaatuste arv aastas ettevõtte või ettevõtete rühma kohta | Laboriuuringute arv aastas | Koorikloomade arv valimis |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. aasta | 1 | 1 | 150 |
| 2. aasta | 1 | 1 | 150 |

Seireaasta

Loomatervise ülevaatuste arv aastas ettevõtte või ettevõtete rühma kohta

Laboriuuringute arv aastas

Koorikloomade arv valimis

1. aasta

1

1

150

2. aasta

1

1

150

4. jagu

Valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkusest vaba staatuse säilitamine

| 1. | Kui liikmesriigi, tsooni või bioturvarühmiku valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkusest vaba staatuse säilitamiseks on artikli 81 kohaselt nõutav aktiivne seire, tuleb kõigis selles liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus loetellu kantud liike kasvatavates ettevõtetes teha loomatervise ülevaatused ja võtta koorikloomadelt proovid vastavalt tabelile 6.B, võttes arvesse valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse leviku riski määra ettevõttes. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus, kus ettevõtete arv on piiratud ja aktiivne seire ei võimalda saada neis ettevõtetes piisaval hulgal epidemioloogilisi andmeid, peab taudivaba staatuse säilitamiseks rakendatav seireprogramm hõlmama proovivõtukohti, mis valitakse vastavalt 1. jao punktis b sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkusest vaba staatuse säilitamiseks vajalike loomatervise ülevaatuste sageduse määramisel bioturvarühmikutes, kus selle taudiga seotud tervisestaatus sõltub ümbritsevate looduslike veekogude veeloomapopulatsioonide tervislikust seisundist, tuleb valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse leviku riski pidada suureks. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkusest vaba staatuse võib säilitada üksnes juhul, kui kõik 5. jao punktis 2 sätestatud diagnostikameetoditega analüüsitud proovid annavad valgelaiksuse sündroomi viiruse suhtes negatiivse tulemuse ning valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse esinemise kahtlus lükatakse 5. jao punktis 3 sätestatud diagnostikameetoditega ümber.

  Tabel 6. B


  Liikmesriikide, tsoonide või bioturvarühmikute valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkusest vaba staatuse säilitamise kava









  Riskimäär (16) | Loomatervise ülevaatuste arv ettevõtte/ettevõtete rühma kohta | Laboriuuringute arv | Koorikloomade arv valimis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Suur | 1 kord aastas | 1 kord 2 aasta jooksul | 150 |
| Keskmine | 1 kord 2 aasta jooksul | 1 kord 2 aasta jooksul | 150 |
| Väike | 1 kord 2 aasta jooksul | 1 kord 4 aasta jooksul | 150 |

4.

Tabel 6. B

Liikmesriikide, tsoonide või bioturvarühmikute valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkusest vaba staatuse säilitamise kava

Riskimäär (16)

Loomatervise ülevaatuste arv ettevõtte/ettevõtete rühma kohta

Laboriuuringute arv

Koorikloomade arv valimis

Suur

1 kord aastas

1 kord 2 aasta jooksul

150

Keskmine

1 kord 2 aasta jooksul

1 kord 2 aasta jooksul

150

Väike

1 kord 2 aasta jooksul

1 kord 4 aasta jooksul

150

5. jagu

Diagnostika- ja proovivõtumeetodid

| 1. | Enne proovide ettevalmistamist PCRiks tuleb katselooma integumendi eraldatud või käimisjalgadel, ujujalgadel, lõugjalgadel või lõpustel olev epidermis fikseerida 95 % etanoolis.
  PCRi teel saadud diagnostiliste tulemuste kinnitamiseks võib koguda ka muid proove, mis fikseeritakse histoloogiliseks ja transmissioonelektronmikroskoobi abil analüüsimiseks. |
| --- | --- |

1.

PCRi teel saadud diagnostiliste tulemuste kinnitamiseks võib koguda ka muid proove, mis fikseeritakse histoloogiliseks ja transmissioonelektronmikroskoobi abil analüüsimiseks.

| 2. | Valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkusest vaba staatuse andmiseks või säilitamiseks tuleb diagnostikameetodi ja selle kohaldamise korrana kasutada PCRi, millele järgneb sekveneerimine. Kõnealuse diagnostikameetodi kohaldamisel tuleb järgida Euroopa Liidu referentlaboratooriumi poolt koorikloomataudide puhul heaks kiidetud üksikasjalikke diagnostikameetodeid ja nende kohaldamise korda.
  PCRi positiivsete tulemuste korral tuleb enne määruse (EL) 2016/429 artiklis 63 sätestatud esmaste tõrjemeetmete rakendamist teha tulemuste kinnitamiseks vajalik amplikoni sekveneerimine. |
| --- | --- |

2.

PCRi positiivsete tulemuste korral tuleb enne määruse (EL) 2016/429 artiklis 63 sätestatud esmaste tõrjemeetmete rakendamist teha tulemuste kinnitamiseks vajalik amplikoni sekveneerimine.

| 3. | Kui vastavalt artiklile 58 on vaja valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse kahtlust kinnitada või ümber lükata, tuleb järgida järgmist loomatervise ülevaatuse, peab proovivõtu- ja uuringute tegemise kord olema vastavuses järgmisega:






  a) | uuringu käigus tuleb teha vähemalt üks loomatervise ülevaatus ja võetakse vähemalt üks proov, mis hõlmab 10 kooriklooma, kui täheldatakse viirusliku valgelaiksusega nakatumisele viitavaid kliinilisi tunnuseid või lahangul tuvastatavaid koekahjustusi, või 150 kooriklooma, kui kõnealuseid kliinilisi tunnuseid ega lahangul tuvastatavaid koekahjustusi ei täheldata. Proovide analüüsimiseks tuleb kasutada punktis 2 sätestatud diagnostikameetodit; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

uuringu käigus tuleb teha vähemalt üks loomatervise ülevaatus ja võetakse vähemalt üks proov, mis hõlmab 10 kooriklooma, kui täheldatakse viirusliku valgelaiksusega nakatumisele viitavaid kliinilisi tunnuseid või lahangul tuvastatavaid koekahjustusi, või 150 kooriklooma, kui kõnealuseid kliinilisi tunnuseid ega lahangul tuvastatavaid koekahjustusi ei täheldata. Proovide analüüsimiseks tuleb kasutada punktis 2 sätestatud diagnostikameetodit;

| b) | valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse esinemine tuleb arvata kinnitatuks, kui Euroopa Liidu referentlaboratooriumi poolt koorikloomataudide puhul heaks kiidetud üksikasjalike diagnostikameetodite ja nende kohaldamise korra kohaselt tehtud PCR, millele järgnes sekveneerimine, andis valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse suhtes positiivse tulemuse.
  Valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse kahtluse võib ümber lükata, kui nende uuringutega ei leita tõendeid viiruse esinemise kohta. |
| --- | --- |

b)

valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse esinemine tuleb arvata kinnitatuks, kui Euroopa Liidu referentlaboratooriumi poolt koorikloomataudide puhul heaks kiidetud üksikasjalike diagnostikameetodite ja nende kohaldamise korra kohaselt tehtud PCR, millele järgnes sekveneerimine, andis valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse suhtes positiivse tulemuse.

Valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse kahtluse võib ümber lükata, kui nende uuringutega ei leita tõendeid viiruse esinemise kohta.

III OSA

NÕUDED, MIDA KOHALDATAKSE C-KATEGOORIA TAUDIDE SEIREPROGRAMMIDE RAKENDAMISE TÕENDAMISEKS JA NENDE PROGRAMMIDE UUESTI ALUSTAMISEKS PÄRAST TAUDIPUHANGUT

III osas käsitletakse nõudeid, mida kohaldatakse ettevõtete suhtes seoses konkreetse taudi seireprogrammi rakendamise tõendamisega, ja nõudeid selle seireprogrammi uuesti alustamiseks pärast taudipuhangut.

| Viiruslik hemorraagiline septitseemia (VHS) | 1. peatükk |
| --- | --- |
| Nakkuslik vereloomeelundite nekroos (IHN) | 1. peatükk |
| Lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve põhjustatud nakkus | 2. peatükk |
| Marteilia refringens’i nakkus | 3. peatükk |
| Bonamia exitiosa nakkus | 4. peatükk |
| Bonamia ostreae nakkus | 5. peatükk |
| Valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkus | 6. peatükk |

Viiruslik hemorraagiline septitseemia (VHS)

1. peatükk

Nakkuslik vereloomeelundite nekroos (IHN)

1. peatükk

Lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve põhjustatud nakkus

2. peatükk

Marteilia refringens’i nakkus

3. peatükk

Bonamia exitiosa nakkus

4. peatükk

Bonamia ostreae nakkus

5. peatükk

Valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkus

6. peatükk

1. PEATÜKK

Nõuded, mida kohaldatakse ettevõtete suhtes seoses VHSi või IHNi seireprogrammi rakendamise tõendamisega, ja nõuded selle seireprogrammi uuesti alustamiseks pärast taudipuhangut

1. jagu

VHSi ja IHNi tuvastamiseks tehtavate loomatervise ülevaatuste ja proovide võtmise üldnõuded

Artikli 3 lõike 2 punkti b alapunktis iv osutatud loomatervise ülevaatused ja proovide võtmine peavad vastama järgmistele nõuetele:

| a) | loomatervise ülevaatused ja proovide võtmine tuleb teha aastaajal, mil vee temperatuur on alla 14 °C, või kui temperatuuri alla 14 °C ei saavutata, tuleb proovid võtta aasta madalaima temperatuuri juures; |
| --- | --- |

a)

loomatervise ülevaatused ja proovide võtmine tuleb teha aastaajal, mil vee temperatuur on alla 14 °C, või kui temperatuuri alla 14 °C ei saavutata, tuleb proovid võtta aasta madalaima temperatuuri juures;

| b) | kõikides tootmisüksustes (nagu tiigid, basseinid ja sumbad) tuleb kontrollida surnud, nõrkade või ebatavaliselt käituvate kalade olemasolu. Eelkõige tuleb tähelepanu pöörata vee väljavoolukohtadele, kuhu nõrgad kalad kipuvad veevoolust tingituna kogunema; |
| --- | --- |

b)

kõikides tootmisüksustes (nagu tiigid, basseinid ja sumbad) tuleb kontrollida surnud, nõrkade või ebatavaliselt käituvate kalade olemasolu. Eelkõige tuleb tähelepanu pöörata vee väljavoolukohtadele, kuhu nõrgad kalad kipuvad veevoolust tingituna kogunema;

| c) | loetellu kantud liikidesse kuuluvad kalad, kes kogutakse proovide võtmise eesmärgil, tuleb valida järgmiselt:






  i) | vikerforelli olemasolu korral tuleb proovivõtuks valida üksnes selle liigi kalad, välja arvatud juhul, kui esineb ka muid taudile vastuvõtlikke liike, kellel täheldatakse tüüpilisi VHSi või IHNi tunnuseid; kui vikerforelli ei leidu, peavad valimis olema esindatud kõik muud olemasolevad taudile vastuvõtlikud liigid; |
| --- | --- | --- |

c)

loetellu kantud liikidesse kuuluvad kalad, kes kogutakse proovide võtmise eesmärgil, tuleb valida järgmiselt:

i)

vikerforelli olemasolu korral tuleb proovivõtuks valida üksnes selle liigi kalad, välja arvatud juhul, kui esineb ka muid taudile vastuvõtlikke liike, kellel täheldatakse tüüpilisi VHSi või IHNi tunnuseid; kui vikerforelli ei leidu, peavad valimis olema esindatud kõik muud olemasolevad taudile vastuvõtlikud liigid;

| ii) | kui leitakse nõrku, ebatavaliselt käituvaid või äsja surnud, kuid mitte veel lagunenud kalu, tuleb proovivõtuks valida need kalad; kui kalade kasvatamiseks kasutatakse mitut veeallikat, peab proovivõtuvalim hõlmama kalu kõikidest veeallikatest; |
| --- | --- |

ii)

kui leitakse nõrku, ebatavaliselt käituvaid või äsja surnud, kuid mitte veel lagunenud kalu, tuleb proovivõtuks valida need kalad; kui kalade kasvatamiseks kasutatakse mitut veeallikat, peab proovivõtuvalim hõlmama kalu kõikidest veeallikatest;

| iii) | kalad tuleb valida nii, et valimis oleksid proportsionaalselt esindatud kõik ettevõtte osad ja kõik põlvkonnad. |
| --- | --- |

iii)

kalad tuleb valida nii, et valimis oleksid proportsionaalselt esindatud kõik ettevõtte osad ja kõik põlvkonnad.

2. jagu

Seireprogrammi rakendamise tõendamise erinõuded

| 1. | Loomatervise ülevaatused tuleb teha ja kaladelt tuleb proovid võtta vastavalt 1. jaole ja tabelile 1. |
| --- | --- |

1.

| 2. | 1. jao ja tabeli 1 kohaselt võetud proove tuleb analüüsida II osa 1. peatüki 5. jao punktis 2 sätestatud diagnostikameetodite abil ja need peavad andma VHSi või IHNi suhtes negatiivsed tulemused. |
| --- | --- |

2.

3. jagu

Nõuded, mida kohaldatakse seireprogrammi uuesti alustamiseks pärast taudipuhangut

VHSi või IHNi nakkusega ettevõte võib alustada nende taudide seireprogrammi uuesti järgmistel tingimustel:

| a) | ettevõte on tühjendatud vastavalt artiklile 62, puhastatud ja desinfitseeritud vastavalt artiklile 63 ning hoitud kasutamata vastavalt artiklile 64 ja |
| --- | --- |

a)

ettevõte on tühjendatud vastavalt artiklile 62, puhastatud ja desinfitseeritud vastavalt artiklile 63 ning hoitud kasutamata vastavalt artiklile 64 ja

| b) | taasasustamiseks kasutatakse kalu, mis on pärit ettevõtetest, mis






  i) | asuvad VHSist või IHNist vabas liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus; |
| --- | --- | --- |

b)

taasasustamiseks kasutatakse kalu, mis on pärit ettevõtetest, mis

i)

asuvad VHSist või IHNist vabas liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus;

| ii) | asuvad VHSi või IHNi likvideerimise programmiga hõlmatud liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus või |
| --- | --- |

ii)

asuvad VHSi või IHNi likvideerimise programmiga hõlmatud liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus või

| iii) | rakendavad VHSi või IHNi seireprogrammi. |
| --- | --- |

iii)

rakendavad VHSi või IHNi seireprogrammi.

Tabel 1

VHSi/IHNi seireprogramm

| Riskimäär (17) | Loomatervise ülevaatuste arv aastas ettevõtte kohta | Kalade arv valimis (18) |
| --- | --- | --- |
| Suur | 1 kord aastas | 30 |
| Keskmine | 1 kord 2 aasta jooksul | 30 |
| Väike | 1 kord 3 aasta jooksul | 30 |

Riskimäär (17)

Loomatervise ülevaatuste arv aastas ettevõtte kohta

Kalade arv valimis (18)

Suur

1 kord aastas

30

Keskmine

1 kord 2 aasta jooksul

30

Väike

1 kord 3 aasta jooksul

30

2. PEATÜKK

Nõuded, mida kohaldatakse ettevõtete suhtes seoses lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve seireprogrammi rakendamise tõendamisega ja selle seireprogrammi uuesti alustamisega pärast taudipuhangut

1. jagu

Lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve tuvastamiseks tehtavate loomatervise ülevaatuste ja proovide võtmise üldnõuded

Artikli 3 lõike 2 punkti b alapunktis iv osutatud loomatervise ülevaatused ja proovide võtmine peavad vastama järgmistele nõuetele:

| a) | loomatervise ülevaatuste tegemisel ja proovide võtmisel tuleb arvesse võtta kõiki tootmisüksusi (nagu tiigid, basseinid ja sumbad), et määrata kindlaks surnud, nõrkade või ebatavaliselt käituvate kalade olemasolu. Eelkõige tuleb tähelepanu pöörata sumpade otstele või asjakohasel juhul vee väljavoolukohtadele, kuhu nõrgad kalad kipuvad veevoolust tingituna kogunema; |
| --- | --- |

a)

loomatervise ülevaatuste tegemisel ja proovide võtmisel tuleb arvesse võtta kõiki tootmisüksusi (nagu tiigid, basseinid ja sumbad), et määrata kindlaks surnud, nõrkade või ebatavaliselt käituvate kalade olemasolu. Eelkõige tuleb tähelepanu pöörata sumpade otstele või asjakohasel juhul vee väljavoolukohtadele, kuhu nõrgad kalad kipuvad veevoolust tingituna kogunema;

| b) | proovide võtmise eesmärgil kogutavad kalad tuleb valida järgmiselt:






  i) | tuleb valida üksnes surmaeelses seisundis või äsja surnud, kuid mitte lagunenud kalad; eelkõige tuleb koguda kalad, kellel täheldatakse aneemiat, veritsust või muid vereringehäirele viitavaid kliinilisi tunnuseid; |
| --- | --- | --- |

b)

proovide võtmise eesmärgil kogutavad kalad tuleb valida järgmiselt:

i)

tuleb valida üksnes surmaeelses seisundis või äsja surnud, kuid mitte lagunenud kalad; eelkõige tuleb koguda kalad, kellel täheldatakse aneemiat, veritsust või muid vereringehäirele viitavaid kliinilisi tunnuseid;

| ii) | lõhe olemasolu korral tuleb proovivõtuks valida üksnes selle liigi kalad, välja arvatud juhul, kui esineb ka muid taudile vastuvõtlikke liike, kellel täheldatakse tüüpilisi ISA-viiruse tunnuseid. Kui ettevõttes lõhet ei leidu, peab proovivõtuvalim hõlmama muid loetellu kantud liike; |
| --- | --- |

ii)

lõhe olemasolu korral tuleb proovivõtuks valida üksnes selle liigi kalad, välja arvatud juhul, kui esineb ka muid taudile vastuvõtlikke liike, kellel täheldatakse tüüpilisi ISA-viiruse tunnuseid. Kui ettevõttes lõhet ei leidu, peab proovivõtuvalim hõlmama muid loetellu kantud liike;

| iii) | kui kalade kasvatamiseks kasutatakse mitut veeallikat, peab valim hõlmama kalu kõikidest veeallikatest; |
| --- | --- |

iii)

kui kalade kasvatamiseks kasutatakse mitut veeallikat, peab valim hõlmama kalu kõikidest veeallikatest;

| iv) | kalad tuleb valida nii, et valimis oleksid proportsionaalselt esindatud kõik ettevõtte tootmisüksused, näiteks sumbad, basseinid ja tiigid, ning kõik põlvkonnad. |
| --- | --- |

iv)

kalad tuleb valida nii, et valimis oleksid proportsionaalselt esindatud kõik ettevõtte tootmisüksused, näiteks sumbad, basseinid ja tiigid, ning kõik põlvkonnad.

2. jagu

Seireprogrammi rakendamise tõendamise erinõuded

| 1. | Loomatervise ülevaatused tuleb teha ja kaladelt tuleb proovid võtta vastavalt 1. jaole ja tabelile 2. |
| --- | --- |

1.

| 2. | 1. jao ja tabeli 2 kohaselt võetud proove tuleb analüüsida II osa 2. peatüki 5. jao punktis 2 sätestatud diagnostikameetodite abil ja need peavad andma lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve suhtes negatiivsed tulemused.

  Tabel 2


  Lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve seireprogramm









  Riskimäär (19) | Loomatervise ülevaatuste arv aastas ettevõtte kohta | Laboriuuringute arv aastas | Kalade arv valimis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Suur | 2 | 2 (20) | 30 |
| Keskmine | 1 | 1 (21) | 30 |
| Väike | 1 kord 2 aasta jooksul | 1 kord 2 aasta jooksul | 30 |
| Kalade maksimaalne arv koondproovis: 5 |

2.

Tabel 2

Lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve seireprogramm

Riskimäär (19)

Loomatervise ülevaatuste arv aastas ettevõtte kohta

Laboriuuringute arv aastas

Kalade arv valimis

Suur

2

2 (20)

30

Keskmine

1

1 (21)

30

Väike

1 kord 2 aasta jooksul

1 kord 2 aasta jooksul

30

Kalade maksimaalne arv koondproovis: 5

3. Jagu

Nõuded, mida kohaldatakse seireprogrammi uuesti alustamiseks pärast taudipuhangut

lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkusega ettevõte võib alustada selle taudi seireprogrammi uuesti järgmistel tingimustel:

| a) | ettevõte on tühjendatud vastavalt artiklile 62, puhastatud ja desinfitseeritud vastavalt artiklile 63 ning hoitud kasutamata vastavalt artiklile 64 ja |
| --- | --- |

a)

ettevõte on tühjendatud vastavalt artiklile 62, puhastatud ja desinfitseeritud vastavalt artiklile 63 ning hoitud kasutamata vastavalt artiklile 64 ja

| b) | taasasustamiseks kasutatakse kalu, mis on pärit ettevõtetest, mis






  i) | asuvad lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkusest vabas liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus; |
| --- | --- | --- |

b)

taasasustamiseks kasutatakse kalu, mis on pärit ettevõtetest, mis

i)

asuvad lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkusest vabas liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus;

| ii) | asuvad lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkuse likvideerimise programmiga hõlmatud liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus või |
| --- | --- |

ii)

asuvad lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkuse likvideerimise programmiga hõlmatud liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus või

| iii) | rakendavad lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkuse seireprogrammi. |
| --- | --- |

iii)

rakendavad lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkuse seireprogrammi.

3. PEATÜKK

Nõuded, mida kohaldatakse ettevõtete suhtes seoses Marteilia refringens’i nakkuse seireprogrammi rakendamise tõendamisega ja selle seireprogrammi uuesti alustamise nõuetega pärast taudipuhangut

1. jagu

Marteilia refringens’i nakkuse tuvastamiseks tehtavate loomatervise ülevaatuste ja proovide võtmise üldnõuded

Artikli 3 lõike 2 punkti b alapunktis iv osutatud loomatervise ülevaatused ja proovide võtmine peavad vastama järgmistele nõuetele:

| a) | loomatervise ülevaatused ja asjakohasel juhul proovide võtmine laboriuuringute tegemiseks tuleb teha aastaajal, mil parasiidi levimus liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus on teadaolevalt suurim. Kui sellised andmed ei ole kättesaadavad, võetakse proovid vahetult pärast seda, kui veetemperatuur on tõusnud üle 17 °C; |
| --- | --- |

a)

loomatervise ülevaatused ja asjakohasel juhul proovide võtmine laboriuuringute tegemiseks tuleb teha aastaajal, mil parasiidi levimus liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus on teadaolevalt suurim. Kui sellised andmed ei ole kättesaadavad, võetakse proovid vahetult pärast seda, kui veetemperatuur on tõusnud üle 17 °C;

| b) | kui proovide võtmiseks on vaja koguda molluskeid vastavalt tabelis 3 sätestatud nõuetele, tuleb kohaldada järgmisi kriteeriume:






  i) | koguda tuleb Ostrea spp. isendeid. Kui Ostrea spp.-d ei leidu, peavad valimis olema esindatud kõik muud olemasolevad loetellu kantud liigid; |
| --- | --- | --- |

b)

kui proovide võtmiseks on vaja koguda molluskeid vastavalt tabelis 3 sätestatud nõuetele, tuleb kohaldada järgmisi kriteeriume:

i)

koguda tuleb Ostrea spp. isendeid. Kui Ostrea spp.-d ei leidu, peavad valimis olema esindatud kõik muud olemasolevad loetellu kantud liigid;

| ii) | kui tootmisüksustes esineb nõrku, avatud kojapoolmetega või äsja surnud, kuid mitte lagunenud molluskeid, tuleb proovivõtuks valida eelkõige sellised molluskid. Kui selliseid molluskeid ei leidu, peab proovivõtuvalim hõlmama vanimaid terveid molluskeid; |
| --- | --- |

ii)

kui tootmisüksustes esineb nõrku, avatud kojapoolmetega või äsja surnud, kuid mitte lagunenud molluskeid, tuleb proovivõtuks valida eelkõige sellised molluskid. Kui selliseid molluskeid ei leidu, peab proovivõtuvalim hõlmama vanimaid terveid molluskeid;

| iii) | kui proove võetakse molluskikasvatusettevõttes, kus tootmisprotsessis kasutatakse mitut veeallikat, peab proovivõtuvalim sisaldama kõikidest veeallikatest pärit molluskeid, nii et selles oleksid proportsionaalselt esindatud ettevõtte kõik osad; |
| --- | --- |

iii)

kui proove võetakse molluskikasvatusettevõttes, kus tootmisprotsessis kasutatakse mitut veeallikat, peab proovivõtuvalim sisaldama kõikidest veeallikatest pärit molluskeid, nii et selles oleksid proportsionaalselt esindatud ettevõtte kõik osad;

| iv) | kui proove võetakse molluskikasvatusettevõttes või nende ettevõtete rühmas, peab valim sisaldama piisava arvu proovivõtukohtadest pärit molluskeid, et nii et selles oleksid proportsionaalselt esindatud ettevõtte või ettevõtete rühma kõik osad. Selliste proovivõtukohtade valimisel võetakse peamiste teguritena arvesse asustustihedust, veevoolu, taudile vastuvõtlike liikide ja vektorliikide esinemist, batümeetrilisi andmeid ja kasvatustavasid. Proove tuleb võtta ka ettevõttes või ettevõtete rühmas asuvatest või nendega külgnevatest looduslikest kasvukohtadest. |
| --- | --- |

iv)

kui proove võetakse molluskikasvatusettevõttes või nende ettevõtete rühmas, peab valim sisaldama piisava arvu proovivõtukohtadest pärit molluskeid, et nii et selles oleksid proportsionaalselt esindatud ettevõtte või ettevõtete rühma kõik osad. Selliste proovivõtukohtade valimisel võetakse peamiste teguritena arvesse asustustihedust, veevoolu, taudile vastuvõtlike liikide ja vektorliikide esinemist, batümeetrilisi andmeid ja kasvatustavasid. Proove tuleb võtta ka ettevõttes või ettevõtete rühmas asuvatest või nendega külgnevatest looduslikest kasvukohtadest.

2. jagu

Seireprogrammi rakendamise tõendamise erinõuded

| 1. | Loomatervise ülevaatused tuleb teha ja molluskitelt tuleb proovid võtta vastavalt 1. jaole ja tabelile 3. |
| --- | --- |

1.

| 2. | 1. jao ja tabeli 3 kohaselt võetud proove tuleb analüüsida II osa 3. peatüki 5. jao punktis 2 sätestatud diagnostikameetodite abil ja need peavad andma Marteilia refringens’i suhtes negatiivsed tulemused.

  Tabel 3



  Marteilia refringens’i seireprogramm









  Riskimäär (22) | Loomatervise ülevaatuste arv ettevõtte/ettevõtete rühma kohta | Laboriuuringute arv | Molluskite arv valimis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Suur | 1 kord aastas | 1 kord 2 aasta jooksul | 150 |
| Keskmine | 1 kord 2 aasta jooksul | 1 kord 2 aasta jooksul | 150 |
| Väike | 1 kord 2 aasta jooksul | 1 kord 4 aasta jooksul | 150 |

2.

Tabel 3

Marteilia refringens’i seireprogramm

Riskimäär (22)

Loomatervise ülevaatuste arv ettevõtte/ettevõtete rühma kohta

Laboriuuringute arv

Molluskite arv valimis

Suur

1 kord aastas

1 kord 2 aasta jooksul

150

Keskmine

1 kord 2 aasta jooksul

1 kord 2 aasta jooksul

150

Väike

1 kord 2 aasta jooksul

1 kord 4 aasta jooksul

150

3. jagu

Nõuded, mida kohaldatakse seireprogrammi uuesti alustamiseks pärast taudipuhangut

Marteilia refringens’i nakkusega ettevõte võib alustada selle taudi seireprogrammi uuesti järgmistel tingimustel:

| a) | ettevõte on tühjendatud vastavalt artiklile 62, puhastatud ja desinfitseeritud vastavalt artiklile 63 ning hoitud kasutamata vastavalt artiklile 64 ja |
| --- | --- |

a)

ettevõte on tühjendatud vastavalt artiklile 62, puhastatud ja desinfitseeritud vastavalt artiklile 63 ning hoitud kasutamata vastavalt artiklile 64 ja

| b) | taasasustamiseks kasutatakse kalu, mis on pärit ettevõtetest, mis






  i) | asuvad Marteilia refringens’i nakkusest vabas liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus; |
| --- | --- | --- |

b)

taasasustamiseks kasutatakse kalu, mis on pärit ettevõtetest, mis

i)

asuvad Marteilia refringens’i nakkusest vabas liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus;

| ii) | asuvad Marteilia refringens’i nakkuse likvideerimise programmiga hõlmatud liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus või |
| --- | --- |

ii)

asuvad Marteilia refringens’i nakkuse likvideerimise programmiga hõlmatud liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus või

| iii) | kohaldavad Marteilia refringens’i nakkuse seireprogrammi. |
| --- | --- |

iii)

kohaldavad Marteilia refringens’i nakkuse seireprogrammi.

4. PEATÜKK

Nõuded, mida kohaldatakse ettevõtete suhtes seoses Bonamia exitiosa nakkuse seireprogrammi rakendamise tõendamisega ja selle seireprogrammi uuesti alustamisega pärast taudipuhangut

1. jagu

Bonamia exitiosa nakkuse tuvastamiseks tehtavate loomatervise ülevaatuste ja proovide võtmise üldnõuded

Artikli 3 lõike 2 punkti b alapunktis iv osutatud loomatervise ülevaatused ja proovide võtmine peavad vastama järgmistele nõuetele:

| a) | loomatervise ülevaatused ja proovide võtmine tootmisüksustest tuleb teha aastaajal, mil Bonamia exitiosa levimus liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus on teadaolevalt suurim. Kui sellised andmed ei ole kättesaadavad, võetakse proovid kaks korda aastas, kevadel ja sügisel; |
| --- | --- |

a)

loomatervise ülevaatused ja proovide võtmine tootmisüksustest tuleb teha aastaajal, mil Bonamia exitiosa levimus liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus on teadaolevalt suurim. Kui sellised andmed ei ole kättesaadavad, võetakse proovid kaks korda aastas, kevadel ja sügisel;

| b) | kui proovide võtmiseks kogutakse molluskid vastavalt tabelis 4 sätestatud nõuetele, tuleb kohaldada järgmisi kriteeriume:






  i) | Ostrea spp. olemasolu korral tuleb proovivõtuks valida ainult selle liigi austrid. Kui Ostrea spp.-d ei leidu, peavad valimis olema esindatud kõik muud olemasolevad taudile vastuvõtlikud liigid; |
| --- | --- | --- |

b)

kui proovide võtmiseks kogutakse molluskid vastavalt tabelis 4 sätestatud nõuetele, tuleb kohaldada järgmisi kriteeriume:

i)

Ostrea spp. olemasolu korral tuleb proovivõtuks valida ainult selle liigi austrid. Kui Ostrea spp.-d ei leidu, peavad valimis olema esindatud kõik muud olemasolevad taudile vastuvõtlikud liigid;

| ii) | kui esineb nõrku, avatud kojapoolmetega või äsja surnud, kuid mitte lagunenud molluskeid, tuleb proovivõtuks valida eelkõige sellised molluskid. Kui selliseid molluskeid ei leidu, peab proovivõtuvalim hõlmama vanimaid terveid molluskeid; |
| --- | --- |

ii)

kui esineb nõrku, avatud kojapoolmetega või äsja surnud, kuid mitte lagunenud molluskeid, tuleb proovivõtuks valida eelkõige sellised molluskid. Kui selliseid molluskeid ei leidu, peab proovivõtuvalim hõlmama vanimaid terveid molluskeid;

| iii) | kui proove võetakse ettevõttes, kus molluskite kasvatamiseks kasutatakse mitut veeallikat, peab proovivõtuvalim sisaldama kõikidest veeallikatest pärit molluskeid, nii et selles oleksid proportsionaalselt esindatud ettevõtte kõik osad; |
| --- | --- |

iii)

kui proove võetakse ettevõttes, kus molluskite kasvatamiseks kasutatakse mitut veeallikat, peab proovivõtuvalim sisaldama kõikidest veeallikatest pärit molluskeid, nii et selles oleksid proportsionaalselt esindatud ettevõtte kõik osad;

| iv) | kui proove võetakse ettevõttes või ettevõtete rühmas, peab valim sisaldama piisava arvu proovivõtukohtadest pärit molluskeid, et nii et selles oleksid proportsionaalselt esindatud ettevõtte või ettevõtete rühma kõik osad. Selliste proovivõtukohtade valimisel võetakse peamiste teguritena arvesse asustustihedust, veevoolu, taudile vastuvõtlike liikide ja vektorliikide esinemist (nt Crassostrea gigas), batümeetrilisi andmeid ja kasvatustavasid. Proove tuleb võtta ka ettevõttes või ettevõtete rühmas asuvatest või nendega külgnevatest looduslikest kasvukohtadest. |
| --- | --- |

iv)

kui proove võetakse ettevõttes või ettevõtete rühmas, peab valim sisaldama piisava arvu proovivõtukohtadest pärit molluskeid, et nii et selles oleksid proportsionaalselt esindatud ettevõtte või ettevõtete rühma kõik osad. Selliste proovivõtukohtade valimisel võetakse peamiste teguritena arvesse asustustihedust, veevoolu, taudile vastuvõtlike liikide ja vektorliikide esinemist (nt Crassostrea gigas), batümeetrilisi andmeid ja kasvatustavasid. Proove tuleb võtta ka ettevõttes või ettevõtete rühmas asuvatest või nendega külgnevatest looduslikest kasvukohtadest.

2. jagu

Seireprogrammi rakendamise tõendamise erinõuded

| 1. | Loomatervise ülevaatused tuleb teha ja molluskitelt tuleb proovid võtta vastavalt 1. jaole ja tabelile 4. |
| --- | --- |

1.

| 2. | 1. jao ja tabeli 4 kohaselt võetud proove tuleb analüüsida II osa 4. peatüki 5. jao punktis 2 osutatud diagnostikameetodite abil ja need peavad andma Bonamia exitiosa suhtes negatiivsed tulemused.

  Tabel 4



  Bonamia exitiosa nakkuse seireprogramm









  Riskimäär (23) | Loomatervise ülevaatuste arv ettevõtte/ettevõtete rühma kohta | Laboriuuringute arv | Molluskite arv valimis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Suur | 1 kord aastas | 1 kord 2 aasta jooksul | 150 |
| Keskmine | 1 kord 2 aasta jooksul | 1 kord 2 aasta jooksul | 150 |
| Väike | 1 kord 2 aasta jooksul | 1 kord 4 aasta jooksul | 150 |

2.

Tabel 4

Bonamia exitiosa nakkuse seireprogramm

Riskimäär (23)

Loomatervise ülevaatuste arv ettevõtte/ettevõtete rühma kohta

Laboriuuringute arv

Molluskite arv valimis

Suur

1 kord aastas

1 kord 2 aasta jooksul

150

Keskmine

1 kord 2 aasta jooksul

1 kord 2 aasta jooksul

150

Väike

1 kord 2 aasta jooksul

1 kord 4 aasta jooksul

150

3. jagu

Nõuded, mida kohaldatakse seireprogrammi uuesti alustamiseks pärast taudipuhangut

Bonamia exitiosa nakkusega ettevõte võib alustada seireprogrammi uuesti järgmistel tingimustel:

| a) | ettevõte on tühjendatud vastavalt artiklile 62, puhastatud ja desinfitseeritud vastavalt artiklile 63 ning hoitud kasutamata vastavalt artiklile 64 ja |
| --- | --- |

a)

ettevõte on tühjendatud vastavalt artiklile 62, puhastatud ja desinfitseeritud vastavalt artiklile 63 ning hoitud kasutamata vastavalt artiklile 64 ja

| b) | taasasustamiseks kasutatakse kalu, mis on pärit ettevõtetest, mis






  i) | asuvad Bonamia exitiosa nakkusest vabas liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus; |
| --- | --- | --- |

b)

taasasustamiseks kasutatakse kalu, mis on pärit ettevõtetest, mis

i)

asuvad Bonamia exitiosa nakkusest vabas liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus;

| ii) | asuvad Bonamia exitiosa nakkuse likvideerimise programmiga hõlmatud liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus või |
| --- | --- |

ii)

asuvad Bonamia exitiosa nakkuse likvideerimise programmiga hõlmatud liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus või

| iii) | rakendavad Bonamia exitiosa nakkuse seireprogrammi. |
| --- | --- |

iii)

rakendavad Bonamia exitiosa nakkuse seireprogrammi.

5. PEATÜKK

Nõuded, mida kohaldatakse ettevõtete suhtes seoses Bonamia ostreae nakkuse seireprogrammi rakendamise tõendamisega ja selle seireprogrammi uuesti alustamisega pärast taudipuhangut

1. jagu

Bonamia ostreae nakkuse tuvastamiseks tehtavate loomatervise ülevaatuste ja proovide võtmise üldnõuded

Artikli 3 lõike 2 punkti b alapunktis iv osutatud loomatervise ülevaatused ja proovide võtmine peavad vastama järgmistele nõuetele:

| a) | loomatervise ülevaatused ja proovide võtmine tootmisüksustest tuleb teha aastaajal, mil Bonamia ostreae levimus liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus on teadaolevalt suurim. Kui sellised andmed ei ole kättesaadavad, võetakse proovid talvel või kevade algul; |
| --- | --- |

a)

loomatervise ülevaatused ja proovide võtmine tootmisüksustest tuleb teha aastaajal, mil Bonamia ostreae levimus liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus on teadaolevalt suurim. Kui sellised andmed ei ole kättesaadavad, võetakse proovid talvel või kevade algul;

| b) | kui proovide võtmiseks on vaja koguda molluskeid vastavalt tabelis 5 sätestatud nõuetele, tuleb kohaldada järgmisi kriteeriume:






  i) | Ostrea edulis’e olemasolu korral tuleb proovivõtuks valida ainult selle liigi austrid. kui Ostrea edulis’t ei leidu, peavad valimis olema esindatud kõik muud olemasolevad taudile vastuvõtlikud liigid; |
| --- | --- | --- |

b)

kui proovide võtmiseks on vaja koguda molluskeid vastavalt tabelis 5 sätestatud nõuetele, tuleb kohaldada järgmisi kriteeriume:

i)

Ostrea edulis’e olemasolu korral tuleb proovivõtuks valida ainult selle liigi austrid. kui Ostrea edulis’t ei leidu, peavad valimis olema esindatud kõik muud olemasolevad taudile vastuvõtlikud liigid;

| ii) | kui esineb nõrku, avatud kojapoolmetega või äsja surnud, kuid mitte lagunenud molluskeid, tuleb proovivõtuks valida eelkõige sellised molluskid. Kui selliseid molluskeid ei leidu, peab proovivõtuvalim hõlmama vanimaid terveid molluskeid; |
| --- | --- |

ii)

kui esineb nõrku, avatud kojapoolmetega või äsja surnud, kuid mitte lagunenud molluskeid, tuleb proovivõtuks valida eelkõige sellised molluskid. Kui selliseid molluskeid ei leidu, peab proovivõtuvalim hõlmama vanimaid terveid molluskeid;

| iii) | kui proove võetakse ettevõttes, kus molluskite kasvatamiseks kasutatakse mitut veeallikat, peab proovivõtuvalim sisaldama kõikidest veeallikatest pärit molluskeid, nii et selles oleksid proportsionaalselt esindatud ettevõtte kõik osad; |
| --- | --- |

iii)

kui proove võetakse ettevõttes, kus molluskite kasvatamiseks kasutatakse mitut veeallikat, peab proovivõtuvalim sisaldama kõikidest veeallikatest pärit molluskeid, nii et selles oleksid proportsionaalselt esindatud ettevõtte kõik osad;

| iv) | kui proove võetakse molluskikasvatusettevõttes või nende ettevõtete rühmas, peab valim sisaldama piisava arvu proovivõtukohtadest pärit molluskeid. Selliste proovivõtukohtade valimisel võetakse peamiste teguritena arvesse asustustihedust, veevoolu, taudile vastuvõtlike liikide ja vektorliikide esinemist, batümeetrilisi andmeid ja kasvatustavasid. Proove tuleb võtta ka ettevõttes või ettevõtete rühmas asuvatest või nendega külgnevatest looduslikest kasvukohtadest. |
| --- | --- |

iv)

kui proove võetakse molluskikasvatusettevõttes või nende ettevõtete rühmas, peab valim sisaldama piisava arvu proovivõtukohtadest pärit molluskeid. Selliste proovivõtukohtade valimisel võetakse peamiste teguritena arvesse asustustihedust, veevoolu, taudile vastuvõtlike liikide ja vektorliikide esinemist, batümeetrilisi andmeid ja kasvatustavasid. Proove tuleb võtta ka ettevõttes või ettevõtete rühmas asuvatest või nendega külgnevatest looduslikest kasvukohtadest.

2. jagu

Seireprogrammi rakendamise tõendamise erinõuded

| 1. | Loomatervise ülevaatused tuleb teha ja molluskitelt tuleb proovid võtta vastavalt 1. jaole ja tabelile 5. |
| --- | --- |

1.

| 2. | 1. jao ja tabeli 5 kohaselt võetud proove tuleb analüüsida II osa 5. peatüki 5. jao punktis 2 osutatud diagnostikameetodite abil ja need peavad andma Bonamia ostreae suhtes negatiivsed tulemused.

  Tabel 5



  Bonamia ostreae nakkuse seireprogramm









  Riskimäär (24) | Loomatervise ülevaatuste arv ettevõtte/ettevõtete rühma kohta | Laboriuuringute arv | Molluskite arv valimis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Suur | 1 kord aastas | 1 kord 2 aasta jooksul | 150 |
| Keskmine | 1 kord 2 aasta jooksul | 1 kord 2 aasta jooksul | 150 |
| Väike | 1 kord 2 aasta jooksul | 1 kord 4 aasta jooksul | 150 |

2.

Tabel 5

Bonamia ostreae nakkuse seireprogramm

Riskimäär (24)

Loomatervise ülevaatuste arv ettevõtte/ettevõtete rühma kohta

Laboriuuringute arv

Molluskite arv valimis

Suur

1 kord aastas

1 kord 2 aasta jooksul

150

Keskmine

1 kord 2 aasta jooksul

1 kord 2 aasta jooksul

150

Väike

1 kord 2 aasta jooksul

1 kord 4 aasta jooksul

150

3. jagu

Nõuded, mida kohaldatakse seireprogrammi uuesti alustamiseks pärast taudipuhangut

Bonamia ostreae nakkusega ettevõte võib alustada selle taudi seireprogrammi uuesti järgmistel tingimustel:

| a) | ettevõte on tühjendatud vastavalt artiklile 62, puhastatud ja desinfitseeritud vastavalt artiklile 63 ning hoitud kasutamata vastavalt artiklile 64 ja |
| --- | --- |

a)

ettevõte on tühjendatud vastavalt artiklile 62, puhastatud ja desinfitseeritud vastavalt artiklile 63 ning hoitud kasutamata vastavalt artiklile 64 ja

| b) | taasasustamiseks kasutatakse kalu, mis on pärit ettevõtetest, mis






  i) | asuvad Bonamia ostreae nakkusest vabas liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus; |
| --- | --- | --- |

b)

taasasustamiseks kasutatakse kalu, mis on pärit ettevõtetest, mis

i)

asuvad Bonamia ostreae nakkusest vabas liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus;

| ii) | asuvad Bonamia ostreae nakkuse likvideerimise programmiga hõlmatud liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus või |
| --- | --- |

ii)

asuvad Bonamia ostreae nakkuse likvideerimise programmiga hõlmatud liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus või

| iii) | rakendavad Bonamia ostreae nakkuse seireprogrammi. |
| --- | --- |

iii)

rakendavad Bonamia ostreae nakkuse seireprogrammi.

6. PEATÜKK

Nõuded, mida kohaldatakse ettevõtete suhtes seoses valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse seireprogrammi rakendamise tõendamisega ja selle seireprogrammi uuesti alustamisega pärast taudipuhangut

1. jagu

Valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse tuvastamiseks tehtavate loomatervise ülevaatuste ja proovide võtmise üldnõuded

Artikli 3 lõike 2 punkti b alapunktis iv osutatud loomatervise ülevaatused ja proovide võtmine peavad vastama järgmistele nõuetele:

| a) | koorikloomade proovid tuleb võtta laboriuuringu tegemiseks ajal, mil veetemperatuur saavutab eeldatavalt aasta kõrgeima taseme. Seda veetemperatuuri käsitlevat nõuet tuleb kohaldada ka loomatervise ülevaatuste puhul, kui nende tegemine on otstarbekas ja asjakohane; |
| --- | --- |

a)

koorikloomade proovid tuleb võtta laboriuuringu tegemiseks ajal, mil veetemperatuur saavutab eeldatavalt aasta kõrgeima taseme. Seda veetemperatuuri käsitlevat nõuet tuleb kohaldada ka loomatervise ülevaatuste puhul, kui nende tegemine on otstarbekas ja asjakohane;

| b) | kui proovide võtmiseks on vaja koguda kasvatatavaid koorikloomi vastavalt tabelis 6 sätestatud nõuetele, tuleb kohaldada järgmisi kriteeriume:






  i) | kui tootmisüksustes esineb nõrku või surmaeelses seisundis koorikloomi, tuleb proovivõtuks valida eelkõige need koorikloomad. Kui selliseid koorikloomi ei esine, peavad proovivõtuvalimis olema proportsionaalselt esindatud taudile vastuvõtlike koorikloomaliikide eri mõõdus isendid, nimelt noorloomad ja täiskasvanud isendid; |
| --- | --- | --- |

b)

kui proovide võtmiseks on vaja koguda kasvatatavaid koorikloomi vastavalt tabelis 6 sätestatud nõuetele, tuleb kohaldada järgmisi kriteeriume:

i)

kui tootmisüksustes esineb nõrku või surmaeelses seisundis koorikloomi, tuleb proovivõtuks valida eelkõige need koorikloomad. Kui selliseid koorikloomi ei esine, peavad proovivõtuvalimis olema proportsionaalselt esindatud taudile vastuvõtlike koorikloomaliikide eri mõõdus isendid, nimelt noorloomad ja täiskasvanud isendid;

| ii) | kui koorikloomade kasvatamiseks kasutatakse mitut veeallikat, peab valim hõlmama taudile vastuvõtlikke koorikloomi kõikidest veeallikatest. |
| --- | --- |

ii)

kui koorikloomade kasvatamiseks kasutatakse mitut veeallikat, peab valim hõlmama taudile vastuvõtlikke koorikloomi kõikidest veeallikatest.

2. jagu

Seireprogrammi rakendamise tõendamise erinõuded

| 1. | Loomatervise ülevaatused tuleb teha ja koorikloomadelt tuleb proovid võtta vastavalt 1. jaole ja tabelile 6. |
| --- | --- |

1.

| 2. | 1. jao ja tabeli 6 kohaselt võetud proove tuleb analüüsida II osa 6. peatüki 5. jao punktis 2 osutatud diagnostikameetodite abil ja need peavad andma valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse suhtes negatiivsed tulemused.

  Tabel 6


  Valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse seireprogramm









  Riskimäär (25) | Loomatervise ülevaatuste arv ettevõtte/ettevõtete rühma kohta | Laboriuuringute arv | Koorikloomade arv valimis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Suur | 1 kord aastas | 1 kord 2 aasta jooksul | 150 |
| Keskmine | 1 kord 2 aasta jooksul | 1 kord 2 aasta jooksul | 150 |
| Väike | 1 kord 2 aasta jooksul | 1 kord 4 aasta jooksul | 150 |

2.

Tabel 6

Valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse seireprogramm

Riskimäär (25)

Loomatervise ülevaatuste arv ettevõtte/ettevõtete rühma kohta

Laboriuuringute arv

Koorikloomade arv valimis

Suur

1 kord aastas

1 kord 2 aasta jooksul

150

Keskmine

1 kord 2 aasta jooksul

1 kord 2 aasta jooksul

150

Väike

1 kord 2 aasta jooksul

1 kord 4 aasta jooksul

150

3. jagu

Nõuded, mida kohaldatakse seireprogrammi uuesti alustamiseks pärast taudipuhangut

Valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkusega ettevõte võib alustada selle taudi seireprogrammi uuesti järgmistel tingimustel:

| a) | ettevõte on tühjendatud vastavalt artiklile 62, puhastatud ja desinfitseeritud vastavalt artiklile 63 ning hoitud kasutamata vastavalt artiklile 64 ja |
| --- | --- |

a)

ettevõte on tühjendatud vastavalt artiklile 62, puhastatud ja desinfitseeritud vastavalt artiklile 63 ning hoitud kasutamata vastavalt artiklile 64 ja

| b) | taasasustamiseks kasutatakse kalu, mis on pärit ettevõtetest, mis






  i) | asuvad valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkusest vabas liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus; |
| --- | --- | --- |

b)

taasasustamiseks kasutatakse kalu, mis on pärit ettevõtetest, mis

i)

asuvad valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkusest vabas liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus;

| ii) | asuvad valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse likvideerimise programmiga hõlmatud liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus või |
| --- | --- |

ii)

asuvad valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse likvideerimise programmiga hõlmatud liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus või

| iii) | kohaldavad valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse seireprogrammi. |
| --- | --- |

iii)

kohaldavad valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse seireprogrammi.

---

(1)  Rannikualade või -bioturvarühmikute korral tuleb proovid võtta kõige varem kolm nädalat pärast kalade viimist mageveest soolasesse vette.

(2)  Sugukarja ovariaal- või seemnevedelik kogutakse kudemisperioodil marja või niisa lüpsmise ajal.

(3)  Rannikualade või -bioturvarühmikute korral tuleb proovid võtta kõige varem kolm nädalat pärast kalade viimist mageveest soolasesse vette.

(4)  Sugukarja ovariaal- või seemnevedelik kogutakse kudemisperioodil marja või niisa lüpsmise ajal.

(5)  Riskimäär, mille pädev asutus on ettevõttele määranud vastavalt I osa 2 peatükile, välja arvatud sõltuvate bioturvarühmikute puhul, kus asuvad ettevõtted on kõik suure riskiga ettevõtted.

(6)  Iga loomatervise ülevaatuse käigus tuleb koguda üks proov.

(7)  Rannikualade või -bioturvarühmikute korral tuleb proovid võtta kõige varem kolm nädalat pärast kalade viimist mageveest soolasesse vette.

(8)  Proovid tuleb koguda igal aastal kevadel ja sügisel.

(9)  Ei kohaldata ettevõtete puhul, kus kasvatatakse üksnes vikerforelli (Onchorhynchus mykiss) või meriforelli (Salmo trutta) või nii vikerforelli kui ka meriforelli ning mida varustatakse veega üksnes mageveeallikatest, kus ei esine atlandi lõhet (Salmo salar).

(10)  Riskimäär, mille pädev asutus on ettevõttele määranud vastavalt I osa 2. peatüki esimesele lõigule, välja arvatud sõltuvate bioturvarühmikute puhul, kus asuvad ettevõtted on kõik suure riskiga ettevõtted.

(11)  Proovid tuleb koguda kevadel ja sügisel, kui igal aastal nõutakse kahte proovi.

(12)  Proovid tuleb koguda kevadel või sügisel, kui igal aastal nõutakse ühte proovi.

(13)  Riskimäär, mille pädev asutus on ettevõttele määranud vastavalt I osa 2. peatüki esimesele lõigule, välja arvatud sõltuvate bioturvarühmikute puhul, kus asuvad ettevõtted on kõik suure riskiga ettevõtted.

(14)  Riskimäär, mille pädev asutus on ettevõttele määranud vastavalt I osa 2. peatüki esimesele lõigule, välja arvatud sõltuvate bioturvarühmikute puhul, kus asuvad ettevõtted on kõik suure riskiga ettevõtted.

(15)  Riskimäär, mille pädev asutus on ettevõttele määranud vastavalt I osa 2. peatüki esimesele lõigule, välja arvatud sõltuvate bioturvarühmikute puhul, kus asuvad ettevõtted on kõik suure riskiga ettevõtted.

(16)  Riskimäär, mille pädev asutus on ettevõttele määranud vastavalt I osa 2. peatüki esimesele lõigule, välja arvatud sõltuvate bioturvarühmikute puhul, kus asuvad ettevõtted on kõik suure riskiga ettevõtted.

(17)  Rannikualade või -bioturvarühmikute korral tuleb proovid võtta kõige varem kolm nädalat pärast kalade viimist mageveest soolasesse vette.

(18)  Riskimäär, mille pädev asutus on ettevõttele määranud vastavalt I osa 2. peatüki esimesele lõigule. Kalade maksimaalne arv koondproovis: 10.

(19)  Riskimäär, mille pädev asutus on ettevõttele määranud vastavalt I osa 2. peatüki esimesele lõigule.

(20)  Proovid tuleb koguda kevadel ja sügisel, kui igal aastal nõutakse kahte proovi.

(21)  Proovid tuleb koguda kevadel või sügisel, kui igal aastal nõutakse ainult ühte proovi.

(22)  Riskimäär, mille pädev asutus on ettevõttele määranud vastavalt I osa 2. peatüki esimesele lõigule.

(23)  Riskimäär, mille pädev asutus on ettevõttele määranud vastavalt I osa 2. peatüki esimesele lõigule.

(24)  Riskimäär, mille pädev asutus on ettevõttele määranud vastavalt I osa 2. peatüki esimesele lõigule.

(25)  Riskimäär, mille pädev asutus on ettevõttele määranud vastavalt I osa 2. peatüki esimesele lõigule.

---

| 3.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 174/341 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 174/341

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/690,

17. detsember 2019,

millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/429 rakenduseeskirjad seoses selliste loetellu kantud taudidega, mille suhtes kohaldatakse liidu seireprogramme, seoses osutatud programmide geograafilise ulatusega ja seoses loetellu kantud taudidega, mille korral võib anda bioturvarühmikule taudivaba staatuse

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (1) (edaspidi „loomatervise määrus“), eriti selle artikli 30 lõike 1 punkti a ja artikli 37 lõike 4 esimese lõigu punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) 2016/429 on sätestatud loomadele või inimestele ülekanduvate loomataudide ennetamise ja tõrje eeskirjad, sealhulgas taudiseire, taudide likvideerimise ja taudivaba staatuse andmise eeskirjad bioturvarühmiku tasandil. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) 2016/429 on sätestatud loomadele või inimestele ülekanduvate loomataudide ennetamise ja tõrje eeskirjad, sealhulgas taudiseire, taudide likvideerimise ja taudivaba staatuse andmise eeskirjad bioturvarühmiku tasandil.

| (2) | Määruses (EL) 2016/429 on esitatud kooskõlastatud loetelu loomataudidest (edaspidi „loetellu kantud taudid“), mis ohustavad loomade tervist või rahvatervist liidus – kas kogu liidus või ainult selle osades. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EL) 2016/429 on esitatud kooskõlastatud loetelu loomataudidest (edaspidi „loetellu kantud taudid“), mis ohustavad loomade tervist või rahvatervist liidus – kas kogu liidus või ainult selle osades.

| (3) | Määruse (EL) 2016/429 artiklis 28 on sätestatud liidu seireprogrammid teatavate loetellu kantud taudide jaoks. Kõnealuse määruse artiklis 30 on sätestatud, et rakendusaktiga määratakse kindlaks loetellu kantud taudid, mille suhtes kohaldatakse liidu seireprogramme, ning selliste programmide geograafiline ulatus |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) 2016/429 artiklis 28 on sätestatud liidu seireprogrammid teatavate loetellu kantud taudide jaoks. Kõnealuse määruse artiklis 30 on sätestatud, et rakendusaktiga määratakse kindlaks loetellu kantud taudid, mille suhtes kohaldatakse liidu seireprogramme, ning selliste programmide geograafiline ulatus

| (4) | Määrusega (EL) 2016/429 tunnistatakse alates 21. aprillist 2021 kehtetuks nõukogu direktiiv 2005/94/EÜ (2). Direktiiviga 2005/94/EÜ on ette nähtud kohustuslikud seireprogrammid lindude gripi avastamiseks kodu- ja metslindudel. Lindude gripi kohustuslikud seireprogrammid on jätkuvalt asjakohased, et tagada kogu liidus tugev järelevalve lindude kõrge patogeensusega gripi mõju üle loomade tervisele. Need programmid peaksid hõlmama ka järelevalvet teatavate alade üle, kus on suurem oht lindude madala patogeensusega gripi viiruste muteerumiseks lindude kõrge patogeensusega gripi viirusteks. Lindude gripi seire aitab samuti suurendada teadmisi võimaliku zoonootilise ohu kohta. Seepärast tuleks seda kohustust arvesse võtta määruse (EL) 2016/429 kohaste ja lindude grippi käsitlevate liidu seireprogrammide puhul. |
| --- | --- |

(4)

Määrusega (EL) 2016/429 tunnistatakse alates 21. aprillist 2021 kehtetuks nõukogu direktiiv 2005/94/EÜ (2). Direktiiviga 2005/94/EÜ on ette nähtud kohustuslikud seireprogrammid lindude gripi avastamiseks kodu- ja metslindudel. Lindude gripi kohustuslikud seireprogrammid on jätkuvalt asjakohased, et tagada kogu liidus tugev järelevalve lindude kõrge patogeensusega gripi mõju üle loomade tervisele. Need programmid peaksid hõlmama ka järelevalvet teatavate alade üle, kus on suurem oht lindude madala patogeensusega gripi viiruste muteerumiseks lindude kõrge patogeensusega gripi viirusteks. Lindude gripi seire aitab samuti suurendada teadmisi võimaliku zoonootilise ohu kohta. Seepärast tuleks seda kohustust arvesse võtta määruse (EL) 2016/429 kohaste ja lindude grippi käsitlevate liidu seireprogrammide puhul.

| (5) | Vastavalt määruses (EL) 2016/429 esitatud kooskõlastatud loetelule loomataudide kohta tehakse vahet lindude kõrge patogeensusega gripi viiruste ja lindude madala patogeensusega gripi viiruste vahel. Järjepidevuse tagamiseks peaks selline eristamine kajastuma ka liidu seireprogrammides. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruses (EL) 2016/429 esitatud kooskõlastatud loetelule loomataudide kohta tehakse vahet lindude kõrge patogeensusega gripi viiruste ja lindude madala patogeensusega gripi viiruste vahel. Järjepidevuse tagamiseks peaks selline eristamine kajastuma ka liidu seireprogrammides.

| (6) | Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/689 (3) on muu hulgas sätestatud kriteeriumid selliste loetellu kantud taudide kindlaksmääramiseks, mille suhtes hakatakse kohaldama liidu seireprogramme, ja selliste programmide sisu. Lindude kõrge patogeensusega gripi ja lindude madala patogeensusega gripi viirused vastavad kõnealustele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/689 (3) on muu hulgas sätestatud kriteeriumid selliste loetellu kantud taudide kindlaksmääramiseks, mille suhtes hakatakse kohaldama liidu seireprogramme, ja selliste programmide sisu. Lindude kõrge patogeensusega gripi ja lindude madala patogeensusega gripi viirused vastavad kõnealustele kriteeriumidele.

| (7) | Määruse (EL) 2016/429 artikliga 37 on liikmesriikidele antud õigus taotleda bioturvarühmikute taudivaba staatuse tunnustamist teatavate loetellu kantud taudide puhul, millele on osutatud kõnealuse määruse artikli 9 lõike 1 punktides a, b ja c. Rakendusaktis tuleks kindlaks määrata, milliste loetellu kantud taudide puhul võib anda bioturvarühmikutele taudivaba staatuse. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EL) 2016/429 artikliga 37 on liikmesriikidele antud õigus taotleda bioturvarühmikute taudivaba staatuse tunnustamist teatavate loetellu kantud taudide puhul, millele on osutatud kõnealuse määruse artikli 9 lõike 1 punktides a, b ja c. Rakendusaktis tuleks kindlaks määrata, milliste loetellu kantud taudide puhul võib anda bioturvarühmikutele taudivaba staatuse.

| (8) | Määrusega (EL) 2016/429 tunnistatakse alates 21. aprillist 2021 kehtetuks nõukogu direktiiv 2006/88/EÜ (4). Direktiivis 2006/88/EÜ on sätestatud taudivabade bioturvarühmikute tunnustamine veeloomade haiguste puhul, mis on kantud loetellu kooskõlas Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni (OIE) poolt välja antud veeloomade tervise koodeksiga. Selleks et hõlbustada bioturvarühmikute taudivaba staatuse säilitamist, tuleks võimalikult paljud kõnealuses taudide loetelus esitatud veeloomade haigused kanda selliste taudide loetellu, mille puhul võib määruse (EL) 2016/429 kohaselt anda bioturvarühmikutele taudivaba staatuse. |
| --- | --- |

(8)

Määrusega (EL) 2016/429 tunnistatakse alates 21. aprillist 2021 kehtetuks nõukogu direktiiv 2006/88/EÜ (4). Direktiivis 2006/88/EÜ on sätestatud taudivabade bioturvarühmikute tunnustamine veeloomade haiguste puhul, mis on kantud loetellu kooskõlas Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni (OIE) poolt välja antud veeloomade tervise koodeksiga. Selleks et hõlbustada bioturvarühmikute taudivaba staatuse säilitamist, tuleks võimalikult paljud kõnealuses taudide loetelus esitatud veeloomade haigused kanda selliste taudide loetellu, mille puhul võib määruse (EL) 2016/429 kohaselt anda bioturvarühmikutele taudivaba staatuse.

| (9) | Kuna määruse (EL) 2016/429 sätteid, mis reguleerivad käesoleva määrusega hõlmatud küsimusi, kohaldatakse alates 21. aprillist 2021, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast. |
| --- | --- |

(9)

Kuna määruse (EL) 2016/429 sätteid, mis reguleerivad käesoleva määrusega hõlmatud küsimusi, kohaldatakse alates 21. aprillist 2021, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast.

| (10) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Loetellu kantud taudid, mille suhtes kohaldatakse vastavalt määruse (EL) 2016/429 artiklile 28 liidu seireprogramme, ja selliste programmide geograafiline ulatus on sätestatud käesoleva määruse I lisas.

Artikkel 2

Loetellu kantud taudid, mille puhul võib vastavalt määruse (EL) 2016/429 artiklile 37 anda bioturvarühmikutele taudivaba staatuse, on sätestatud käesoleva määruse II lisas.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 21. aprillist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. detsember 2019

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 20. detsembri 2005. aasta direktiiv 2005/94/EÜ linnugripi tõrjet käsitlevate ühenduse meetmete ning direktiivi 92/40/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 10, 14.1.2006, lk 16).

2

(3)  Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/689, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seiret, likvideerimisprogramme ja teatavatest loetellu kantud või esilekerkivatest taudidest vaba staatust käsitlevate eeskirjadega (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 211).

3

Euroopa Liidu Teataja

(4)  Nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta direktiiv 2006/88/EÜ vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete loomatervishoiunõuete ning teatavatel veeloomadel esinevate taudide ennetamise ja tõrje kohta (ELT L 328, 24.11.2006, lk 14).

4

---

I LISA

| LOETELLU KANTUD TAUDID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE LIIDU SEIREPROGRAMME | LIIDU SEIREPROGRAMMIDE GEOGRAAFILINE ULATUS |
| --- | --- |
| Lindude kõrge patogeensusega gripp | Kogu liikmesriigi territoorium |
| Lindude madala patogeensusega gripi viiruste nakkus | Kogu liikmesriigi territoorium |

LOETELLU KANTUD TAUDID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE LIIDU SEIREPROGRAMME

LIIDU SEIREPROGRAMMIDE GEOGRAAFILINE ULATUS

Lindude kõrge patogeensusega gripp

Kogu liikmesriigi territoorium

Lindude madala patogeensusega gripi viiruste nakkus

Kogu liikmesriigi territoorium

---

II LISA

| LOETELLU KANTUD TAUDID, MILLE PUHUL VÕIB BIOTURVARÜHMIKULE ANDA TAUDIVABA STAATUSE |
| --- |
| Epizootiline vereloomeelundite nekroos |
| Viiruslik hemorraagiline septitseemia |
| Nakkuslik vereloomeelundite nekroos |
| Lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse ülipolümorfse piirkonna (HPR) deletsiooniga tüve põhjustatud infektsioon |
| Microcytos mackini infektsioon |
| Perkinsus marinus’e infektsioon |
| Bonamia ostreae infektsioon |
| Bonamia exitiosa infektsioon |
| Marteilia refringens’i infektsioon |
| Taura sündroomi viiruse infektsioon |
| Yellowheadi taudi viiruse infektsioon |
| Valgelaiksuse sündroomi viiruse infektsioon |

LOETELLU KANTUD TAUDID, MILLE PUHUL VÕIB BIOTURVARÜHMIKULE ANDA TAUDIVABA STAATUSE

Epizootiline vereloomeelundite nekroos

Viiruslik hemorraagiline septitseemia

Nakkuslik vereloomeelundite nekroos

Lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse ülipolümorfse piirkonna (HPR) deletsiooniga tüve põhjustatud infektsioon

Microcytos mackini infektsioon

Perkinsus marinus’e infektsioon

Bonamia ostreae infektsioon

Bonamia exitiosa infektsioon

Marteilia refringens’i infektsioon

Taura sündroomi viiruse infektsioon

Yellowheadi taudi viiruse infektsioon

Valgelaiksuse sündroomi viiruse infektsioon

---

| 3.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 174/345 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 174/345

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/691,

30. jaanuar 2020,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses vesiviljelusettevõtteid ja veeloomade vedajaid käsitlevate eeskirjadega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus), (1) eriti selle artikli 176 lõiget 4, artikli 181 lõiget 2, artikli 185 lõiget 5, artikli 189 lõiget 1 ja artikli 279 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) 2016/429 on kehtestatud loomadele või inimestele edasikanduvate taudide ennetamise ja tõrje eeskirjad, muu hulgas ka vesiviljelusettevõtteid ja veeloomade vedajaid käsitlevad eeskirjad. Samuti on määrusega (EL) 2016/429 ette nähtud, et komisjon võtab vastu delegeeritud õigusakte kõnealuse määruse teatavate vähemoluliste osade täiendamiseks. Seepärast on vaja sätestada täiendavad eeskirjad, et tagada määrusega (EL) 2016/429 kehtestatud uue õigusraamistikuga loodud süsteemi sujuv toimimine. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) 2016/429 on kehtestatud loomadele või inimestele edasikanduvate taudide ennetamise ja tõrje eeskirjad, muu hulgas ka vesiviljelusettevõtteid ja veeloomade vedajaid käsitlevad eeskirjad. Samuti on määrusega (EL) 2016/429 ette nähtud, et komisjon võtab vastu delegeeritud õigusakte kõnealuse määruse teatavate vähemoluliste osade täiendamiseks. Seepärast on vaja sätestada täiendavad eeskirjad, et tagada määrusega (EL) 2016/429 kehtestatud uue õigusraamistikuga loodud süsteemi sujuv toimimine.

| (2) | Täpsemalt tuleks käesolevas määruses sätestatud eeskirjadega täiendada määruse (EL) 2016/429 IV osa II jaotise 1. peatükis juba sätestatud eeskirju, mis käsitlevad suure loomaterviseriskiga vesiviljelusloomi pidavate vesiviljelusettevõtete heakskiitmist, pädevate asutuste peetavaid vesiviljelusettevõtete registreid ning vesiviljelusettevõtete käitajate ja veeloomade vedajate andmesäilitamiskohustusi. |
| --- | --- |

(2)

Täpsemalt tuleks käesolevas määruses sätestatud eeskirjadega täiendada määruse (EL) 2016/429 IV osa II jaotise 1. peatükis juba sätestatud eeskirju, mis käsitlevad suure loomaterviseriskiga vesiviljelusloomi pidavate vesiviljelusettevõtete heakskiitmist, pädevate asutuste peetavaid vesiviljelusettevõtete registreid ning vesiviljelusettevõtete käitajate ja veeloomade vedajate andmesäilitamiskohustusi.

| (3) | Lisaks võetakse käesolevas määruses arvesse nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ (2) kehtetuks tunnistamist määrusega (EL) 2016/429 alates 21. aprillist 2021. Määruses (EL) 2016/429 on sätestatud, et kõnealuse direktiivi kohaselt enne määruse (EL) 2016/429 kohaldamise alguskuupäeva registreeritud või heaks kiidetud ettevõtteid ja ettevõtjaid tuleb käsitada kõnealuse määruse nõuete kohaselt registreerituna või heakskiidetuna ning nad peavad järgima kõnealuses määruses sätestatud asjakohaseid kohustusi. |
| --- | --- |

(3)

Lisaks võetakse käesolevas määruses arvesse nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ (2) kehtetuks tunnistamist määrusega (EL) 2016/429 alates 21. aprillist 2021. Määruses (EL) 2016/429 on sätestatud, et kõnealuse direktiivi kohaselt enne määruse (EL) 2016/429 kohaldamise alguskuupäeva registreeritud või heaks kiidetud ettevõtteid ja ettevõtjaid tuleb käsitada kõnealuse määruse nõuete kohaselt registreerituna või heakskiidetuna ning nad peavad järgima kõnealuses määruses sätestatud asjakohaseid kohustusi.

| (4) | Seega tuleks käesolevas määruses sätestatud eeskirjadega täiendada määruse (EL) 2016/429 IX osas sätestatud eeskirju seoses üleminekumeetmetega, millega kaitstakse sidusrühmade omandatud õigusi ja õiguspäraseid ootusi, mis tulenevad vesiviljelusettevõtteid käsitlevatest kehtivatest liidu õigusaktidest. |
| --- | --- |

(4)

Seega tuleks käesolevas määruses sätestatud eeskirjadega täiendada määruse (EL) 2016/429 IX osas sätestatud eeskirju seoses üleminekumeetmetega, millega kaitstakse sidusrühmade omandatud õigusi ja õiguspäraseid ootusi, mis tulenevad vesiviljelusettevõtteid käsitlevatest kehtivatest liidu õigusaktidest.

| (5) | Kuna kõik käesolevas määruses sätestatud eeskirjad on seotud vesiviljelusettevõtete ja veeloomade vedajatega ning neid tuleb kohaldada koos, tuleks need kohaldamise hõlbustamiseks, läbipaistvuse huvides ja eeskirjade dubleerimise ärahoidmiseks sätestada ühes õigusaktis, mitte eraldi õigusaktides, kus esineb palju ristviiteid. See on samuti kooskõlas lähenemisviisiga, mis võeti vastu määrusega (EL) 2016/429. |
| --- | --- |

(5)

Kuna kõik käesolevas määruses sätestatud eeskirjad on seotud vesiviljelusettevõtete ja veeloomade vedajatega ning neid tuleb kohaldada koos, tuleks need kohaldamise hõlbustamiseks, läbipaistvuse huvides ja eeskirjade dubleerimise ärahoidmiseks sätestada ühes õigusaktis, mitte eraldi õigusaktides, kus esineb palju ristviiteid. See on samuti kooskõlas lähenemisviisiga, mis võeti vastu määrusega (EL) 2016/429.

| (6) | Määruse (EL) 2016/429 artikli 176 lõikes 1 on sätestatud, et pädevalt asutuselt peavad heakskiitu taotlema selliste vesiviljelusettevõtete käitajad, kus vesiviljelusloomi peetakse eesmärgiga viia neid sealt välja elusalt või loomsete vesiviljelussaadustena. Kuna see kategooria hõlmab suurt hulka vesiviljelusettevõtteid, on määruse (EL) 2016/429 artikli 176 lõikes 2 sätestatud, et liikmesriigid võivad vabastada teatavat tüüpi vesiviljelusettevõtete käitajad heakskiidu taotlemise kohustusest, tingimusel et sellistest vesiviljelusettevõtetest ei tulene märkimisväärset taudiriski. Lisaks on kõnealuse määruse artikli 176 lõikes 4 sätestatud, et komisjon võib vastu võtta delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad teatavat tüüpi vesiviljelusettevõtetele tehtavaid erandeid heakskiidu taotlemise nõudest; selliseid erandeid võib teha tingimusel, et kõnealustest vesiviljelusettevõtetest ei tulene märkimisväärset riski. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EL) 2016/429 artikli 176 lõikes 1 on sätestatud, et pädevalt asutuselt peavad heakskiitu taotlema selliste vesiviljelusettevõtete käitajad, kus vesiviljelusloomi peetakse eesmärgiga viia neid sealt välja elusalt või loomsete vesiviljelussaadustena. Kuna see kategooria hõlmab suurt hulka vesiviljelusettevõtteid, on määruse (EL) 2016/429 artikli 176 lõikes 2 sätestatud, et liikmesriigid võivad vabastada teatavat tüüpi vesiviljelusettevõtete käitajad heakskiidu taotlemise kohustusest, tingimusel et sellistest vesiviljelusettevõtetest ei tulene märkimisväärset taudiriski. Lisaks on kõnealuse määruse artikli 176 lõikes 4 sätestatud, et komisjon võib vastu võtta delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad teatavat tüüpi vesiviljelusettevõtetele tehtavaid erandeid heakskiidu taotlemise nõudest; selliseid erandeid võib teha tingimusel, et kõnealustest vesiviljelusettevõtetest ei tulene märkimisväärset riski.

| (7) | Vesiviljelusettevõttest tuleneva riski tase sõltub vesiviljelusettevõtte tegevusest ning seal toodetud vesiviljelusloomade või loomsete vesiviljelussaaduste sihtkohast ja kavandatud kasutuseesmärgist. Mõned vesiviljelusettevõtted on varem heaks kiidetud muul otstarbel, näiteks vesiviljelusettevõtted, mis on kiidetud heaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 (3) kohaste hügieenireeglite alusel. Teatavatel juhtudel võetakse sellistes vesiviljelusettevõtetes nagu puhastus- ja väljastuskeskused ning ülekandealad molluskeid vastu üksnes sellest epidemioloogilisest piirkonnast, kus asjaomane vesiviljelusettevõte asub. Sellised vesiviljelusettevõtted ei kujuta endast seega loomatervise seisukohast märkimisväärset riski. Ka muud vesiviljelusettevõtted tegelevad vähese riskiga tegevusega, näiteks vesiviljelusloomade pidamisega üksnes loodusesse laskmise eesmärgil pärast nende tootmist sugukarjast, mis pärineb veekogust, mille juures vesiviljelusettevõte asub, või vesiviljelusloomade pidamisega ekstensiivse vesiviljeluse tiikides inimtoiduna tarbimiseks või loodusesse laskmiseks. |
| --- | --- |

(7)

Vesiviljelusettevõttest tuleneva riski tase sõltub vesiviljelusettevõtte tegevusest ning seal toodetud vesiviljelusloomade või loomsete vesiviljelussaaduste sihtkohast ja kavandatud kasutuseesmärgist. Mõned vesiviljelusettevõtted on varem heaks kiidetud muul otstarbel, näiteks vesiviljelusettevõtted, mis on kiidetud heaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 (3) kohaste hügieenireeglite alusel. Teatavatel juhtudel võetakse sellistes vesiviljelusettevõtetes nagu puhastus- ja väljastuskeskused ning ülekandealad molluskeid vastu üksnes sellest epidemioloogilisest piirkonnast, kus asjaomane vesiviljelusettevõte asub. Sellised vesiviljelusettevõtted ei kujuta endast seega loomatervise seisukohast märkimisväärset riski. Ka muud vesiviljelusettevõtted tegelevad vähese riskiga tegevusega, näiteks vesiviljelusloomade pidamisega üksnes loodusesse laskmise eesmärgil pärast nende tootmist sugukarjast, mis pärineb veekogust, mille juures vesiviljelusettevõte asub, või vesiviljelusloomade pidamisega ekstensiivse vesiviljeluse tiikides inimtoiduna tarbimiseks või loodusesse laskmiseks.

| (8) | Käesolevas määruses on vaja sätestada eritingimused, mille alusel tuleks lubada teha vesiviljelusettevõtetele erandeid heakskiidu taotlemise nõudest. Teatavatel juhtudel tuleks erandeid kohaldada ainult nende vesiviljelusettevõtete suhtes, kes veavad vesiviljelusloomi oma liikmesriigis, mitte aga vesiviljelusettevõtete suhtes, mis veavad vesiviljelusloomi ühest liikmesriigist teise. Siiski tuleks vesiviljelusettevõttele heakskiidu taotlemise nõudest erandi tegemist kaaluda üksnes juhul, kui pädev asutus on teinud riskihindamise, milles on võetud arvesse vähemalt riski, et vesiviljelusettevõttes asuvad veeloomad nakatuvad veeloomataudi või levitavad seda vee kaudu või liikumise tulemusena, ning üksnes juhul, kui on leitud, et selline risk ei ole märkimisväärne. Selliste täiendavate riskitegurite üksikasjad, mida pädev asutus võib riskihindamisel arvesse võtta, on sätestatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/689 (4) VI lisa I osa 2. peatükis. Seepärast peaksid käesolevas määruses sätestatud täiendavad eeskirjad olema kooskõlas kõnealuses delegeeritud määruses sätestatud eeskirjadega. |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas määruses on vaja sätestada eritingimused, mille alusel tuleks lubada teha vesiviljelusettevõtetele erandeid heakskiidu taotlemise nõudest. Teatavatel juhtudel tuleks erandeid kohaldada ainult nende vesiviljelusettevõtete suhtes, kes veavad vesiviljelusloomi oma liikmesriigis, mitte aga vesiviljelusettevõtete suhtes, mis veavad vesiviljelusloomi ühest liikmesriigist teise. Siiski tuleks vesiviljelusettevõttele heakskiidu taotlemise nõudest erandi tegemist kaaluda üksnes juhul, kui pädev asutus on teinud riskihindamise, milles on võetud arvesse vähemalt riski, et vesiviljelusettevõttes asuvad veeloomad nakatuvad veeloomataudi või levitavad seda vee kaudu või liikumise tulemusena, ning üksnes juhul, kui on leitud, et selline risk ei ole märkimisväärne. Selliste täiendavate riskitegurite üksikasjad, mida pädev asutus võib riskihindamisel arvesse võtta, on sätestatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/689 (4) VI lisa I osa 2. peatükis. Seepärast peaksid käesolevas määruses sätestatud täiendavad eeskirjad olema kooskõlas kõnealuses delegeeritud määruses sätestatud eeskirjadega.

| (9) | Samas esineb teatavates muud tüüpi vesiviljelusettevõtetes veeloomataudide levimise märkimisväärne risk. Sellist tüüpi vesiviljelusettevõtteid tuleks käesolevas määruses konkreetselt kirjeldada ning määruses tuleks üksikasjalikult sätestada selliste vesiviljelusettevõtete käitajate heakskiitmise nõue. Kõnealuste ettevõtete hulka kuuluvad dekoratiivseid vesiviljelusloomi pidavad avatud vesiviljelusettevõtted, kuid ka selliseid loomi pidavad suletud vesiviljelusettevõtted, kui nende liikumisskeemid on sellised, et liidusisesest või kolmandate riikidega kauplemisest võib tuleneda taudirisk. Selliste vesiviljelusettevõtete hulka, mille puhul tuleks taudi leviku riski leevendada pädevalt asutuselt heakskiidu taotlemise nõudega, kuuluvad veel karantiiniasutused, asutused, kus peetakse siirutajaliikide loomi eraldatult, kuni neid enam siirutajana ei käsitata, ning laevad ja muud teisaldatavad ruumid, kus vesiviljelusloomi ravitakse või kus nendega tehakse muid loomapidamisega seotud toiminguid. |
| --- | --- |

(9)

Samas esineb teatavates muud tüüpi vesiviljelusettevõtetes veeloomataudide levimise märkimisväärne risk. Sellist tüüpi vesiviljelusettevõtteid tuleks käesolevas määruses konkreetselt kirjeldada ning määruses tuleks üksikasjalikult sätestada selliste vesiviljelusettevõtete käitajate heakskiitmise nõue. Kõnealuste ettevõtete hulka kuuluvad dekoratiivseid vesiviljelusloomi pidavad avatud vesiviljelusettevõtted, kuid ka selliseid loomi pidavad suletud vesiviljelusettevõtted, kui nende liikumisskeemid on sellised, et liidusisesest või kolmandate riikidega kauplemisest võib tuleneda taudirisk. Selliste vesiviljelusettevõtete hulka, mille puhul tuleks taudi leviku riski leevendada pädevalt asutuselt heakskiidu taotlemise nõudega, kuuluvad veel karantiiniasutused, asutused, kus peetakse siirutajaliikide loomi eraldatult, kuni neid enam siirutajana ei käsitata, ning laevad ja muud teisaldatavad ruumid, kus vesiviljelusloomi ravitakse või kus nendega tehakse muid loomapidamisega seotud toiminguid.

| (10) | Määruse (EL) 2016/429 artiklis 177 on sätestatud tingimused pädeva asutuse heakskiidu andmiseks vesiviljelusettevõtete rühmade käitajatele. Käesolevas määruses sätestatud täiendavaid eeskirju tuleks seepärast kohaldada selliste rühmade suhtes, kui see on asjakohane, ning nendes peaks üksikasjalikult kindlaks määrama, kuidas neid tuleks kohaldada vahetult asjaomase rühma suhtes ja rühma sees. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EL) 2016/429 artiklis 177 on sätestatud tingimused pädeva asutuse heakskiidu andmiseks vesiviljelusettevõtete rühmade käitajatele. Käesolevas määruses sätestatud täiendavaid eeskirju tuleks seepärast kohaldada selliste rühmade suhtes, kui see on asjakohane, ning nendes peaks üksikasjalikult kindlaks määrama, kuidas neid tuleks kohaldada vahetult asjaomase rühma suhtes ja rühma sees.

| (11) | Kõigi vesiviljelusettevõtete või vesiviljelusettevõtete rühmade käitajad peavad määruse (EL) 2016/429 artikli 180 kohaselt esitama heakskiidu saamiseks pädevale asutusele teavet. Seda silmas pidades peaksid käitajad esitama pädevale asutusele kirjaliku bioturvalisuse kava, mida heakskiitmisprotsessi käigus kaalutakse. Seda nõuet tuleks kohaldada nii iga üksiku vesiviljelusettevõtte kui ka vesiviljelusettevõtete rühma suhtes, olenemata selle suurusest, kuid bioturvalisuse kava keerukus peaks sõltuma iga vesiviljelusettevõtte või ettevõtete rühma eripärast ning sellest, millised meetmed on vajalikud asjaomaste taudiriskide leevendamiseks. |
| --- | --- |

(11)

Kõigi vesiviljelusettevõtete või vesiviljelusettevõtete rühmade käitajad peavad määruse (EL) 2016/429 artikli 180 kohaselt esitama heakskiidu saamiseks pädevale asutusele teavet. Seda silmas pidades peaksid käitajad esitama pädevale asutusele kirjaliku bioturvalisuse kava, mida heakskiitmisprotsessi käigus kaalutakse. Seda nõuet tuleks kohaldada nii iga üksiku vesiviljelusettevõtte kui ka vesiviljelusettevõtete rühma suhtes, olenemata selle suurusest, kuid bioturvalisuse kava keerukus peaks sõltuma iga vesiviljelusettevõtte või ettevõtete rühma eripärast ning sellest, millised meetmed on vajalikud asjaomaste taudiriskide leevendamiseks.

| (12) | Teatavad vesiviljelusettevõtted ja vesiviljelusettevõtete rühmad peaksid delegeeritud määruse (EL) 2020/689 VI lisa I osa 1. peatükis sätestatud eeskirjade kohaselt osalema riskipõhises seirekavas, mille pädev asutus on kehtestanud vastavalt määruse (EL) 2016/429 artiklile 26. Heakskiitu ei tohiks anda vesiviljelusettevõttele või vesiviljelusettevõtete rühmale, mis kõnealuses seirekavas ei osale. Kooskõlas määruse (EL) 2016/429 artikliga 27 võib riskipõhise seire puhul arvesse võtta ettevõtjate endi tehtavat artikli 24 kohast seiret, sealhulgas kõnealuse määruse artiklis 25 osutatud loomatervise ülevaatusi. Riskipõhist seiret võib vahendite parimal viisil kasutamiseks samuti teha samaaegselt konkreetsete loetellu kantud taudide seirega. |
| --- | --- |

(12)

Teatavad vesiviljelusettevõtted ja vesiviljelusettevõtete rühmad peaksid delegeeritud määruse (EL) 2020/689 VI lisa I osa 1. peatükis sätestatud eeskirjade kohaselt osalema riskipõhises seirekavas, mille pädev asutus on kehtestanud vastavalt määruse (EL) 2016/429 artiklile 26. Heakskiitu ei tohiks anda vesiviljelusettevõttele või vesiviljelusettevõtete rühmale, mis kõnealuses seirekavas ei osale. Kooskõlas määruse (EL) 2016/429 artikliga 27 võib riskipõhise seire puhul arvesse võtta ettevõtjate endi tehtavat artikli 24 kohast seiret, sealhulgas kõnealuse määruse artiklis 25 osutatud loomatervise ülevaatusi. Riskipõhist seiret võib vahendite parimal viisil kasutamiseks samuti teha samaaegselt konkreetsete loetellu kantud taudide seirega.

| (13) | Riskipõhise seire sageduse puhul tuleks lähtuda sellest, kas pädev asutus on vesiviljelusettevõtte olukorra hindamise põhjal liigitanud selle suure, keskmise või väikese riskiga ettevõtteks. Tegurid, mida pädev asutus peab arvesse võtma ja kaaluma ettevõtete liigitamisel riski alusel, samuti riskipõhisest liigitusest tulenevad seiresagedused on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 VI lisa I osas. Riskipõhisesse seirekavasse selliste vesiviljelusettevõtete kaasamine, kus peetakse loetellu kandmata liikide loomi ning kes tegelevad märkimisväärses ulatuses kaubandusega ja liigitatakse seepärast suure riskiga ettevõteteks, toimub eesmärgiga luua parimad tingimused esilekerkivate taudide kindlakstegemiseks ja tõrjeks olukorras, kus need võivad esineda kõnealuste loetellu kandmata liikide vesiviljelusloomadel. |
| --- | --- |

(13)

Riskipõhise seire sageduse puhul tuleks lähtuda sellest, kas pädev asutus on vesiviljelusettevõtte olukorra hindamise põhjal liigitanud selle suure, keskmise või väikese riskiga ettevõtteks. Tegurid, mida pädev asutus peab arvesse võtma ja kaaluma ettevõtete liigitamisel riski alusel, samuti riskipõhisest liigitusest tulenevad seiresagedused on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 VI lisa I osas. Riskipõhisesse seirekavasse selliste vesiviljelusettevõtete kaasamine, kus peetakse loetellu kandmata liikide loomi ning kes tegelevad märkimisväärses ulatuses kaubandusega ja liigitatakse seepärast suure riskiga ettevõteteks, toimub eesmärgiga luua parimad tingimused esilekerkivate taudide kindlakstegemiseks ja tõrjeks olukorras, kus need võivad esineda kõnealuste loetellu kandmata liikide vesiviljelusloomadel.

| (14) | Kuna riskipõhist seiret tehakse ka heakskiidetud vesiviljelusettevõtete rühmades, on oluline sätestada, kuidas seda tuleks rühma tasandil teostada nii, et seire tulemus oleks epidemioloogiliselt mõtestatud. Seepärast tuleks käesolevas määruses sätestada eeskirjad lähenemisviisi kohta, mida pädev asutus peaks sellise seire tegemisel rakendama. |
| --- | --- |

(14)

Kuna riskipõhist seiret tehakse ka heakskiidetud vesiviljelusettevõtete rühmades, on oluline sätestada, kuidas seda tuleks rühma tasandil teostada nii, et seire tulemus oleks epidemioloogiliselt mõtestatud. Seepärast tuleks käesolevas määruses sätestada eeskirjad lähenemisviisi kohta, mida pädev asutus peaks sellise seire tegemisel rakendama.

| (15) | Lisaks sellele, et käitajatelt nõutakse heakskiitmisprotsessi raames pädevale asutusele bioturvalisuse kava esitamist ning teatavatelt vesiviljelusettevõtetelt nõutakse riskipõhises seirekavas osalemist, peaksid vesiviljelusettevõtted, kellelt nõutakse heakskiidu olemasolu, vastama ka teatavatele nõuetele, mis on seotud nende ehitiste ja varustusega. Seepärast tuleks käesolevas määruses sätestada bioturvalisuse, seire ning ehitiste ja varustusega seotud nõuete konkreetne kombinatsioon, mida kohaldatakse konkreetse kategooria vesiviljelusettevõtete või konkreetse kategooria vesiviljelusettevõtete rühma suhtes. |
| --- | --- |

(15)

Lisaks sellele, et käitajatelt nõutakse heakskiitmisprotsessi raames pädevale asutusele bioturvalisuse kava esitamist ning teatavatelt vesiviljelusettevõtetelt nõutakse riskipõhises seirekavas osalemist, peaksid vesiviljelusettevõtted, kellelt nõutakse heakskiidu olemasolu, vastama ka teatavatele nõuetele, mis on seotud nende ehitiste ja varustusega. Seepärast tuleks käesolevas määruses sätestada bioturvalisuse, seire ning ehitiste ja varustusega seotud nõuete konkreetne kombinatsioon, mida kohaldatakse konkreetse kategooria vesiviljelusettevõtete või konkreetse kategooria vesiviljelusettevõtete rühma suhtes.

| (16) | Määruse (EL) 2016/429 artiklis 178 on sätestatud, et kinnise vesiviljelusettevõtte staatust sooviv vesiviljelusettevõtte käitaja võib viia vesiviljelusloomi oma vesiviljelusettevõttesse või sealt välja alles siis, kui pädev asutus on tema ettevõtte puhul selle staatuse vastavalt kõnealuses määruses sätestatud eeskirjadele heaks kiitnud. Kuna sellised vesiviljelusettevõtted võivad omavahel vesiviljelusloomi vahetades kohaldada vähem liikumisega seotud nõudeid kui muud vesiviljelusettevõtted, on asjakohane, et neil oleks lepinguline suhe veterinaararstiga, kes kontrollib vesiviljelusettevõtte tegevust ja vastutab selles tehtava terviseseire eest, et kõnealused ettevõtted saaksid anda üksteisele kindlaid tervisetagatisi. Määruse (EL) 2016/429 artikli 181 lõikega 2 on ette nähtud, et komisjon võtab vastu delegeeritud õigusaktid, milles sätestatakse täiendavad eeskirjad selliste vesiviljelusettevõtete heakskiitmise kohta, ning kõnealused eeskirjad tuleks sätestada käesolevas määruses. |
| --- | --- |

(16)

Määruse (EL) 2016/429 artiklis 178 on sätestatud, et kinnise vesiviljelusettevõtte staatust sooviv vesiviljelusettevõtte käitaja võib viia vesiviljelusloomi oma vesiviljelusettevõttesse või sealt välja alles siis, kui pädev asutus on tema ettevõtte puhul selle staatuse vastavalt kõnealuses määruses sätestatud eeskirjadele heaks kiitnud. Kuna sellised vesiviljelusettevõtted võivad omavahel vesiviljelusloomi vahetades kohaldada vähem liikumisega seotud nõudeid kui muud vesiviljelusettevõtted, on asjakohane, et neil oleks lepinguline suhe veterinaararstiga, kes kontrollib vesiviljelusettevõtte tegevust ja vastutab selles tehtava terviseseire eest, et kõnealused ettevõtted saaksid anda üksteisele kindlaid tervisetagatisi. Määruse (EL) 2016/429 artikli 181 lõikega 2 on ette nähtud, et komisjon võtab vastu delegeeritud õigusaktid, milles sätestatakse täiendavad eeskirjad selliste vesiviljelusettevõtete heakskiitmise kohta, ning kõnealused eeskirjad tuleks sätestada käesolevas määruses.

| (17) | Määruse (EL) 2016/429 artikliga 179 on ette nähtud tauditõrjet tegevate veeandide ettevõtete heakskiitmine. Need vesiviljelusettevõtted hõlbustavad selliste veeloomade sanitaarset tapmist ja töötlemist, kes võivad olla nakatunud loetellu kantud või esilekerkiva taudiga. Seetõttu tuleneb nendest ettevõtetest märkimisväärne taudirisk ja nad peaksid taotlema heakskiitu pädevalt asutuselt. Perioodidel, mil kõnealused vesiviljelusettevõtted võtavad vastu veeloomi, kes on nakatunud loetellu kantud või esilekerkivasse taudi või kelle puhul esineb sellekohane kahtlus, peaksid need ettevõtted järgima rangeid bioturvalisusmeetmeid tagamaks, et tauditekitajad ei pääse avatud veekogusse ilma asjakohase töötlemiseta. Kõnealuse määruse artikli 181 lõikega 2 on ette nähtud, et komisjon võtab vastu delegeeritud õigusaktid, milles sätestatakse täiendavad eeskirjad selliste vesiviljelusettevõtete heakskiitmise kohta, ning seega tuleks kõnealused eeskirjad sätestada käesolevas määruses. |
| --- | --- |

(17)

Määruse (EL) 2016/429 artikliga 179 on ette nähtud tauditõrjet tegevate veeandide ettevõtete heakskiitmine. Need vesiviljelusettevõtted hõlbustavad selliste veeloomade sanitaarset tapmist ja töötlemist, kes võivad olla nakatunud loetellu kantud või esilekerkiva taudiga. Seetõttu tuleneb nendest ettevõtetest märkimisväärne taudirisk ja nad peaksid taotlema heakskiitu pädevalt asutuselt. Perioodidel, mil kõnealused vesiviljelusettevõtted võtavad vastu veeloomi, kes on nakatunud loetellu kantud või esilekerkivasse taudi või kelle puhul esineb sellekohane kahtlus, peaksid need ettevõtted järgima rangeid bioturvalisusmeetmeid tagamaks, et tauditekitajad ei pääse avatud veekogusse ilma asjakohase töötlemiseta. Kõnealuse määruse artikli 181 lõikega 2 on ette nähtud, et komisjon võtab vastu delegeeritud õigusaktid, milles sätestatakse täiendavad eeskirjad selliste vesiviljelusettevõtete heakskiitmise kohta, ning seega tuleks kõnealused eeskirjad sätestada käesolevas määruses.

| (18) | Teatavaid elusmolluskite puhastuskeskusi, ülekandealasid ja väljastuskeskusi tuleks käsitada vesiviljelusettevõtetena, mis vajavad heakskiitu vastavalt määruse (EL) 2016/429 artikli 176 lõikele 1. Nendest ettevõtetest, kes võtavad vastu elusmolluskeid väljastpoolt oma epidemioloogilist piirkonda, tuleneb suurem loetellu kantud või esilekerkivate taudide leviku risk ning neid tuleks heakskiitmisprotsessi käigus sellistena käsitleda. Seepärast tuleks käesolevas määruses sätestada asjakohased täiendavad eeskirjad. |
| --- | --- |

(18)

Teatavaid elusmolluskite puhastuskeskusi, ülekandealasid ja väljastuskeskusi tuleks käsitada vesiviljelusettevõtetena, mis vajavad heakskiitu vastavalt määruse (EL) 2016/429 artikli 176 lõikele 1. Nendest ettevõtetest, kes võtavad vastu elusmolluskeid väljastpoolt oma epidemioloogilist piirkonda, tuleneb suurem loetellu kantud või esilekerkivate taudide leviku risk ning neid tuleks heakskiitmisprotsessi käigus sellistena käsitleda. Seepärast tuleks käesolevas määruses sätestada asjakohased täiendavad eeskirjad.

| (19) | Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/1882 (5) on sätestatud A-, B-, C-, D- ja E-kategooria taudide määratlus ning on ette nähtud, et loetellu kantud taudide ennetamise ja tõrje eeskirju, millele on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõikes 1, tuleb kohaldada selliste loetellu kantud taudide suhtes, mis kuuluvad rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisas esitatud tabelis osutatud loetellu kantud liikide ja liigirühmade puhul esitatud kategooriatesse. Kõnealuse tabeli kohaselt käsitatakse teatavaid veeloomade liike, mis on loetletud tabeli 4. veerus, siirutajaliigina ainult siis, kui sellise liigi loomi peetakse vesiviljelusettevõttes, kus peetakse ka tabeli 3. veerus loetletud liigi loomi, või looduslike veeloomade puhul ainult siis, kui nad on puutunud looduslikus elupaigas kokku 3. veerus loetletud liigi loomadega. Kui aga sellise liigi loomi peetakse hiljem sobiva ajavahemiku jooksul 3. veerus loetletud liigi loomadest ja nakkusega veeallikatest eraldatult, ei tule neid enam käsitada siirutajana. Kui sellist isolatsiooniperioodi ei ole võimalik kohaldada käesoleva määruse artikli 15 kohaselt heaks kiidetud karantiiniasutuses, siis võib selliseid veeloomi pidada mõnda muud tüüpi vesiviljelusettevõttes, kus ei rakendata kõiki karantiiniasutuste puhul nõutavaid bioturvalisusmeetmeid, kuid kus veeloomi peetakse võimalikest patogeenidest eraldatult kuni ajani, mil neid ei käsitata enam siirutajana. Määruse (EL) 2016/429 artikli 181 lõikega 2 on ette nähtud, et komisjon võtab vastu delegeeritud õigusaktid, millega täiendatakse selliste vesiviljelusettevõtete heakskiitmise eeskirju, võttes arvesse kõnealuseid nõudeid. Seepärast tuleks need nõuded sätestada käesolevas määruses. |
| --- | --- |

(19)

Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/1882 (5) on sätestatud A-, B-, C-, D- ja E-kategooria taudide määratlus ning on ette nähtud, et loetellu kantud taudide ennetamise ja tõrje eeskirju, millele on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõikes 1, tuleb kohaldada selliste loetellu kantud taudide suhtes, mis kuuluvad rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisas esitatud tabelis osutatud loetellu kantud liikide ja liigirühmade puhul esitatud kategooriatesse. Kõnealuse tabeli kohaselt käsitatakse teatavaid veeloomade liike, mis on loetletud tabeli 4. veerus, siirutajaliigina ainult siis, kui sellise liigi loomi peetakse vesiviljelusettevõttes, kus peetakse ka tabeli 3. veerus loetletud liigi loomi, või looduslike veeloomade puhul ainult siis, kui nad on puutunud looduslikus elupaigas kokku 3. veerus loetletud liigi loomadega. Kui aga sellise liigi loomi peetakse hiljem sobiva ajavahemiku jooksul 3. veerus loetletud liigi loomadest ja nakkusega veeallikatest eraldatult, ei tule neid enam käsitada siirutajana. Kui sellist isolatsiooniperioodi ei ole võimalik kohaldada käesoleva määruse artikli 15 kohaselt heaks kiidetud karantiiniasutuses, siis võib selliseid veeloomi pidada mõnda muud tüüpi vesiviljelusettevõttes, kus ei rakendata kõiki karantiiniasutuste puhul nõutavaid bioturvalisusmeetmeid, kuid kus veeloomi peetakse võimalikest patogeenidest eraldatult kuni ajani, mil neid ei käsitata enam siirutajana. Määruse (EL) 2016/429 artikli 181 lõikega 2 on ette nähtud, et komisjon võtab vastu delegeeritud õigusaktid, millega täiendatakse selliste vesiviljelusettevõtete heakskiitmise eeskirju, võttes arvesse kõnealuseid nõudeid. Seepärast tuleks need nõuded sätestada käesolevas määruses.

| (20) | Määruse (EL) 2016/429 artikli 185 lõikega 5 on komisjonile antud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte seoses täiendava teabega, mis tuleb kanda pädeva asutuse peetavatesse registreeritud ja heakskiidetud vesiviljelusettevõtete registritesse, ning üldsuse juurdepääsuga kõnealustele registritele. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/679 (6) sätestatud andmekaitsenõuetele peaks teave, mille pädev asutus avalikult kättesaadavaks teeb, vastama nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) 2016/429 artikli 185 lõike 2 punktides a, c, e ja f ning mis omakorda vastavad suurel määral andmetele, mille liikmesriigid on juba esitanud avalikus registris vastavalt komisjoni otsusele 2008/392/EÜ (7). |
| --- | --- |

(20)

Määruse (EL) 2016/429 artikli 185 lõikega 5 on komisjonile antud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte seoses täiendava teabega, mis tuleb kanda pädeva asutuse peetavatesse registreeritud ja heakskiidetud vesiviljelusettevõtete registritesse, ning üldsuse juurdepääsuga kõnealustele registritele. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/679 (6) sätestatud andmekaitsenõuetele peaks teave, mille pädev asutus avalikult kättesaadavaks teeb, vastama nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) 2016/429 artikli 185 lõike 2 punktides a, c, e ja f ning mis omakorda vastavad suurel määral andmetele, mille liikmesriigid on juba esitanud avalikus registris vastavalt komisjoni otsusele 2008/392/EÜ (7).

| (21) | Siiski tuleks pädeva asutuse avalikku registrisse lisada täpsem teave iga heakskiidetud ettevõtte terviseolukorra kohta, et soodustada ohutut kauplemist ja tagada, et sidusrühmad teavad, kas asjaomane vesiviljelusettevõte on konkreetsest B- või C-kategooria taudist vaba või mitte, kas ettevõtte suhtes kohaldatakse konkreetse B- või C-kategooria taudi likvideerimise programmi või konkreetse C-kategooria taudi seire programmi või puuduvad ettevõttes sellised terviseolukorrad. Võttes arvesse nende nõuete ulatust, mis on sätestatud käesolevas määruses seoses heakskiidetud vesiviljelusettevõtteid käsitleva teabe avaliku kättesaadavusega, tuleks käesoleva määrusega tunnistada kehtetuks otsus 2008/392/EÜ. |
| --- | --- |

(21)

Siiski tuleks pädeva asutuse avalikku registrisse lisada täpsem teave iga heakskiidetud ettevõtte terviseolukorra kohta, et soodustada ohutut kauplemist ja tagada, et sidusrühmad teavad, kas asjaomane vesiviljelusettevõte on konkreetsest B- või C-kategooria taudist vaba või mitte, kas ettevõtte suhtes kohaldatakse konkreetse B- või C-kategooria taudi likvideerimise programmi või konkreetse C-kategooria taudi seire programmi või puuduvad ettevõttes sellised terviseolukorrad. Võttes arvesse nende nõuete ulatust, mis on sätestatud käesolevas määruses seoses heakskiidetud vesiviljelusettevõtteid käsitleva teabe avaliku kättesaadavusega, tuleks käesoleva määrusega tunnistada kehtetuks otsus 2008/392/EÜ.

| (22) | Määruse (EL) 2016/429 artiklites 186 ja 187 on sätestatud vesiviljelusettevõtete käitajate andmesäilitamiskohustuse vähim ulatus. Kuna veeloomad ei ole üldjuhul üksikisendi tasandil tuvastatavad, on nende tootmise ja liikumisega seotud andmete säilitamine äärmiselt oluline. Kuigi eri tüüpi vesiviljelusettevõtete käitajate säilitatavatel andmetel on teatavaid ühisjooni, peaksid konkreetset tüüpi vesiviljelusettevõtted säilitama andmeid, mis on kooskõlas nende eripäraga ja selle vesiviljeluse liigiga, millega nad tegelevad. Kuna kõnealuse määruse artikli 189 lõikega 1 on ette nähtud, et komisjon võtab vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse andmesäilitamiskohustusega seotud täiendavaid eeskirju, tuleks käesolevas määruses sätestada iga heakskiidetud vesiviljelusettevõtte tüübi jaoks eraldi andmesäilitamisnõuded. |
| --- | --- |

(22)

Määruse (EL) 2016/429 artiklites 186 ja 187 on sätestatud vesiviljelusettevõtete käitajate andmesäilitamiskohustuse vähim ulatus. Kuna veeloomad ei ole üldjuhul üksikisendi tasandil tuvastatavad, on nende tootmise ja liikumisega seotud andmete säilitamine äärmiselt oluline. Kuigi eri tüüpi vesiviljelusettevõtete käitajate säilitatavatel andmetel on teatavaid ühisjooni, peaksid konkreetset tüüpi vesiviljelusettevõtted säilitama andmeid, mis on kooskõlas nende eripäraga ja selle vesiviljeluse liigiga, millega nad tegelevad. Kuna kõnealuse määruse artikli 189 lõikega 1 on ette nähtud, et komisjon võtab vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse andmesäilitamiskohustusega seotud täiendavaid eeskirju, tuleks käesolevas määruses sätestada iga heakskiidetud vesiviljelusettevõtte tüübi jaoks eraldi andmesäilitamisnõuded.

| (23) | Määruse (EL) 2016/429 artiklis 188 on sätestatud andmete säilitamise miinimumkohustused vesiviljelusettevõtetesse viimiseks või ühest elupaigast teise viimiseks ette nähtud veeloomade vedajate jaoks. Veeloomade vedajatest tuleneb eriti suur taudi leviku risk ja nende ettevõtjate säilitatavad andmed on äärmiselt olulised veetavate veeloomade jälgitavuse tagamiseks ning dokumentaalse tõendina selle kohta, et rakendatakse asjakohaseid bioturvalisusmeetmeid. Järelikult tuleks käesoleva määrusega ette näha täiendavad eeskirjad nende andmesäilitamiskohustuste kohta. |
| --- | --- |

(23)

Määruse (EL) 2016/429 artiklis 188 on sätestatud andmete säilitamise miinimumkohustused vesiviljelusettevõtetesse viimiseks või ühest elupaigast teise viimiseks ette nähtud veeloomade vedajate jaoks. Veeloomade vedajatest tuleneb eriti suur taudi leviku risk ja nende ettevõtjate säilitatavad andmed on äärmiselt olulised veetavate veeloomade jälgitavuse tagamiseks ning dokumentaalse tõendina selle kohta, et rakendatakse asjakohaseid bioturvalisusmeetmeid. Järelikult tuleks käesoleva määrusega ette näha täiendavad eeskirjad nende andmesäilitamiskohustuste kohta.

| (24) | Kooskõlas määruse (EL) 2016/429 kohaldamise kuupäevaga tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 21. aprillist 2021, |
| --- | --- |

(24)

Kooskõlas määruse (EL) 2016/429 kohaldamise kuupäevaga tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 21. aprillist 2021,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I OSA

REGULEERIMISESE, KOHALDAMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1.   Käesoleva määrusega täiendatakse määruses (EL) 2016/429 sätestatud eeskirju, mis käsitlevad vesiviljelusloomi pidavaid registreeritud ja heakskiidetud vesiviljelusettevõtteid ning veeloomade vedajaid.

2.   II osas on sätestatud järgmised nõuded:

| a) | I jaotise 1. peatükis on sätestatud nõuded seoses pädeva asutuse heakskiidu andmisega sellistele vesiviljelusettevõtetele, millest tuleneb märkimisväärne veeloomi tabandavate taudide risk, ning teatavad erandid selliste ettevõtete käitajatele, millest ei tulene märkimisväärset riski seoses kõnealuste taudidega; |
| --- | --- |

a)

I jaotise 1. peatükis on sätestatud nõuded seoses pädeva asutuse heakskiidu andmisega sellistele vesiviljelusettevõtetele, millest tuleneb märkimisväärne veeloomi tabandavate taudide risk, ning teatavad erandid selliste ettevõtete käitajatele, millest ei tulene märkimisväärset riski seoses kõnealuste taudidega;

| b) | I jaotise 2. peatükis on sätestatud nõuded, mis käsitlevad vesiviljelusettevõtteid ja nende rühmi ning pädeva asutuse antavat heakskiitu; |
| --- | --- |

b)

I jaotise 2. peatükis on sätestatud nõuded, mis käsitlevad vesiviljelusettevõtteid ja nende rühmi ning pädeva asutuse antavat heakskiitu;

| c) | II jaotise 1. peatükis on sätestatud nõuded pädeva asutuse teabe esitamise kohustuste kohta seoses määruse (EL) 2016/429 artikli 173 kohaselt registreeritud vesiviljelusettevõtete registritega; |
| --- | --- |

c)

II jaotise 1. peatükis on sätestatud nõuded pädeva asutuse teabe esitamise kohustuste kohta seoses määruse (EL) 2016/429 artikli 173 kohaselt registreeritud vesiviljelusettevõtete registritega;

| d) | II jaotise 2. peatükis on sätestatud nõuded pädeva asutuse teabe esitamise kohustuste kohta seoses heakskiidetud vesiviljelusettevõtete registritega; |
| --- | --- |

d)

II jaotise 2. peatükis on sätestatud nõuded pädeva asutuse teabe esitamise kohustuste kohta seoses heakskiidetud vesiviljelusettevõtete registritega;

| e) | III jaotise 1. peatükis on sätestatud nõuded pädeva asutuse registreeritud või heaks kiidetud vesiviljelusettevõtete ja tauditõrjet tegevate veeandide ettevõtete käitajate andmesäilitamiskohustuste kohta, millega täiendatakse määruse (EL) 2016/429 artikli 186 lõikega 1 ja artikli 187 lõikega 1 ette nähtud kohustusi; |
| --- | --- |

e)

III jaotise 1. peatükis on sätestatud nõuded pädeva asutuse registreeritud või heaks kiidetud vesiviljelusettevõtete ja tauditõrjet tegevate veeandide ettevõtete käitajate andmesäilitamiskohustuste kohta, millega täiendatakse määruse (EL) 2016/429 artikli 186 lõikega 1 ja artikli 187 lõikega 1 ette nähtud kohustusi;

| f) | III jaotise 2. peatükis on sätestatud nõuded veeloomade vedajate andmesäilitamiskohustuste kohta, millega täiendatakse määruse (EL) 2016/429 artikli 188 lõikega 1 ette nähtud kohustusi. |
| --- | --- |

f)

III jaotise 2. peatükis on sätestatud nõuded veeloomade vedajate andmesäilitamiskohustuste kohta, millega täiendatakse määruse (EL) 2016/429 artikli 188 lõikega 1 ette nähtud kohustusi.

3.   III osas on sätestatud direktiiviga 2006/88/EÜ ja otsusega 2008/392/EÜ seotud teatavad üleminekumeetmed, mis käsitlevad vesiviljelusettevõtete registreerimist ja heakskiitmist.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse rakendusmääruse (EL) 2018/1882 artiklis 1 sätestatud mõisteid.

Kasutatakse ka järgmisi mõisteid:

| 1) | „ekstensiivse vesiviljeluse tiik“ – traditsiooniline looduslik või tehistiik või -laguun, kus peetavate loomade toiduallikas on looduslik, välja arvatud erandjuhtudel, ning kus ei võeta meetmeid tootmise suurendamiseks üle taseme, mida võimaldab looduslik keskkond; |
| --- | --- |

1)

„ekstensiivse vesiviljeluse tiik“ – traditsiooniline looduslik või tehistiik või -laguun, kus peetavate loomade toiduallikas on looduslik, välja arvatud erandjuhtudel, ning kus ei võeta meetmeid tootmise suurendamiseks üle taseme, mida võimaldab looduslik keskkond;

| 2) | „puhastuskeskus“ – ettevõte, kus molluskid paigutatakse puhta mereveega mahutisse saaste eemaldamiseks vajalikuks ajaks, et muuta nad inimtoiduks kõlblikuks; |
| --- | --- |

2)

„puhastuskeskus“ – ettevõte, kus molluskid paigutatakse puhta mereveega mahutisse saaste eemaldamiseks vajalikuks ajaks, et muuta nad inimtoiduks kõlblikuks;

| 3) | „väljastuskeskus“ – maismaa- või avamereettevõte inimtoiduks ettenähtud molluskite vastuvõtmiseks, seisundi parandamiseks, pesemiseks, puhastamiseks, liigitamiseks, pakendamiseks ja pakkimiseks; |
| --- | --- |

3)

„väljastuskeskus“ – maismaa- või avamereettevõte inimtoiduks ettenähtud molluskite vastuvõtmiseks, seisundi parandamiseks, pesemiseks, puhastamiseks, liigitamiseks, pakendamiseks ja pakkimiseks;

| 4) | „ülekandeala“ – mis tahes magevee- või merepiirkond, suudmeala või laguun, mille piirid on selgelt märgistatud ja tähistatud poide, postide või muude fikseeritud vahenditega ning mida kasutatakse üksnes molluskite loodusliku puhastumise võimaldamiseks; |
| --- | --- |

4)

„ülekandeala“ – mis tahes magevee- või merepiirkond, suudmeala või laguun, mille piirid on selgelt märgistatud ja tähistatud poide, postide või muude fikseeritud vahenditega ning mida kasutatakse üksnes molluskite loodusliku puhastumise võimaldamiseks;

| 5) | „eraldatult pidamine“ – vesiviljelusloomade pidamine vesiviljelusettevõttes, kus nad ei puutu muude veeloomaliikidega kokku vahetult samas elukeskkonnas viibimise või kaudselt veevarustuse kaudu; |
| --- | --- |

5)

„eraldatult pidamine“ – vesiviljelusloomade pidamine vesiviljelusettevõttes, kus nad ei puutu muude veeloomaliikidega kokku vahetult samas elukeskkonnas viibimise või kaudselt veevarustuse kaudu;

| 6) | „suletud ettevõte“ – vesiviljelusettevõte, millest pärinevat reovett töödeldakse viisil, mis võimaldab loetellu kantud või esilekerkivate taudide tekitajad inaktiveerida enne reovee väljajuhtimist avatud veekogusse; |
| --- | --- |

6)

„suletud ettevõte“ – vesiviljelusettevõte, millest pärinevat reovett töödeldakse viisil, mis võimaldab loetellu kantud või esilekerkivate taudide tekitajad inaktiveerida enne reovee väljajuhtimist avatud veekogusse;

| 7) | „avatud ettevõte“ – vesiviljelusettevõte, millest pärinev reovesi suunatakse otse avatud veekogusse ilma, et seda töödeldaks loetellu kantud või esilekerkivate taudide tekitajate inaktiveerimiseks; |
| --- | --- |

7)

„avatud ettevõte“ – vesiviljelusettevõte, millest pärinev reovesi suunatakse otse avatud veekogusse ilma, et seda töödeldaks loetellu kantud või esilekerkivate taudide tekitajate inaktiveerimiseks;

| 8) | „epidemioloogiline piirkond“ – kindlaksmääratud geograafiline piirkond, kus veeloomadel on ühesugune terviseolukord ja ühesugune risk nakatuda loetellu kantud või esilekerkivasse taudi; |
| --- | --- |

8)

„epidemioloogiline piirkond“ – kindlaksmääratud geograafiline piirkond, kus veeloomadel on ühesugune terviseolukord ja ühesugune risk nakatuda loetellu kantud või esilekerkivasse taudi;

| 9) | „bioturvalisuse kava“ – dokumenteeritud kava, milles määratakse kindlaks teed, mille kaudu tauditekitaja saab vesiviljelusettevõttesse siseneda, selle piires levida ja sealt edasi liikuda; kavas võetakse arvesse ettevõtte eripära ja määratakse kindlaks meetmed, millega leevendatakse kindlakstehtud bioturvalisusriske; |
| --- | --- |

9)

„bioturvalisuse kava“ – dokumenteeritud kava, milles määratakse kindlaks teed, mille kaudu tauditekitaja saab vesiviljelusettevõttesse siseneda, selle piires levida ja sealt edasi liikuda; kavas võetakse arvesse ettevõtte eripära ja määratakse kindlaks meetmed, millega leevendatakse kindlakstehtud bioturvalisusriske;

| 10) | „ühised bioturvalisusmeetmed“ – määruse (EL) 2016/429 artikli 177 kohaselt pädeva asutuse heaks kiidetud vesiviljelusettevõtete rühma kuuluva iga vesiviljelusettevõtte jaoks koostatud ja selle ettevõtte rakendatavas bioturvalisuse kavas sisalduvad meetmed; |
| --- | --- |

10)

„ühised bioturvalisusmeetmed“ – määruse (EL) 2016/429 artikli 177 kohaselt pädeva asutuse heaks kiidetud vesiviljelusettevõtete rühma kuuluva iga vesiviljelusettevõtte jaoks koostatud ja selle ettevõtte rakendatavas bioturvalisuse kavas sisalduvad meetmed;

| 11) | „kordumatu registreerimisnumber“ – number, mis on määratud registreeritud vesiviljelusettevõttele või vesiviljelusettevõtete rühmale, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artiklis 173; |
| --- | --- |

11)

„kordumatu registreerimisnumber“ – number, mis on määratud registreeritud vesiviljelusettevõttele või vesiviljelusettevõtete rühmale, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artiklis 173;

| 12) | „kordumatu heakskiidunumber“ – number, mille pädev asutus on määranud temalt heakskiidu saanud vesiviljelusettevõttele või vesiviljelusettevõtete rühmale vastavalt määruse (EL) 2016/429 artiklile 173; |
| --- | --- |

12)

„kordumatu heakskiidunumber“ – number, mille pädev asutus on määranud temalt heakskiidu saanud vesiviljelusettevõttele või vesiviljelusettevõtete rühmale vastavalt määruse (EL) 2016/429 artiklile 173;

| 13) | „laeva IMO identifitseerimisnumber“ – kordumatu number, mille on merelaevale määranud Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO); |
| --- | --- |

13)

„laeva IMO identifitseerimisnumber“ – kordumatu number, mille on merelaevale määranud Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO);

| 14) | „hügieenitõke“ – jalgade ja käte pesemine, riiete vahetus või muud bioturvalisusmeetmed, mille abil takistatakse taudi levikut vesiviljelusettevõttesse, selle sees või sealt välja; |
| --- | --- |

14)

„hügieenitõke“ – jalgade ja käte pesemine, riiete vahetus või muud bioturvalisusmeetmed, mille abil takistatakse taudi levikut vesiviljelusettevõttesse, selle sees või sealt välja;

| 15) | „tootmisüksused“ – basseinid, tiigid, kiirvoolukanalid, akvaariumid, sumbad, tarandikud või samalaadsed rajatised, mida kasutatakse vesiviljelusettevõttes vesiviljelusloomade rühmade hoidmiseks; |
| --- | --- |

15)

„tootmisüksused“ – basseinid, tiigid, kiirvoolukanalid, akvaariumid, sumbad, tarandikud või samalaadsed rajatised, mida kasutatakse vesiviljelusettevõttes vesiviljelusloomade rühmade hoidmiseks;

| 16) | „suurenenud suremus“ – seletamatu suremus, mis on kõrgem tasemest, mida peetakse kõnealuses vesiviljelusettevõttes või vesiviljelusettevõtete rühmas valitsevate tingimuste puhul tavapäraseks; |
| --- | --- |

16)

„suurenenud suremus“ – seletamatu suremus, mis on kõrgem tasemest, mida peetakse kõnealuses vesiviljelusettevõttes või vesiviljelusettevõtete rühmas valitsevate tingimuste puhul tavapäraseks;

| 17) | „seireprogramm“ – C-kategooria taudiga seoses võetavate uuringu- ja tõrjemeetmete vabatahtlik programm vesiviljelusettevõttes, mis ei osale taudivaba staatuse saamist võimaldavas likvideerimisprogrammis, kuid kus tehtud uuringutest nähtub, et vesiviljelusettevõttes ei esine nakatumist kõnealusesse C-kategooria taudi. |
| --- | --- |

17)

„seireprogramm“ – C-kategooria taudiga seoses võetavate uuringu- ja tõrjemeetmete vabatahtlik programm vesiviljelusettevõttes, mis ei osale taudivaba staatuse saamist võimaldavas likvideerimisprogrammis, kuid kus tehtud uuringutest nähtub, et vesiviljelusettevõttes ei esine nakatumist kõnealusesse C-kategooria taudi.

II OSA

REGISTREERIMINE, HEAKSKIITMINE, REGISTRID JA ANDMETE SÄILITAMINE

I JAOTIS

VESIVILJELUSETTEVÕTETE KÄITAJATE HEAKSKIITMINE PÄDEVA ASUTUSE POOLT

1. PEATÜKK

Selliste vesiviljelusettevõtete heakskiitmine, millest tuleneb märkimisväärne taudi levimise risk, ning erandid heakskiitmise nõudest

Artikkel 3

Erandid käitajate kohustusest taotleda pädevalt asutuselt vesiviljelusettevõtte heakskiitmist

1.   Erandina määruse (EL) 2016/429 artikli 176 lõike 1 punktist a ei nõuta järgmist tüüpi vesiviljelusettevõtete käitajatelt, et nad taotleksid pädevalt asutuselt oma vesiviljelusettevõtte heakskiitmist:

| a) | vesiviljelusettevõtted, kus vesiviljelusloomi peetakse üksnes loodusesse laskmiseks; |
| --- | --- |

a)

vesiviljelusettevõtted, kus vesiviljelusloomi peetakse üksnes loodusesse laskmiseks;

| b) | Ekstensiivse vesiviljeluse tiigid, kus vesiviljelusloomi peetakse otse inimtoiduna tarbimiseks või loodusesse laskmiseks; |
| --- | --- |

b)

Ekstensiivse vesiviljeluse tiigid, kus vesiviljelusloomi peetakse otse inimtoiduna tarbimiseks või loodusesse laskmiseks;

| c) | puhastuskeskused:






  i) | mis on heaks kiidetud vastavalt määruse (EÜ) nr 853/2004 artiklile 4 ning |
| --- | --- | --- |

c)

puhastuskeskused:

i)

mis on heaks kiidetud vastavalt määruse (EÜ) nr 853/2004 artiklile 4 ning

| ii) | kus võetakse vastu molluskeid üksnes sellest epidemioloogilisest piirkonnast, kus ettevõte asub; |
| --- | --- |

ii)

kus võetakse vastu molluskeid üksnes sellest epidemioloogilisest piirkonnast, kus ettevõte asub;

| d) | väljastuskeskused:






  i) | mis on heaks kiidetud vastavalt määruse (EÜ) nr 853/2004 artiklile 4 ning |
| --- | --- | --- |

d)

väljastuskeskused:

i)

mis on heaks kiidetud vastavalt määruse (EÜ) nr 853/2004 artiklile 4 ning

| ii) | kus võetakse vastu molluskeid üksnes sellest epidemioloogilisest piirkonnast, kus ettevõte asub; |
| --- | --- |

ii)

kus võetakse vastu molluskeid üksnes sellest epidemioloogilisest piirkonnast, kus ettevõte asub;

| e) | ülekandealad:






  i) | mis on heaks kiidetud vastavalt määruse (EÜ) nr 853/2004 artiklile 4 ning |
| --- | --- | --- |

e)

ülekandealad:

i)

mis on heaks kiidetud vastavalt määruse (EÜ) nr 853/2004 artiklile 4 ning

| ii) | kus võetakse vastu molluskeid üksnes sellest epidemioloogilisest piirkonnast, kus ettevõte asub. |
| --- | --- |

ii)

kus võetakse vastu molluskeid üksnes sellest epidemioloogilisest piirkonnast, kus ettevõte asub.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 ette nähtud erandeid nõudest taotleda heakskiitu pädevalt asutuselt kohaldatakse üksnes selliste vesiviljelusettevõtete suhtes, kust ei veeta teise liikmesriiki muid vesiviljelusloomi kui otse inimtoiduna tarbimiseks ette nähtud molluskeid ning mille kohta pädev asutus on koostanud riskihinnangu, milles:

| a) | on arvesse võetud vähemalt neid riskitegureid, mis on sätestatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/689 VI lisa I osa 2. peatüki punktides a ja b, ning |
| --- | --- |

a)

on arvesse võetud vähemalt neid riskitegureid, mis on sätestatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/689 VI lisa I osa 2. peatüki punktides a ja b, ning

| b) | on leitud, et vesiviljelusettevõttes asuvate vesiviljelusloomade puhul ei ole loetellu kantud või esilekerkivasse taudi nakatumise või selle levitamise risk märkimisväärne. |
| --- | --- |

b)

on leitud, et vesiviljelusettevõttes asuvate vesiviljelusloomade puhul ei ole loetellu kantud või esilekerkivasse taudi nakatumise või selle levitamise risk märkimisväärne.

Artikkel 4

Selliste vesiviljelusettevõtete tüübid, mis vajavad heakskiitu pädevalt asutuselt

Järgmist tüüpi vesiviljelusettevõtete käitajad peavad taotlema pädevalt asutuselt heakskiitu vastavalt määruse (EL) 2016/429 artikli 176 lõike 1 punktile b:

| a) | vesiviljelusloomade karantiiniasutused; |
| --- | --- |

a)

vesiviljelusloomade karantiiniasutused;

| b) | vesiviljelusettevõtted, kus peetakse loetellu kantud liikidesse kuuluvaid siirutajana käsitatavaid vesiviljelusloomi eraldatult kuni ajani, mil neid enam siirutajana ei käsitata; |
| --- | --- |

b)

vesiviljelusettevõtted, kus peetakse loetellu kantud liikidesse kuuluvaid siirutajana käsitatavaid vesiviljelusloomi eraldatult kuni ajani, mil neid enam siirutajana ei käsitata;

| c) | dekoratiivseid vesiviljelusloomi pidavad suletud vesiviljelusettevõtted, kus rakendatavatest liikumisskeemidest tuleneb märkimisväärne taudirisk; |
| --- | --- |

c)

dekoratiivseid vesiviljelusloomi pidavad suletud vesiviljelusettevõtted, kus rakendatavatest liikumisskeemidest tuleneb märkimisväärne taudirisk;

| d) | dekoratiivseid vesiviljelusloomi pidavad avatud vesiviljelusettevõtted; |
| --- | --- |

d)

dekoratiivseid vesiviljelusloomi pidavad avatud vesiviljelusettevõtted;

| e) | laevad ja muud teisaldatavad ruumid, kus vesiviljelusloomi peetakse ajutiselt ravi või muude loomapidamisega seotud toimingute tegemise eesmärgil. |
| --- | --- |

e)

laevad ja muud teisaldatavad ruumid, kus vesiviljelusloomi peetakse ajutiselt ravi või muude loomapidamisega seotud toimingute tegemise eesmärgil.

2. PEATÜKK

Vesiviljelusettevõtetele esitatavad nõuded ja nende heakskiitmine

Artikkel 5

Heakskiidetud vesiviljelusettevõtetes ja nende rühmades bioturvalisuse kava olemasolu nõue

Pädev asutus annab heakskiidu artiklis 7 ja artiklites 9–19 osutatud vesiviljelusettevõtetele või artiklis 8 osutatud vesiviljelusettevõtete rühmadele üksnes juhul, kui nende käitajad on välja töötanud ja dokumenteerinud bioturvalisuse kava, mis vastab järgmistele nõuetele:

| a) | selles on määratud kindlaks teed, mille kaudu tauditekitaja saab vesiviljelusettevõttesse või vesiviljelusettevõtete rühma siseneda, selle piires levida ning sealt keskkonda või muudesse vesiviljelusettevõtetesse levida; |
| --- | --- |

a)

selles on määratud kindlaks teed, mille kaudu tauditekitaja saab vesiviljelusettevõttesse või vesiviljelusettevõtete rühma siseneda, selle piires levida ning sealt keskkonda või muudesse vesiviljelusettevõtetesse levida;

| b) | selles on võetud arvesse konkreetse vesiviljelusettevõtte või vesiviljelusettevõtete rühma eripära ja määratud kindlaks meetmed iga kindlakstehtud bioturvalisusriski leevendamiseks; |
| --- | --- |

b)

selles on võetud arvesse konkreetse vesiviljelusettevõtte või vesiviljelusettevõtete rühma eripära ja määratud kindlaks meetmed iga kindlakstehtud bioturvalisusriski leevendamiseks;

| c) | vesiviljelusettevõtte või vesiviljelusettevõtete rühma jaoks kõnealuse kava väljatöötamisel on peetud silmas või võetud arvesse I lisa 1.–7. osa ja 9.–12. osa punkti 1 alapunktis a ning I lisa 8. osa punkti 1 alapunktis b sätestatud üksikasju, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

c)

vesiviljelusettevõtte või vesiviljelusettevõtete rühma jaoks kõnealuse kava väljatöötamisel on peetud silmas või võetud arvesse I lisa 1.–7. osa ja 9.–12. osa punkti 1 alapunktis a ning I lisa 8. osa punkti 1 alapunktis b sätestatud üksikasju, kui see on asjakohane.

Artikkel 6

Heakskiidetud vesiviljelusettevõtete ja nende rühmade riskipõhises seirekavas osalemise nõue

1.   Pädev asutus kiidab käesoleva määruse artiklites 7, 17 ja 18 osutatud vesiviljelusettevõtted heaks üksnes juhul, kui käitajad järgivad riskipõhist seiret, mida pädev asutus rakendab vastavalt määruse (EL) 2016/429 artiklile 26 riskipõhise seirekava raames, nagu on sätestatud käesoleva määruse II lisa 1. osas ja 2. osa punktis 1.

2.   Pädev asutus kiidab käesoleva määruse artiklis 8 osutatud vesiviljelusettevõtete rühmad heaks üksnes juhul, kui käitajad järgivad riskipõhist seiret, mida pädev asutus rakendab vastavalt määruse (EL) 2016/429 artiklile 26 riskipõhise seirekava raames, nagu on sätestatud käesoleva määruse II lisa 1. osas ja 2. osa punktis 2.

3.   Vastavalt lõigetes 1 ja 2 ettenähtule vesiviljelusettevõtteid või nende rühmasid heaks kiites võtab pädev asutus arvesse järgmisi andmeid ning lisab need riskipõhisesse seirekavasse:

| a) | määruse (EL) 2016/429 artikli 24 kohaselt käitaja läbi viidud jälgimistegevuse tulemus; |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) 2016/429 artikli 24 kohaselt käitaja läbi viidud jälgimistegevuse tulemus;

| b) | määruse (EL) 2016/429 artikli 25 kohaselt veterinaararsti tehtud loomatervise ülevaatuste tulemusena saadud teave pärast seda, kui käitajad on sellise teabe kättesaadavaks teinud. |
| --- | --- |

b)

määruse (EL) 2016/429 artikli 25 kohaselt veterinaararsti tehtud loomatervise ülevaatuste tulemusena saadud teave pärast seda, kui käitajad on sellise teabe kättesaadavaks teinud.

Artikkel 7

Heakskiitmisega seotud nõuded vesiviljelusettevõtetele, kus vesiviljelusloomi peetakse eesmärgiga viia neid sealt välja elusalt või loomsete vesiviljelussaadustena, välja arvatud vesiviljelusettevõtted, mille jaoks on artiklites 12–19 sätestatud erinõuded

Heakskiitu andes tagab pädev asutus, et vesiviljelusettevõtted, kus vesiviljelusloomi peetakse eesmärgiga viia neid sealt välja elusalt või loomsete vesiviljelussaadustena, välja arvatud vesiviljelusettevõtted, millele on osutatud artiklites 12–19, vastavad nõuetele, mis on sätestatud:

| a) | artikli 6 lõikes 1 seoses riskipõhise seirega; |
| --- | --- |

a)

artikli 6 lõikes 1 seoses riskipõhise seirega;

| b) | I lisa 1. osa punktis 1 seoses bioturvalisusmeetmetega; |
| --- | --- |

b)

I lisa 1. osa punktis 1 seoses bioturvalisusmeetmetega;

| c) | I lisa 1. osa punktis 2 seoses ehitiste ja varustusega. |
| --- | --- |

c)

I lisa 1. osa punktis 2 seoses ehitiste ja varustusega.

Artikkel 8

Heakskiitmisega seotud nõuded vesiviljelusettevõtete rühmadele, kus vesiviljelusloomi peetakse eesmärgiga viia neid sealt välja elusalt või loomsete vesiviljelussaadustena

Heakskiitu andes tagab pädev asutus, et vesiviljelusettevõtete rühmad, kus vesiviljelusloomi peetakse eesmärgiga viia neid sealt välja elusalt või loomsete vesiviljelussaadustena, vastavad nõuetele, mis on sätestatud:

| a) | artikli 6 lõikes 2 seoses riskipõhise seirega; |
| --- | --- |

a)

artikli 6 lõikes 2 seoses riskipõhise seirega;

| b) | I lisa 2. osa punktis 1 seoses rühma kuuluvate vesiviljelusettevõtete bioturvalisusmeetmetega; |
| --- | --- |

b)

I lisa 2. osa punktis 1 seoses rühma kuuluvate vesiviljelusettevõtete bioturvalisusmeetmetega;

| c) | I lisa 2. osa punktis 2 seoses ehitiste ja varustusega. |
| --- | --- |

c)

I lisa 2. osa punktis 2 seoses ehitiste ja varustusega.

Artikkel 9

Heakskiitmisega seotud nõuded kinnistele vesiviljelusettevõtetele

Heakskiitu andes tagab pädev asutus, et kinnised vesiviljelusettevõtted vastavad nõuetele, mis on sätestatud:

| a) | artiklis 10 seoses surmajärgsete uuringute tegemise tingimusi ning ettevõtte veterinaararsti teenuste osutamise tagamist käsitleva korraga; |
| --- | --- |

a)

artiklis 10 seoses surmajärgsete uuringute tegemise tingimusi ning ettevõtte veterinaararsti teenuste osutamise tagamist käsitleva korraga;

| b) | I lisa 3. osa punktis 1 seoses bioturvalisusmeetmetega; |
| --- | --- |

b)

I lisa 3. osa punktis 1 seoses bioturvalisusmeetmetega;

| c) | I lisa 3. osa punktis 2 seoses seire ja kontrolliga; |
| --- | --- |

c)

I lisa 3. osa punktis 2 seoses seire ja kontrolliga;

| d) | I lisa 3. osa punktis 3 seoses ehitiste ja varustusega. |
| --- | --- |

d)

I lisa 3. osa punktis 3 seoses ehitiste ja varustusega.

Artikkel 10

Kinniste vesiviljelusettevõtete käitajate kohustused

Enne pädevalt asutuselt heakskiidu saamist peavad kinniste vesiviljelusettevõtete käitajad:

| a) | kehtestama korra surmajärgsete veterinaaruuringute tegemiseks asjakohastes tingimustes kas kinnises vesiviljelusettevõttes või laboris; |
| --- | --- |

a)

kehtestama korra surmajärgsete veterinaaruuringute tegemiseks asjakohastes tingimustes kas kinnises vesiviljelusettevõttes või laboris;

| b) | tagama lepingu või muu juriidilise dokumendiga ettevõtte veterinaararsti teenused, kes vastutab järgmise eest:






  i) | järelevalve kinnise vesiviljelusettevõtte tegevuse ja artiklis 9 sätestatud heakskiitmise nõuete täitmise üle; |
| --- | --- | --- |

b)

tagama lepingu või muu juriidilise dokumendiga ettevõtte veterinaararsti teenused, kes vastutab järgmise eest:

i)

järelevalve kinnise vesiviljelusettevõtte tegevuse ja artiklis 9 sätestatud heakskiitmise nõuete täitmise üle;

| ii) | I lisa 3. osa punkti 2 alapunktis a osutatud taudiseirekava läbivaatamine vähemalt kord aastas. |
| --- | --- |

ii)

I lisa 3. osa punkti 2 alapunktis a osutatud taudiseirekava läbivaatamine vähemalt kord aastas.

Artikkel 11

Heakskiitmisega seotud nõuded tauditõrjet tegevatele veeandide ettevõtetele

Heakskiitu andes tagab pädev asutus, et tauditõrjet tegevad veeandide ettevõtted vastavad nõuetele, mis on sätestatud:

| a) | I lisa 4. osa punktis 1 seoses bioturvalisusmeetmetega; |
| --- | --- |

a)

I lisa 4. osa punktis 1 seoses bioturvalisusmeetmetega;

| b) | I lisa 4. osa punktis 2 seoses ehitiste ja varustusega. |
| --- | --- |

b)

I lisa 4. osa punktis 2 seoses ehitiste ja varustusega.

Artikkel 12

Heakskiitmisega seotud nõuded muudele puhastuskeskustele kui keskused, millele on osutatud artikli 3 lõike 1 punktis c

Heakskiitu andes tagab pädev asutus, et muud puhastuskeskused kui keskused, millele on osutatud artikli 3 lõike 1 punktis c, vastavad nõuetele, mis on sätestatud:

| a) | I lisa 5. osa punktis 1 seoses bioturvalisusmeetmetega; |
| --- | --- |

a)

I lisa 5. osa punktis 1 seoses bioturvalisusmeetmetega;

| b) | I lisa 5. osa punktis 2 seoses ehitiste ja varustusega. |
| --- | --- |

b)

I lisa 5. osa punktis 2 seoses ehitiste ja varustusega.

Artikkel 13

Heakskiitmisega seotud nõuded muudele väljastuskeskustele kui keskused, millele on osutatud artikli 3 lõike 1 punktis d

Heakskiitu andes tagab pädev asutus, et muud väljastuskeskused kui keskused, millele on osutatud artikli 3 lõike 1 punktis d, vastavad nõuetele, mis on sätestatud:

| a) | I lisa 6. osa punktis 1 seoses bioturvalisusmeetmetega; |
| --- | --- |

a)

I lisa 6. osa punktis 1 seoses bioturvalisusmeetmetega;

| b) | I lisa 6. osa punktis 2 seoses ehitiste ja varustusega. |
| --- | --- |

b)

I lisa 6. osa punktis 2 seoses ehitiste ja varustusega.

Artikkel 14

Heakskiitmisega seotud nõuded muude ülekandealade jaoks kui alad, millele on osutatud artikli 3 lõike 1 punktis e

Heakskiitu andes tagab pädev asutus, et muud ülekandealad kui alad, millele on osutatud artikli 3 lõike 1 punktis e, vastavad nõuetele, mis on sätestatud:

| a) | I lisa 7. osa punktis 1 seoses bioturvalisusmeetmetega; |
| --- | --- |

a)

I lisa 7. osa punktis 1 seoses bioturvalisusmeetmetega;

| b) | I lisa 7. osa punktis 2 seoses ehitiste ja varustusega. |
| --- | --- |

b)

I lisa 7. osa punktis 2 seoses ehitiste ja varustusega.

Artikkel 15

Heakskiitmisega seotud nõuded karantiiniasutustele

Heakskiitu andes tagab pädev asutus, et karantiiniasutused vastavad nõuetele, mis on sätestatud:

| a) | I lisa 8. osa punktis 1 seoses bioturvalisusmeetmetega; |
| --- | --- |

a)

I lisa 8. osa punktis 1 seoses bioturvalisusmeetmetega;

| b) | I lisa 8. osa punktis 2 seoses seire- ja kontrollimeetmetega; |
| --- | --- |

b)

I lisa 8. osa punktis 2 seoses seire- ja kontrollimeetmetega;

| c) | I lisa 8. osa punktis 3 seoses ehitiste ja varustusega. |
| --- | --- |

c)

I lisa 8. osa punktis 3 seoses ehitiste ja varustusega.

Artikkel 16

Heakskiitmisega seotud nõuded vesiviljelusettevõtetele, kus peetakse loetellu kantud liikidesse kuuluvaid siirutajana käsitatavaid vesiviljelusloomi eraldatult kuni ajani, mil neid enam siirutajana ei käsitata

Heakskiitu andes tagab pädev asutus, et vesiviljelusettevõtted, kus peetakse loetellu kantud liikidesse kuuluvaid siirutajana käsitatavaid vesiviljelusloomi eraldatult kuni ajani, mil neid enam siirutajana ei käsitata, vastavad nõuetele, mis on sätestatud:

| a) | I lisa 9. osa punktis 1 seoses bioturvalisusmeetmetega; |
| --- | --- |

a)

I lisa 9. osa punktis 1 seoses bioturvalisusmeetmetega;

| b) | I lisa 9. osa punktis 2 seoses seire- ja kontrollimeetmetega; |
| --- | --- |

b)

I lisa 9. osa punktis 2 seoses seire- ja kontrollimeetmetega;

| c) | I lisa 9. osa punktis 3 seoses ehitiste ja varustusega. |
| --- | --- |

c)

I lisa 9. osa punktis 3 seoses ehitiste ja varustusega.

Artikkel 17

Heakskiitmisega seotud nõuded dekoratiivseid vesiviljelusloomi pidavatele suletud vesiviljelusettevõtetele, kus rakendatavatest liikumisskeemidest tuleneb märkimisväärne taudirisk

Heakskiitu andes tagab pädev asutus, et dekoratiivseid vesiviljelusloomi pidavad suletud vesiviljelusettevõtted, kus rakendatavatest liikumisskeemidest tuleneb märkimisväärne taudirisk, vastavad nõuetele, mis on sätestatud:

| a) | artikli 6 lõikes 1 seoses riskipõhise seirega; |
| --- | --- |

a)

artikli 6 lõikes 1 seoses riskipõhise seirega;

| b) | I lisa 10. osa punktis 1 seoses bioturvalisusmeetmetega; |
| --- | --- |

b)

I lisa 10. osa punktis 1 seoses bioturvalisusmeetmetega;

| c) | I lisa 10. osa punktis 2 seoses ehitiste ja varustusega. |
| --- | --- |

c)

I lisa 10. osa punktis 2 seoses ehitiste ja varustusega.

Artikkel 18

Heakskiitmisega seotud nõuded dekoratiivseid vesiviljelusloomi pidavatele avatud vesiviljelusettevõtetele

Heakskiitu andes tagab pädev asutus, et dekoratiivseid vesiviljelusloomi pidavad avatud vesiviljelusettevõtted vastavad nõuetele, mis on sätestatud:

| a) | artikli 6 lõikes 1 seoses riskipõhise seirega; |
| --- | --- |

a)

artikli 6 lõikes 1 seoses riskipõhise seirega;

| b) | I lisa 11. osa punktis 1 seoses bioturvalisusmeetmetega; |
| --- | --- |

b)

I lisa 11. osa punktis 1 seoses bioturvalisusmeetmetega;

| c) | I lisa 11. osa punktis 2 seoses ehitiste ja varustusega. |
| --- | --- |

c)

I lisa 11. osa punktis 2 seoses ehitiste ja varustusega.

Artikkel 19

Heakskiitmisega seotud nõuded laevade ja muude teisaldatavate ruumide jaoks, kus vesiviljelusloomi peetakse ajutiselt ravi või muude loomapidamisega seotud toimingute tegemise eesmärgil

Heakskiitu andes tagab pädev asutus, et laevad ja muud teisaldatavad ruumid, kus vesiviljelusloomi peetakse ajutiselt ravi või muude loomapidamisega seotud toimingute tegemise eesmärgil, vastavad nõuetele, mis on sätestatud:

| a) | I lisa 12. osa punktis 1 seoses bioturvalisusmeetmetega; |
| --- | --- |

a)

I lisa 12. osa punktis 1 seoses bioturvalisusmeetmetega;

| b) | I lisa 12. osa punktis 2 seoses ehitiste ja varustusega. |
| --- | --- |

b)

I lisa 12. osa punktis 2 seoses ehitiste ja varustusega.

II JAOTIS

PÄDEVA ASUTUSE PEETAVAD REGISTREERITUD JA HEAKSKIIDETUD VESIVILJELUSETTEVÕTETE REGISTRID

1. PEATÜKK

Pädeva asutuse peetavad vesiviljelusettevõtete registrid

Artikkel 20

Pädeva asutuse teabe esitamise kohustus seoses registreeritud vesiviljelusettevõtete registriga

Lisaks määruse (EL) 2016/429 artikli 185 lõikes 2 nõutud teabele lisab pädev asutus iga tema registreeritud vesiviljelusettevõtte kohta kõnealuse määruse artikli 185 lõike 1 punktiga a ette nähtud vesiviljelusettevõtete registrisse järgmise teabe:

| a) | pädeva asutuse määratud kordumatu registreerimisnumber; |
| --- | --- |

a)

pädeva asutuse määratud kordumatu registreerimisnumber;

| b) | pädeva asutuse tehtud registreerimise kuupäev; |
| --- | --- |

b)

pädeva asutuse tehtud registreerimise kuupäev;

| c) | vesiviljelusettevõtte asukoha aadress ja geograafilised koordinaadid (laius- ja pikkuskraad); |
| --- | --- |

c)

vesiviljelusettevõtte asukoha aadress ja geograafilised koordinaadid (laius- ja pikkuskraad);

| d) | ettevõtte ehitiste ja varustuse kirjeldus; |
| --- | --- |

d)

ettevõtte ehitiste ja varustuse kirjeldus;

| e) | vesiviljelusettevõttes peetavate vesiviljelusloomade kategooriad; |
| --- | --- |

e)

vesiviljelusettevõttes peetavate vesiviljelusloomade kategooriad;

| f) | vesiviljelusettevõttes peetavate vesiviljelusloomade ligikaudne arv või maksimaalne biomass või mõlemad; |
| --- | --- |

f)

vesiviljelusettevõttes peetavate vesiviljelusloomade ligikaudne arv või maksimaalne biomass või mõlemad;

| g) | ajavahemik, mille jooksul vesiviljelusettevõttes vesiviljelusloomi peetakse, kui vesiviljelusettevõte ei ole pidevalt hõivatud, sealhulgas hooajalist hõivatust või konkreetsete sündmuste ajal hõivatust käsitlev teave, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

g)

ajavahemik, mille jooksul vesiviljelusettevõttes vesiviljelusloomi peetakse, kui vesiviljelusettevõte ei ole pidevalt hõivatud, sealhulgas hooajalist hõivatust või konkreetsete sündmuste ajal hõivatust käsitlev teave, kui see on asjakohane;

| h) | tegevuse lõpetamise kuupäev, kui käitaja on pädevat asutust sellest teavitanud. |
| --- | --- |

h)

tegevuse lõpetamise kuupäev, kui käitaja on pädevat asutust sellest teavitanud.

2. PEATÜKK

Pädeva asutuse heaks kiidetud vesiviljelusettevõtete registrid

Artikkel 21

Pädeva asutuse teabe esitamise kohustus seoses heakskiidetud vesiviljelusettevõtete registriga

1.   Lisaks määruse (EL) 2016/429 artikli 185 lõikes 2 nõutud teabele lisab pädev asutus iga tema heakskiidetud vesiviljelusettevõtte või vesiviljelusettevõtete rühma kohta kõnealuse määruse artikli 185 lõike 1 punktidega b ja c ette nähtud heakskiidetud vesiviljelusettevõtete registrisse järgmise teabe:

| a) | pädeva asutuse määratud kordumatu heakskiidunumber; |
| --- | --- |

a)

pädeva asutuse määratud kordumatu heakskiidunumber;

| b) | pädeva asutuse antud heakskiidu kuupäev või pädeva asutuse antud heakskiidu peatamise või tühistamise kuupäev; |
| --- | --- |

b)

pädeva asutuse antud heakskiidu kuupäev või pädeva asutuse antud heakskiidu peatamise või tühistamise kuupäev;

| c) | heakskiidetud vesiviljelusettevõtte või vesiviljelusettevõtete rühma asukoha aadress ja geograafilised koordinaadid (laius- ja pikkuskraad); |
| --- | --- |

c)

heakskiidetud vesiviljelusettevõtte või vesiviljelusettevõtete rühma asukoha aadress ja geograafilised koordinaadid (laius- ja pikkuskraad);

| d) | ettevõtte asjakohaste ehitiste ja varustuse kirjeldus; |
| --- | --- |

d)

ettevõtte asjakohaste ehitiste ja varustuse kirjeldus;

| e) | vesiviljelusettevõttes või vesiviljelusettevõtete rühmas peetavate vesiviljelusloomade kategooriad; |
| --- | --- |

e)

vesiviljelusettevõttes või vesiviljelusettevõtete rühmas peetavate vesiviljelusloomade kategooriad;

| f) | vesiviljelusettevõttes või vesiviljelusettevõtete rühmas peetavate vesiviljelusloomade ligikaudne arv või maksimaalne biomass või mõlemad; |
| --- | --- |

f)

vesiviljelusettevõttes või vesiviljelusettevõtete rühmas peetavate vesiviljelusloomade ligikaudne arv või maksimaalne biomass või mõlemad;

| g) | ajavahemik, mille jooksul vesiviljelusettevõttes või vesiviljelusettevõtete rühmas vesiviljelusloomi peetakse, kui vesiviljelusettevõte või nende rühm ei ole pidevalt hõivatud, sealhulgas hooajalist hõivatust või konkreetsete sündmuste ajal hõivatust käsitlev teave, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

g)

ajavahemik, mille jooksul vesiviljelusettevõttes või vesiviljelusettevõtete rühmas vesiviljelusloomi peetakse, kui vesiviljelusettevõte või nende rühm ei ole pidevalt hõivatud, sealhulgas hooajalist hõivatust või konkreetsete sündmuste ajal hõivatust käsitlev teave, kui see on asjakohane;

| h) | tegevuse lõpetamise kuupäev, kui käitaja on pädevat asutust sellest teavitanud. |
| --- | --- |

h)

tegevuse lõpetamise kuupäev, kui käitaja on pädevat asutust sellest teavitanud.

2.   Lisaks määruse (EL) 2016/429 artikli 185 lõikes 3 nõutud teabele lisab pädev asutus avalikult kättesaadavale internetipõhisele teabeleheleheküljele ajakohase teabe kõnealuse määruse artikli 181 lõike 1 kohaselt heaks kiidetud vesiviljelusettevõtetes või vesiviljelusettevõtete rühmades peetavate vesiviljelusloomade terviseolukorra kohta.

Kõnealuses ajakohases terviseteabes esitatakse vesiviljelusettevõtte või vesiviljelusettevõtete rühma terviseolukorra kohta vähemalt seoses iga asjakohase loetellu kantud taudi ja sellele vastava iga asjakohase kategooriaga järgmine teave:

| a) | kas ettevõte on vaba B-kategooria või C-kategooria taudist; |
| --- | --- |

a)

kas ettevõte on vaba B-kategooria või C-kategooria taudist;

| b) | kas ettevõttes rakendatakse B-kategooria või C-kategooria taudi likvideerimisprogrammi; |
| --- | --- |

b)

kas ettevõttes rakendatakse B-kategooria või C-kategooria taudi likvideerimisprogrammi;

| c) | kas ettevõttes rakendatakse C-kategooria taudi vabatahtlikku seireprogrammi; või |
| --- | --- |

c)

kas ettevõttes rakendatakse C-kategooria taudi vabatahtlikku seireprogrammi; või

| d) | mis tahes muu teave, mis on seotud B-, C- või D-kategooria taudiga, välja arvatud punktides a, b ja c sätestatud teave. |
| --- | --- |

d)

mis tahes muu teave, mis on seotud B-, C- või D-kategooria taudiga, välja arvatud punktides a, b ja c sätestatud teave.

III JAOTIS

ETTEVÕTJATE ANDMESÄILITAMISKOHUSTUSED LISAKS MÄÄRUSEGA (EL) 2016/429 ETTE NÄHTUD KOHUSTUSTELE

1. PEATÜKK

Registreeritud ja heakskiidetud vesiviljelusettevõtete käitajate säilitatavad andmed

Artikkel 22

Registreeritud vesiviljelusettevõtete käitajate andmesäilitamiskohustused

Lisaks määruse (EL) 2016/429 artikli 186 lõikes 1 nõutud teabele koguvad ja säilitavad registreeritud vesiviljelusettevõtete käitajad järgmisi andmeid:

| a) | vesiviljelusettevõttele pädeva asutuse määratud kordumatu registreerimisnumber; |
| --- | --- |

a)

vesiviljelusettevõttele pädeva asutuse määratud kordumatu registreerimisnumber;

| b) | üksikasjad uurimise kohta, mis teostati pärast suurenenud suremuse ilmnemist või taudikahtluse tekkimist; |
| --- | --- |

b)

üksikasjad uurimise kohta, mis teostati pärast suurenenud suremuse ilmnemist või taudikahtluse tekkimist;

| c) | määruse (EL) 2016/429 artikli 218 kohaselt välja antud ettevõtja deklaratsioonid, mis on saadud vesiviljelusettevõttesse saabunud vesiviljelusloomade saadetistega või mis on saadetud koos vesiviljelusettevõttest lähetatud selliste saadetistega, olenevalt sellest, mis on asjakohane; |
| --- | --- |

c)

määruse (EL) 2016/429 artikli 218 kohaselt välja antud ettevõtja deklaratsioonid, mis on saadud vesiviljelusettevõttesse saabunud vesiviljelusloomade saadetistega või mis on saadetud koos vesiviljelusettevõttest lähetatud selliste saadetistega, olenevalt sellest, mis on asjakohane;

| d) | mis tahes muud veeloomade saatedokumendid, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

d)

mis tahes muud veeloomade saatedokumendid, kui see on asjakohane.

Artikkel 23

Selliste käitajate andmesäilitamiskohustused, kes käitavad heakskiidetud vesiviljelusettevõtteid, kus vesiviljelusloomi peetakse eesmärgiga viia neid sealt välja elusalt või loomsete vesiviljelussaadustena, välja arvatud artiklites 27–34 osutatud ettevõtted

Lisaks määruse (EL) 2016/429 artikli 186 lõikes 1 nõutud teabele koguvad ja säilitavad käitajad, kes käitavad heakskiidetud vesiviljelusettevõtteid, kus vesiviljelusloomi peetakse eesmärgiga viia neid sealt välja elusalt või loomsete vesiviljelussaadustena, välja arvatud käesoleva määruse artiklites 27–34 osutatud ettevõtted, järgmisi andmeid:

| a) | vesiviljelusettevõttele pädeva asutuse antud kordumatu heakskiidunumber; |
| --- | --- |

a)

vesiviljelusettevõttele pädeva asutuse antud kordumatu heakskiidunumber;

| b) | vesiviljelusettevõtte kehtiv riskipõhine liigitus, mille on kindlaks määranud pädev asutus; |
| --- | --- |

b)

vesiviljelusettevõtte kehtiv riskipõhine liigitus, mille on kindlaks määranud pädev asutus;

| c) | artikli 6 lõikes 1 sätestatud riskipõhise seire rakendamise ja selle tulemuste üksikasjad; |
| --- | --- |

c)

artikli 6 lõikes 1 sätestatud riskipõhise seire rakendamise ja selle tulemuste üksikasjad;

| d) | andmed vesiviljelusettevõttesse liikumise kohta, sealhulgas:






  i) | kõikide muust vesiviljelusettevõttest saabunud vesiviljelusloomade päritoluettevõtte kordumatu heakskiidu- või registreerimisnumber või |
| --- | --- | --- |

d)

andmed vesiviljelusettevõttesse liikumise kohta, sealhulgas:

i)

kõikide muust vesiviljelusettevõttest saabunud vesiviljelusloomade päritoluettevõtte kordumatu heakskiidu- või registreerimisnumber või

| ii) | selle elupaiga asukoht, kust looduslikud veeloomad on enne vesiviljelusettevõttesse saatmist kogutud; |
| --- | --- |

ii)

selle elupaiga asukoht, kust looduslikud veeloomad on enne vesiviljelusettevõttesse saatmist kogutud;

| e) | andmed vesiviljelusettevõttest välja liikumise kohta, sealhulgas:






  i) | vesiviljelusloomade ja loomsete vesiviljelussaaduste kohta ning vesiviljelusloomade liikumise korral ka sihtkohaks oleva vesiviljelusettevõtte kordumatu registreerimis- või heakskiidunumber või |
| --- | --- | --- |

e)

andmed vesiviljelusettevõttest välja liikumise kohta, sealhulgas:

i)

vesiviljelusloomade ja loomsete vesiviljelussaaduste kohta ning vesiviljelusloomade liikumise korral ka sihtkohaks oleva vesiviljelusettevõtte kordumatu registreerimis- või heakskiidunumber või

| ii) | loodusesse laskmise puhul andmed selle elupaiga kohta, kuhu vesiviljelusloomad lastakse; |
| --- | --- |

ii)

loodusesse laskmise puhul andmed selle elupaiga kohta, kuhu vesiviljelusloomad lastakse;

| f) | ettevõttesse veeloomi toova või sealt vesiviljelusloomi välja viiva vedaja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

f)

ettevõttesse veeloomi toova või sealt vesiviljelusloomi välja viiva vedaja nimi ja aadress;

| g) | heakskiidetud vesiviljelusettevõtte bioturvalisuse kava ja tõendid selle rakendamise kohta; |
| --- | --- |

g)

heakskiidetud vesiviljelusettevõtte bioturvalisuse kava ja tõendid selle rakendamise kohta;

| h) | määruse (EL) 2016/429 artikli 218 kohaselt välja antud ettevõtja deklaratsioonid, mis on saadud vesiviljelusettevõttesse saabunud vesiviljelusloomade saadetistega või mis on saadetud koos vesiviljelusettevõttest lähetatud saadetistega, olenevalt sellest, mis on asjakohane; |
| --- | --- |

h)

määruse (EL) 2016/429 artikli 218 kohaselt välja antud ettevõtja deklaratsioonid, mis on saadud vesiviljelusettevõttesse saabunud vesiviljelusloomade saadetistega või mis on saadetud koos vesiviljelusettevõttest lähetatud saadetistega, olenevalt sellest, mis on asjakohane;

| i) | mis tahes muud veeloomade saatedokumendid, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

i)

mis tahes muud veeloomade saatedokumendid, kui see on asjakohane.

Artikkel 24

Selliste käitajate andmesäilitamiskohustused, kes käitavad heakskiidetud rühma vesiviljelusettevõtteid, kus vesiviljelusloomi peetakse eesmärgiga viia neid sealt välja elusalt või loomsete vesiviljelussaadustena

1.   Lisaks määruse (EL) 2016/429 artikli 186 lõikes 1 nõutud teabele koguvad ja säilitavad määruse (EL) 2016/429 artikli 177 punkti a kohaselt heaks kiidetud vesiviljelusettevõtete rühma kuuluvate vesiviljelusettevõtete käitajad järgmisi andmeid:

| a) | vesiviljelusettevõttele pädeva asutuse antud kordumatu heakskiidunumber; |
| --- | --- |

a)

vesiviljelusettevõttele pädeva asutuse antud kordumatu heakskiidunumber;

| b) | vesiviljelusettevõtete rühma kehtiv riskipõhine liigitus, mille on kindlaks määranud pädev asutus; |
| --- | --- |

b)

vesiviljelusettevõtete rühma kehtiv riskipõhine liigitus, mille on kindlaks määranud pädev asutus;

| c) | artikli 6 lõikes 2 sätestatud riskipõhise seire rakendamise ja selle tulemuste üksikasjad; |
| --- | --- |

c)

artikli 6 lõikes 2 sätestatud riskipõhise seire rakendamise ja selle tulemuste üksikasjad;

| d) | andmed vesiviljelusettevõttesse liikumise kohta, sealhulgas:






  i) | kõikide asjaomasesse rühma mittekuuluvast vesiviljelusettevõttest saabunud vesiviljelusloomade päritoluettevõtte kordumatu heakskiidu- või registreerimisnumber või |
| --- | --- | --- |

d)

andmed vesiviljelusettevõttesse liikumise kohta, sealhulgas:

i)

kõikide asjaomasesse rühma mittekuuluvast vesiviljelusettevõttest saabunud vesiviljelusloomade päritoluettevõtte kordumatu heakskiidu- või registreerimisnumber või

| ii) | selle elupaiga asukoht, kust looduslikud veeloomad on enne vesiviljelusettevõttesse saatmist kogutud; |
| --- | --- |

ii)

selle elupaiga asukoht, kust looduslikud veeloomad on enne vesiviljelusettevõttesse saatmist kogutud;

| e) | andmed vesiviljelusettevõtete rühmast välja liikumise kohta, sealhulgas:






  i) | vesiviljelusloomade ja nende saaduste kohta ning vesiviljelusloomade liikumise korral ka sihtkohaks oleva ettevõtte kordumatu registreerimis- või heakskiidunumber, kui vesiviljelusloomad saadetakse muusse ettevõttesse, mis ei kuulu asjaomasesse rühma, või |
| --- | --- | --- |

e)

andmed vesiviljelusettevõtete rühmast välja liikumise kohta, sealhulgas:

i)

vesiviljelusloomade ja nende saaduste kohta ning vesiviljelusloomade liikumise korral ka sihtkohaks oleva ettevõtte kordumatu registreerimis- või heakskiidunumber, kui vesiviljelusloomad saadetakse muusse ettevõttesse, mis ei kuulu asjaomasesse rühma, või

| ii) | loodusesse laskmise puhul andmed selle elupaiga kohta, kuhu vesiviljelusloomad lastakse; |
| --- | --- |

ii)

loodusesse laskmise puhul andmed selle elupaiga kohta, kuhu vesiviljelusloomad lastakse;

| f) | vesiviljelusettevõttesse veeloomi toova või sealt vesiviljelusloomi välja viiva vedaja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

f)

vesiviljelusettevõttesse veeloomi toova või sealt vesiviljelusloomi välja viiva vedaja nimi ja aadress;

| g) | rakendatava bioturvalisuse kava üksikasjad ja tõendid selle rakendamise kohta; |
| --- | --- |

g)

rakendatava bioturvalisuse kava üksikasjad ja tõendid selle rakendamise kohta;

| h) | määruse (EL) 2016/429 artikli 218 kohaselt välja antud ettevõtja deklaratsioonid, mis on saadud heakskiidetud vesiviljelusettevõttesse saabunud vesiviljelusloomade saadetistega või mis on saadetud koos vesiviljelusettevõttest lähetatud saadetistega, olenevalt sellest, mis on asjakohane; |
| --- | --- |

h)

määruse (EL) 2016/429 artikli 218 kohaselt välja antud ettevõtja deklaratsioonid, mis on saadud heakskiidetud vesiviljelusettevõttesse saabunud vesiviljelusloomade saadetistega või mis on saadetud koos vesiviljelusettevõttest lähetatud saadetistega, olenevalt sellest, mis on asjakohane;

| i) | mis tahes muud veeloomade saatedokumendid, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

i)

mis tahes muud veeloomade saatedokumendid, kui see on asjakohane.

2.   Määruse (EL) 2016/429 artikli 177 punkti b kohaselt heaks kiidetud vesiviljelusettevõtete rühma käitaja kogub ja säilitab käesoleva artikli lõike 1 punktidega a–i ette nähtud andmeid iga rühma kuuluva vesiviljelusettevõtte kohta.

Artikkel 25

Heakskiidetud kinniste vesiviljelusettevõtete käitajate andmesäilitamiskohustused

Lisaks määruse (EL) 2016/429 artikli 186 lõikes 1 nõutud teabele koguvad ja säilitavad heakskiidetud kinniste vesiviljelusettevõtete käitajad järgmisi andmeid:

| a) | kinnisele vesiviljelusettevõttele pädeva asutuse antud kordumatu heakskiidunumber; |
| --- | --- |

a)

kinnisele vesiviljelusettevõttele pädeva asutuse antud kordumatu heakskiidunumber;

| b) | andmed vesiviljelusloomade liikumise kohta kinnisesse vesiviljelusettevõttesse ja sealt välja, sealhulgas kõigi muust vesiviljelusettevõttest saabunud või muusse vesiviljelusettevõttesse saadetud vesiviljelusloomade päritolu- või sihtettevõtte kordumatu registreerimis- või heakskiidunumber; |
| --- | --- |

b)

andmed vesiviljelusloomade liikumise kohta kinnisesse vesiviljelusettevõttesse ja sealt välja, sealhulgas kõigi muust vesiviljelusettevõttest saabunud või muusse vesiviljelusettevõttesse saadetud vesiviljelusloomade päritolu- või sihtettevõtte kordumatu registreerimis- või heakskiidunumber;

| c) | kinnisesse vesiviljelusettevõttesse vesiviljelusloomi toova või sealt vesiviljelusloomi välja viiva vedaja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

c)

kinnisesse vesiviljelusettevõttesse vesiviljelusloomi toova või sealt vesiviljelusloomi välja viiva vedaja nimi ja aadress;

| d) | I lisa 3. osa punktiga 2 ette nähtud taudiseirekava rakendamise ja selle tulemuste üksikasjad; |
| --- | --- |

d)

I lisa 3. osa punktiga 2 ette nähtud taudiseirekava rakendamise ja selle tulemuste üksikasjad;

| e) | suurenenud suremuse uurimiseks või taudi esinemise kahtluse kontrollimiseks tehtud kliiniliste ja laboriuuringute ning surmajärgsete uuringute tulemused; |
| --- | --- |

e)

suurenenud suremuse uurimiseks või taudi esinemise kahtluse kontrollimiseks tehtud kliiniliste ja laboriuuringute ning surmajärgsete uuringute tulemused;

| f) | I lisa 3. osa punkti 2 alapunktiga c ette nähtud vesiviljelusloomade vaktsineerimise ja ravi üksikasjad, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

f)

I lisa 3. osa punkti 2 alapunktiga c ette nähtud vesiviljelusloomade vaktsineerimise ja ravi üksikasjad, kui see on asjakohane;

| g) | üksikasjalikud andmed saabuvate vesiviljelusloomade eraldamise või karantiini kohta, pädeva asutuse võimalikud juhised eraldamise ja karantiini ning isolatsiooni- või karantiiniperioodi jooksul tehtud asjakohaste tähelepanekute kohta; |
| --- | --- |

g)

üksikasjalikud andmed saabuvate vesiviljelusloomade eraldamise või karantiini kohta, pädeva asutuse võimalikud juhised eraldamise ja karantiini ning isolatsiooni- või karantiiniperioodi jooksul tehtud asjakohaste tähelepanekute kohta;

| h) | kinnise vesiviljelusettevõtte bioturvalisuse kava; |
| --- | --- |

h)

kinnise vesiviljelusettevõtte bioturvalisuse kava;

| i) | mis tahes muud vesiviljelusloomade saatedokumendid, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

i)

mis tahes muud vesiviljelusloomade saatedokumendid, kui see on asjakohane.

Artikkel 26

Tauditõrjet tegevate veeandide ettevõtete käitajate andmesäilitamiskohustused

Lisaks määruse (EL) 2016/429 artikli 187 lõikes 1 nõutud teabele koguvad ja säilitavad tauditõrjet tegevate veeandide ettevõtete käitajad järgmisi andmeid:

| a) | tauditõrjet tegevale veeandide ettevõttele pädeva asutuse antud kordumatu heakskiidunumber; |
| --- | --- |

a)

tauditõrjet tegevale veeandide ettevõttele pädeva asutuse antud kordumatu heakskiidunumber;

| b) | tauditõrjet tegeva veeandide ettevõtte bioturvalisuse kava ja tõendid selle rakendamise kohta; |
| --- | --- |

b)

tauditõrjet tegeva veeandide ettevõtte bioturvalisuse kava ja tõendid selle rakendamise kohta;

| c) | tauditõrjet tegevas veeandide ettevõttes kasutatava reoveepuhastussüsteemi hooldustöid käsitlevad andmed; |
| --- | --- |

c)

tauditõrjet tegevas veeandide ettevõttes kasutatava reoveepuhastussüsteemi hooldustöid käsitlevad andmed;

| d) | veepuhastussüsteemi tõhusust tõendavad andmed; |
| --- | --- |

d)

veepuhastussüsteemi tõhusust tõendavad andmed;

| e) | tauditõrjet tegevasse veeandide ettevõttesse veeloomi toova vedaja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

e)

tauditõrjet tegevasse veeandide ettevõttesse veeloomi toova vedaja nimi ja aadress;

| f) | mis tahes muud veeloomade saatedokumendid, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

f)

mis tahes muud veeloomade saatedokumendid, kui see on asjakohane.

Artikkel 27

Heakskiidetud puhastuskeskuste käitajate andmesäilitamiskohustused

Lisaks määruse (EL) 2016/429 artikli 186 lõikes 1 nõutud teabele koguvad ja säilitavad heakskiidetud puhastuskeskuste käitajad järgmisi andmeid:

| a) | heakskiidetud puhastuskeskusele pädeva asutuse antud kordumatu heakskiidunumber; |
| --- | --- |

a)

heakskiidetud puhastuskeskusele pädeva asutuse antud kordumatu heakskiidunumber;

| b) | heakskiidetud puhastuskeskuse bioturvalisuse kava ja tõendid selle rakendamise kohta; |
| --- | --- |

b)

heakskiidetud puhastuskeskuse bioturvalisuse kava ja tõendid selle rakendamise kohta;

| c) | puhastuskeskuses kasutatava reoveepuhastussüsteemi hooldustöid käsitlevad andmed; |
| --- | --- |

c)

puhastuskeskuses kasutatava reoveepuhastussüsteemi hooldustöid käsitlevad andmed;

| d) | veepuhastussüsteemi tõhusust tõendavad andmed; |
| --- | --- |

d)

veepuhastussüsteemi tõhusust tõendavad andmed;

| e) | mis tahes muud veeloomade saatedokumendid, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

e)

mis tahes muud veeloomade saatedokumendid, kui see on asjakohane.

Artikkel 28

Heakskiidetud väljastuskeskuste käitajate andmesäilitamiskohustused

Lisaks määruse (EL) 2016/429 artikli 186 lõikes 1 nõutud teabele koguvad ja säilitavad heakskiidetud väljastuskeskuste käitajad järgmisi andmeid:

| a) | heakskiidetud väljastuskeskusele pädeva asutuse antud kordumatu heakskiidunumber; |
| --- | --- |

a)

heakskiidetud väljastuskeskusele pädeva asutuse antud kordumatu heakskiidunumber;

| b) | heakskiidetud väljastuskeskuse bioturvalisuse kava ja tõendid selle rakendamise kohta; |
| --- | --- |

b)

heakskiidetud väljastuskeskuse bioturvalisuse kava ja tõendid selle rakendamise kohta;

| c) | väljastuskeskuses kasutatava reoveepuhastussüsteemi hooldustöid käsitlevad andmed; |
| --- | --- |

c)

väljastuskeskuses kasutatava reoveepuhastussüsteemi hooldustöid käsitlevad andmed;

| d) | veepuhastussüsteemi tõhusust tõendavad andmed; |
| --- | --- |

d)

veepuhastussüsteemi tõhusust tõendavad andmed;

| e) | mis tahes muud veeloomade saatedokumendid, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

e)

mis tahes muud veeloomade saatedokumendid, kui see on asjakohane.

Artikkel 29

Heakskiidetud ülekandealade käitajate andmesäilitamiskohustused

Lisaks määruse (EL) 2016/429 artikli 186 lõikes 1 nõutud teabele koguvad ja säilitavad heakskiidetud ülekandealade käitajad järgmisi andmeid:

| a) | heakskiidetud ülekandealale pädeva asutuse antud kordumatu heakskiidunumber; |
| --- | --- |

a)

heakskiidetud ülekandealale pädeva asutuse antud kordumatu heakskiidunumber;

| b) | heakskiidetud ülekandeala bioturvalisuse kava ja tõendid selle rakendamise kohta; |
| --- | --- |

b)

heakskiidetud ülekandeala bioturvalisuse kava ja tõendid selle rakendamise kohta;

| c) | mis tahes muud veeloomade saatedokumendid, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

c)

mis tahes muud veeloomade saatedokumendid, kui see on asjakohane.

Artikkel 30

Vesiviljelusloomade heakskiidetud karantiiniasutuste käitajate andmesäilitamiskohustused

Lisaks määruse (EL) 2016/429 artikli 186 lõikes 1 nõutud teabele koguvad ja säilitavad vesiviljelusloomade heakskiidetud karantiiniasutuste käitajad järgmisi andmeid:

| a) | karantiiniasutusele pädeva asutuse antud kordumatu heakskiidunumber; |
| --- | --- |

a)

karantiiniasutusele pädeva asutuse antud kordumatu heakskiidunumber;

| b) | andmed heakskiidetud karantiiniasutusse liikumise kohta, sealhulgas:






  i) | kõikide muust vesiviljelusettevõttest saabunud vesiviljelusloomade päritoluettevõtte kordumatu registreerimis- või heakskiidunumber või |
| --- | --- | --- |

b)

andmed heakskiidetud karantiiniasutusse liikumise kohta, sealhulgas:

i)

kõikide muust vesiviljelusettevõttest saabunud vesiviljelusloomade päritoluettevõtte kordumatu registreerimis- või heakskiidunumber või

| ii) | selle elupaiga asukoht, kust veeloomad on enne heakskiidetud karantiiniasutusse saatmist kogutud; |
| --- | --- |

ii)

selle elupaiga asukoht, kust veeloomad on enne heakskiidetud karantiiniasutusse saatmist kogutud;

| c) | andmed heakskiidetud karantiiniasutusest välja liikumise kohta, sealhulgas:






  i) | sihtkohaks oleva vesiviljelusettevõtte kordumatu registreerimis- või heakskiidunumber või |
| --- | --- | --- |

c)

andmed heakskiidetud karantiiniasutusest välja liikumise kohta, sealhulgas:

i)

sihtkohaks oleva vesiviljelusettevõtte kordumatu registreerimis- või heakskiidunumber või

| ii) | selle elupaiga asukoht, kus vesiviljelusloomad on loodusesse lastud; |
| --- | --- |

ii)

selle elupaiga asukoht, kus vesiviljelusloomad on loodusesse lastud;

| d) | heakskiidetud karantiiniasutusse veeloomi toova või sealt vesiviljelusloomi välja viiva vedaja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

d)

heakskiidetud karantiiniasutusse veeloomi toova või sealt vesiviljelusloomi välja viiva vedaja nimi ja aadress;

| e) | I lisa 8. osa punktiga 2 ette nähtud taudiseire rakendamise ja selle tulemuste üksikasjad; |
| --- | --- |

e)

I lisa 8. osa punktiga 2 ette nähtud taudiseire rakendamise ja selle tulemuste üksikasjad;

| f) | I lisa 8. osa punktiga 2 ette nähtud kliiniliste ja laboriuuringute ning surmajärgsete uuringute tulemused; |
| --- | --- |

f)

I lisa 8. osa punktiga 2 ette nähtud kliiniliste ja laboriuuringute ning surmajärgsete uuringute tulemused;

| g) | pädeva asutuse võimalikud juhised seoses isolatsiooni- või karantiiniperioodi jooksul tehtud tähelepanekutega; |
| --- | --- |

g)

pädeva asutuse võimalikud juhised seoses isolatsiooni- või karantiiniperioodi jooksul tehtud tähelepanekutega;

| h) | heakskiidetud karantiiniasutuse bioturvalisuse kava ja tõendid selle rakendamise kohta; |
| --- | --- |

h)

heakskiidetud karantiiniasutuse bioturvalisuse kava ja tõendid selle rakendamise kohta;

| i) | tõendid selle kohta, et heakskiidetud karantiiniasutuse keskkonnatingimused soodustavad asjaomas(t)e loetellu kantud või esilekerkiva(te) taudi(de) sümptomite avaldumist; |
| --- | --- |

i)

tõendid selle kohta, et heakskiidetud karantiiniasutuse keskkonnatingimused soodustavad asjaomas(t)e loetellu kantud või esilekerkiva(te) taudi(de) sümptomite avaldumist;

| j) | mis tahes muud veeloomade saatedokumendid, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

j)

mis tahes muud veeloomade saatedokumendid, kui see on asjakohane.

Artikkel 31

Selliste käitajate andmesäilitamiskohustused, kes käitavad heakskiidetud vesiviljelusettevõtteid, kus peetakse loetellu kantud liikidesse kuuluvaid siirutajana käsitatavaid vesiviljelusloomi kuni ajani, mil neid enam siirutajana ei käsitata

Lisaks määruse (EL) 2016/429 artikli 186 lõikes 1 nõutud teabele koguvad ja säilitavad käitajad, kes käitavad heakskiidetud vesiviljelusettevõtteid, kus peetakse loetellu kantud liikidesse kuuluvaid siirutajana käsitatavaid vesiviljelusloomi kuni ajani, mil neid enam siirutajana ei käsitata, järgmisi andmeid:

| a) | vesiviljelusettevõttele pädeva asutuse antud kordumatu heakskiidunumber; |
| --- | --- |

a)

vesiviljelusettevõttele pädeva asutuse antud kordumatu heakskiidunumber;

| b) | andmed heakskiidetud vesiviljelusettevõttesse liikumise kohta, sealhulgas:






  i) | kõikide muust vesiviljelusettevõttest vastu võetud vesiviljelusloomade päritoluettevõtte kordumatu registreerimis- või heakskiidunumber või |
| --- | --- | --- |

b)

andmed heakskiidetud vesiviljelusettevõttesse liikumise kohta, sealhulgas:

i)

kõikide muust vesiviljelusettevõttest vastu võetud vesiviljelusloomade päritoluettevõtte kordumatu registreerimis- või heakskiidunumber või

| ii) | selle elupaiga asukoht, kust veeloomad on enne heakskiidetud vesiviljelusettevõttesse saatmist kogutud; |
| --- | --- |

ii)

selle elupaiga asukoht, kust veeloomad on enne heakskiidetud vesiviljelusettevõttesse saatmist kogutud;

| c) | andmed heakskiidetud vesiviljelusettevõttest välja liikumise kohta, sealhulgas:






  i) | sihtkohaks oleva vesiviljelusettevõtte kordumatu registreerimis- või heakskiidunumber või |
| --- | --- | --- |

c)

andmed heakskiidetud vesiviljelusettevõttest välja liikumise kohta, sealhulgas:

i)

sihtkohaks oleva vesiviljelusettevõtte kordumatu registreerimis- või heakskiidunumber või

| ii) | loodusesse laskmise puhul andmed selle elupaiga kohta, kuhu vesiviljelusloomad lastakse; |
| --- | --- |

ii)

loodusesse laskmise puhul andmed selle elupaiga kohta, kuhu vesiviljelusloomad lastakse;

| d) | heakskiidetud vesiviljelusettevõttesse veeloomi toova või sealt vesiviljelusloomi välja viiva vedaja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

d)

heakskiidetud vesiviljelusettevõttesse veeloomi toova või sealt vesiviljelusloomi välja viiva vedaja nimi ja aadress;

| e) | I lisa 9. osa punktiga 2 ette nähtud taudiseire rakendamise ja selle tulemuste üksikasjad; |
| --- | --- |

e)

I lisa 9. osa punktiga 2 ette nähtud taudiseire rakendamise ja selle tulemuste üksikasjad;

| f) | I lisa 9. osa punktiga 2 ette nähtud kliiniliste ja laboriuuringute ning surmajärgsete uuringute tulemused; |
| --- | --- |

f)

I lisa 9. osa punktiga 2 ette nähtud kliiniliste ja laboriuuringute ning surmajärgsete uuringute tulemused;

| g) | pädeva asutuse võimalikud juhised seoses I lisa 9. osa punktis 2 osutatud 90-päevase isolatsiooniperioodi jooksul tehtud tähelepanekutega; |
| --- | --- |

g)

pädeva asutuse võimalikud juhised seoses I lisa 9. osa punktis 2 osutatud 90-päevase isolatsiooniperioodi jooksul tehtud tähelepanekutega;

| h) | heakskiidetud vesiviljelusettevõtte bioturvalisuse kava ja tõendid selle rakendamise kohta; |
| --- | --- |

h)

heakskiidetud vesiviljelusettevõtte bioturvalisuse kava ja tõendid selle rakendamise kohta;

| i) | mis tahes muud veeloomade saatedokumendid, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

i)

mis tahes muud veeloomade saatedokumendid, kui see on asjakohane.

Artikkel 32

Selliste käitajate andmesäilitamiskohustused, kes käitavad heakskiidetud suletud vesiviljelusettevõtteid, kus peetakse dekoratiivseid vesiviljelusloomi

Lisaks määruse (EL) 2016/429 artikli 186 lõikes 1 nõutud teabele koguvad ja säilitavad käitajad, kes käitavad heakskiidetud suletud vesiviljelusettevõtteid, kus peetakse dekoratiivseid vesiviljelusloomi, järgmisi andmeid:

| a) | vesiviljelusettevõttele pädeva asutuse antud kordumatu heakskiidunumber; |
| --- | --- |

a)

vesiviljelusettevõttele pädeva asutuse antud kordumatu heakskiidunumber;

| b) | heakskiidetud vesiviljelusettevõtte kehtiv riskipõhine liigitus, mille on kindlaks määranud pädev asutus; |
| --- | --- |

b)

heakskiidetud vesiviljelusettevõtte kehtiv riskipõhine liigitus, mille on kindlaks määranud pädev asutus;

| c) | artikli 6 lõikes 1 sätestatud riskipõhise seire rakendamise ja selle tulemuste üksikasjad, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

c)

artikli 6 lõikes 1 sätestatud riskipõhise seire rakendamise ja selle tulemuste üksikasjad, kui see on asjakohane;

| d) | andmed vesiviljelusloomade liikumise kohta heakskiidetud vesiviljelusettevõttesse, sealhulgas kõikide muust vesiviljelusettevõttest saabunud vesiviljelusloomade päritoluettevõtte kordumatu registreerimis- või heakskiidunumber; |
| --- | --- |

d)

andmed vesiviljelusloomade liikumise kohta heakskiidetud vesiviljelusettevõttesse, sealhulgas kõikide muust vesiviljelusettevõttest saabunud vesiviljelusloomade päritoluettevõtte kordumatu registreerimis- või heakskiidunumber;

| e) | andmed vesiviljelusloomade liikumise kohta heakskiidetud vesiviljelusettevõttest välja, sealhulgas sihtkohaks oleva vesiviljelusettevõtte kordumatu registreerimis- või heakskiidunumber, välja arvatud juhul, kui vesiviljelusloomad viiakse kodumajapidamisse; |
| --- | --- |

e)

andmed vesiviljelusloomade liikumise kohta heakskiidetud vesiviljelusettevõttest välja, sealhulgas sihtkohaks oleva vesiviljelusettevõtte kordumatu registreerimis- või heakskiidunumber, välja arvatud juhul, kui vesiviljelusloomad viiakse kodumajapidamisse;

| f) | heakskiidetud vesiviljelusettevõttesse veeloomi toova või sealt vesiviljelusloomi välja viiva vedaja nimi ja aadress, välja arvatud juhul, kui kõnealused loomad viiakse kodumajapidamisse; |
| --- | --- |

f)

heakskiidetud vesiviljelusettevõttesse veeloomi toova või sealt vesiviljelusloomi välja viiva vedaja nimi ja aadress, välja arvatud juhul, kui kõnealused loomad viiakse kodumajapidamisse;

| g) | heakskiidetud vesiviljelusettevõtte bioturvalisuse kava ja tõendid selle rakendamise kohta; |
| --- | --- |

g)

heakskiidetud vesiviljelusettevõtte bioturvalisuse kava ja tõendid selle rakendamise kohta;

| h) | määruse (EL) 2016/429 artikli 218 kohaselt välja antud ettevõtja deklaratsioonid, mis on saadud heakskiidetud vesiviljelusettevõttesse saabunud vesiviljelusloomade saadetistega või mis on saadetud koos heakskiidetud vesiviljelusettevõttest lähetatud saadetistega, olenevalt sellest, mis on asjakohane; |
| --- | --- |

h)

määruse (EL) 2016/429 artikli 218 kohaselt välja antud ettevõtja deklaratsioonid, mis on saadud heakskiidetud vesiviljelusettevõttesse saabunud vesiviljelusloomade saadetistega või mis on saadetud koos heakskiidetud vesiviljelusettevõttest lähetatud saadetistega, olenevalt sellest, mis on asjakohane;

| i) | mis tahes muud vesiviljelusloomade saatedokumendid, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

i)

mis tahes muud vesiviljelusloomade saatedokumendid, kui see on asjakohane.

Artikkel 33

Selliste käitajate andmesäilitamiskohustused, kes käitavad heakskiidetud avatud vesiviljelusettevõtteid, kus peetakse dekoratiivseid vesiviljelusloomi

Lisaks määruse (EL) 2016/429 artikli 186 lõikes 1 nõutud teabele koguvad ja säilitavad käitajad, kes käitavad heakskiidetud avatud vesiviljelusettevõtteid, kus peetakse dekoratiivseid vesiviljelusloomi, järgmisi andmeid:

| a) | vesiviljelusettevõttele pädeva asutuse antud kordumatu heakskiidunumber; |
| --- | --- |

a)

vesiviljelusettevõttele pädeva asutuse antud kordumatu heakskiidunumber;

| b) | heakskiidetud vesiviljelusettevõtte kehtiv riskipõhine liigitus, mille on kindlaks määranud pädev asutus; |
| --- | --- |

b)

heakskiidetud vesiviljelusettevõtte kehtiv riskipõhine liigitus, mille on kindlaks määranud pädev asutus;

| c) | artikli 6 lõikes 1 sätestatud riskipõhise seire rakendamise ja selle tulemuste üksikasjad, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

c)

artikli 6 lõikes 1 sätestatud riskipõhise seire rakendamise ja selle tulemuste üksikasjad, kui see on asjakohane;

| d) | andmed vesiviljelusloomade liikumise kohta heakskiidetud vesiviljelusettevõttesse, sealhulgas kõikide muust vesiviljelusettevõttest saabunud vesiviljelusloomade päritoluettevõtte kordumatu registreerimis- või heakskiidunumber; |
| --- | --- |

d)

andmed vesiviljelusloomade liikumise kohta heakskiidetud vesiviljelusettevõttesse, sealhulgas kõikide muust vesiviljelusettevõttest saabunud vesiviljelusloomade päritoluettevõtte kordumatu registreerimis- või heakskiidunumber;

| e) | andmed vesiviljelusloomade liikumise kohta heakskiidetud vesiviljelusettevõttest välja, sealhulgas sihtkohaks oleva vesiviljelusettevõtte kordumatu registreerimis- või heakskiidunumber, välja arvatud juhul, kui vesiviljelusloomad viiakse kodumajapidamisse; |
| --- | --- |

e)

andmed vesiviljelusloomade liikumise kohta heakskiidetud vesiviljelusettevõttest välja, sealhulgas sihtkohaks oleva vesiviljelusettevõtte kordumatu registreerimis- või heakskiidunumber, välja arvatud juhul, kui vesiviljelusloomad viiakse kodumajapidamisse;

| f) | heakskiidetud vesiviljelusettevõttesse veeloomi toova või sealt vesiviljelusloomi välja viiva vedaja nimi ja aadress, välja arvatud juhul, kui kõnealused viiakse kodumajapidamisse; |
| --- | --- |

f)

heakskiidetud vesiviljelusettevõttesse veeloomi toova või sealt vesiviljelusloomi välja viiva vedaja nimi ja aadress, välja arvatud juhul, kui kõnealused viiakse kodumajapidamisse;

| g) | heakskiidetud vesiviljelusettevõtte bioturvalisuse kava ja tõendid selle rakendamise kohta; |
| --- | --- |

g)

heakskiidetud vesiviljelusettevõtte bioturvalisuse kava ja tõendid selle rakendamise kohta;

| h) | määruse (EL) 2016/429 artikli 218 kohaselt välja antud ettevõtja deklaratsioonid, mis on saadud heakskiidetud vesiviljelusettevõttesse saabunud vesiviljelusloomade saadetistega või mis on saadetud koos heakskiidetud vesiviljelusettevõttest lähetatud saadetistega, olenevalt sellest, mis on asjakohane; |
| --- | --- |

h)

määruse (EL) 2016/429 artikli 218 kohaselt välja antud ettevõtja deklaratsioonid, mis on saadud heakskiidetud vesiviljelusettevõttesse saabunud vesiviljelusloomade saadetistega või mis on saadetud koos heakskiidetud vesiviljelusettevõttest lähetatud saadetistega, olenevalt sellest, mis on asjakohane;

| i) | mis tahes muud veeloomade saatedokumendid, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

i)

mis tahes muud veeloomade saatedokumendid, kui see on asjakohane.

Artikkel 34

Selliste käitajate andmesäilitamiskohustused, kes käitavad heakskiidetud laevu või muid heakskiidetud teisaldatavaid ruume, kus vesiviljelusloomi peetakse ajutiselt ravi või muude loomapidamisega seotud toimingute tegemise eesmärgil

Lisaks määruse (EL) 2016/429 artikli 186 lõikes 1 nõutud teabele koguvad ja säilitavad käitajad, kes käitavad heakskiidetud laevu või muid heakskiidetud teisaldatavaid ruume, kus vesiviljelusloomi peetakse ajutiselt ravi või muude loomapidamisega seotud toimingute tegemise eesmärgil, järgmisi andmeid:

| a) | laevale või muule teisaldatavale ruumile pädeva asutuse antud kordumatu heakskiidunumber; |
| --- | --- |

a)

laevale või muule teisaldatavale ruumile pädeva asutuse antud kordumatu heakskiidunumber;

| b) | heakskiidetud laevas või muus heakskiidetud teisaldatavas ruumis vesiviljelusloomade pealelaadimise kuupäevad ja kellaajad; |
| --- | --- |

b)

heakskiidetud laevas või muus heakskiidetud teisaldatavas ruumis vesiviljelusloomade pealelaadimise kuupäevad ja kellaajad;

| c) | iga sellise vesiviljelusettevõtte nimi, aadress ja kordumatu registreerimis- või heakskiidunumber, kus vesiviljelusloomad peale või maha laaditi; |
| --- | --- |

c)

iga sellise vesiviljelusettevõtte nimi, aadress ja kordumatu registreerimis- või heakskiidunumber, kus vesiviljelusloomad peale või maha laaditi;

| d) | enne pealelaadimist laeva või muu teisaldatava ruumi veega täitmise ja, kui see on asjakohane, peale- ja mahalaadimise vahel vee vahetamise kuupäevad ja kohad; |
| --- | --- |

d)

enne pealelaadimist laeva või muu teisaldatava ruumi veega täitmise ja, kui see on asjakohane, peale- ja mahalaadimise vahel vee vahetamise kuupäevad ja kohad;

| e) | vesiviljelusettevõtete vahelise marsruudi üksikasjad, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

e)

vesiviljelusettevõtete vahelise marsruudi üksikasjad, kui see on asjakohane;

| f) | üksikasjad iga raviprotseduuri või muu loomapidamisega seotud toimingu kohta, mis tehakse heakskiidetud laevas või muus heakskiidetud teisaldatavas ruumis; |
| --- | --- |

f)

üksikasjad iga raviprotseduuri või muu loomapidamisega seotud toimingu kohta, mis tehakse heakskiidetud laevas või muus heakskiidetud teisaldatavas ruumis;

| g) | heakskiidetud laeva või muu heakskiidetud teisaldatava ruumi bioturvalisuse kava ja tõendid selle rakendamise kohta; |
| --- | --- |

g)

heakskiidetud laeva või muu heakskiidetud teisaldatava ruumi bioturvalisuse kava ja tõendid selle rakendamise kohta;

| h) | mis tahes muud vesiviljelusloomade saatedokumendid, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

h)

mis tahes muud vesiviljelusloomade saatedokumendid, kui see on asjakohane.

2. PEATÜKK

Vedajate säilitatavad andmed

Artikkel 35

Veeloomade vedajate andmesäilitamiskohustused

Lisaks määruse (EL) 2016/429 artiklis 188 nõutud teabele koguvad ja säilitavad veeloomade vedajad iga veeloomade vedamiseks kasutatud transpordivahendi kohta järgmisi andmeid:

| a) | transpordivahendi numbrimärk maismaaveo puhul, laeva IMO identifitseerimisnumber meretranspordi puhul või mis tahes muu kordumatu identifitseerimistunnus veeloomade vedamiseks kasutatava muu transpordivahendi puhul; |
| --- | --- |

a)

transpordivahendi numbrimärk maismaaveo puhul, laeva IMO identifitseerimisnumber meretranspordi puhul või mis tahes muu kordumatu identifitseerimistunnus veeloomade vedamiseks kasutatava muu transpordivahendi puhul;

| b) | veeloomade päritolukohaks olevas vesiviljelusettevõttes või elupaigas pealelaadimise kuupäevad ja kellaajad; |
| --- | --- |

b)

veeloomade päritolukohaks olevas vesiviljelusettevõttes või elupaigas pealelaadimise kuupäevad ja kellaajad;

| c) | iga külastatud vesiviljelusettevõtte nimi, aadress ja kordumatu registreerimis- või heakskiidunumber; |
| --- | --- |

c)

iga külastatud vesiviljelusettevõtte nimi, aadress ja kordumatu registreerimis- või heakskiidunumber;

| d) | iga sellise elupaiga asukoht, kust looduslikke veeloomi koguti; |
| --- | --- |

d)

iga sellise elupaiga asukoht, kust looduslikke veeloomi koguti;

| e) | veeloomade sihtkohaks olevas vesiviljelusettevõttes või elupaigas mahalaadimise kuupäevad ja kellaajad; |
| --- | --- |

e)

veeloomade sihtkohaks olevas vesiviljelusettevõttes või elupaigas mahalaadimise kuupäevad ja kellaajad;

| f) | veevahetuse kuupäevad, kellaajad ja kohad, juhul kui vett on vahetatud; |
| --- | --- |

f)

veevahetuse kuupäevad, kellaajad ja kohad, juhul kui vett on vahetatud;

| g) | transpordivahendit käsitlev bioturvalisuse kava ja tõendid selle rakendamise kohta; |
| --- | --- |

g)

transpordivahendit käsitlev bioturvalisuse kava ja tõendid selle rakendamise kohta;

| h) | veeloomade saadetistega kaasas olevate dokumentide viitenumbrid. |
| --- | --- |

h)

veeloomade saadetistega kaasas olevate dokumentide viitenumbrid.

III OSA

ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 36

Kehtetuks tunnistamine

Otsus 2008/392/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 21. aprillist 2021.

Viiteid kehtetuks tunnistatud õigusaktile käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 37

Üleminekumeetmed seoses pädevate asutuste peetavates olemasolevate vesiviljelusettevõtete ja ettevõtjate registrites sisalduva teabega

Liikmesriigid tagavad, et määruse (EL) 2016/429 artikli 279 lõikes 1 osutatud olemasolevate vesiviljelusettevõtete ja ettevõtjate puhul, kes kuuluvad käesoleva määruse artiklite 20 ja 21 kohaldamisalasse, on artiklitega 20 ja 21 nõutav teave iga ettevõtte ja ettevõtja kohta lisatud pädevate asutuste peetavatesse registreeritud ja heakskiidetud vesiviljelusettevõtete registritesse enne 21. aprilli 2021.

Artikkel 38

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 21. aprillist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. jaanuar 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta direktiiv 2006/88/EÜ vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete loomatervishoiunõuete ning teatavatel veeloomadel esinevate taudide ennetamise ja tõrje kohta (ELT L 328, 24.11.2006, lk 14).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad (ELT L 139, 30.4.2004, lk 55).

3

(4)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/689, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud ja esilekerkivate taudide seire, likvideerimisprogrammide ja taudivaba staatuse eeskirjadega (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 211).

4

Euroopa Liidu Teataja

(5)  Komisjoni 3. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1882, milles käsitletakse loetellu kantud taudide kategooriate suhtes teatavate taudiennetuse ja -tõrje eeskirjade kohaldamist ning millega kehtestatakse nimekiri liikidest ja liigirühmadest, mis kujutavad endast arvestatavat riski kõnealuste loetellu kantud taudide levimisel (ELT L 308, 4.12.2018, lk 21).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

6

(7)  Komisjoni 30. aprilli 2008. aasta otsus 2008/392/EÜ, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ seoses Interneti-põhise teabeleheküljega, mis teeb vesiviljelustootmisettevõtteid ja loa saanud töötlemisettevõtteid käsitleva teabe kättesaadavaks elektrooniliste vahendite kaudu (ELT L 138, 28.5.2008, lk 12).

7

---

I LISA

II OSA I JAOTISE 2. PEATÜKIS OSUTATUD, HEAKSKIITMISEGA SEOTUD NÕUDED VESIVILJELUSETTEVÕTETELE

1. OSA

Artiklis 7 osutatud, heakskiitmisega seotud nõuded vesiviljelusettevõtetele, kus vesiviljelusloomi peetakse eesmärgiga viia neid sealt välja elusalt või loomsete vesiviljelussaadustena

| 1. | Artikli 7 punktis b osutatud, bioturvalisusmeetmetega seotud nõuded vesiviljelusettevõtetele, kus vesiviljelusloomi peetakse eesmärgiga viia neid sealt välja elusalt või loomsete vesiviljelussaadustena, on järgmised:






  a) | käitajad rakendavad vastavalt artiklile 5 bioturvalisuse kava, milles on arvesse võetud järgmisi aspekte:






  i) | tuleb luua desinfitseerimispunktid vesiviljelusettevõtte kriitilise tähtsusega kohtades; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

käitajad rakendavad vastavalt artiklile 5 bioturvalisuse kava, milles on arvesse võetud järgmisi aspekte:

i)

tuleb luua desinfitseerimispunktid vesiviljelusettevõtte kriitilise tähtsusega kohtades;

| ii) | samas vesiviljelusettevõttes asuvad järgmised funktsionaalüksused peavad olema eraldatud sobivate hügieenitõketega:






  — | haudeüksused, |
| --- | --- | --- |

ii)

samas vesiviljelusettevõttes asuvad järgmised funktsionaalüksused peavad olema eraldatud sobivate hügieenitõketega:

—

haudeüksused,

| — | nuumamisüksused, |
| --- | --- |

—

nuumamisüksused,

| — | töötlemisüksused, |
| --- | --- |

—

töötlemisüksused,

| — | väljastuskeskus; |
| --- | --- |

—

väljastuskeskus;

| iii) | töötajate töörõivaid ja jalatseid tuleb kasutada üksnes asjaomases vesiviljelusettevõttes ning neid tuleb korrapäraselt puhastada ja desinfitseerida; |
| --- | --- |

iii)

töötajate töörõivaid ja jalatseid tuleb kasutada üksnes asjaomases vesiviljelusettevõttes ning neid tuleb korrapäraselt puhastada ja desinfitseerida;

| iv) | eri vesiviljelusettevõtetes ei tohi kasutada ühte ja sama varustust; kui see on siiski vältimatu, tuleb järgida nõuetekohast puhastamise ja desinfitseerimise korda; |
| --- | --- |

iv)

eri vesiviljelusettevõtetes ei tohi kasutada ühte ja sama varustust; kui see on siiski vältimatu, tuleb järgida nõuetekohast puhastamise ja desinfitseerimise korda;

| v) | vesiviljelusettevõtte külastajaid tuleb kontrollida, kui nendega on seotud taudirisk; sellised külastajad peavad:






  — | kandma vesiviljelusettevõttelt saadud kaitseriietust ja jalatseid või |
| --- | --- | --- |

v)

vesiviljelusettevõtte külastajaid tuleb kontrollida, kui nendega on seotud taudirisk; sellised külastajad peavad:

—

kandma vesiviljelusettevõttelt saadud kaitseriietust ja jalatseid või

| — | puhastama ja desinfitseerima vesiviljelusettevõttesse toodud kaitseriietuse ja jalatsid ettevõttesse saabumisel ning muude kui ühekordselt kasutatavate jalatsite ja riietuse puhul ka ettevõttest lahkumisel; |
| --- | --- |

—

puhastama ja desinfitseerima vesiviljelusettevõttesse toodud kaitseriietuse ja jalatsid ettevõttesse saabumisel ning muude kui ühekordselt kasutatavate jalatsite ja riietuse puhul ka ettevõttest lahkumisel;

| vi) | surnud loomad tuleb eemaldada kõikidest tootmisüksustest sagedusega, mille puhul on tagatud nakkusohu püsimine minimaalsel tasemel, ent mis on kasutatava tootmismeetodi puhul mõistlikult saavutatav, ning kõrvaldada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1069/2009 (1) artikliga 13; |
| --- | --- |

vi)

surnud loomad tuleb eemaldada kõikidest tootmisüksustest sagedusega, mille puhul on tagatud nakkusohu püsimine minimaalsel tasemel, ent mis on kasutatava tootmismeetodi puhul mõistlikult saavutatav, ning kõrvaldada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1069/2009 (1) artikliga 13;

| vii) | iga tootmistsükli lõpus tuleb vesiviljelusettevõtte varustus võimaluse korral alati puhastada ja desinfitseerida; |
| --- | --- |

vii)

iga tootmistsükli lõpus tuleb vesiviljelusettevõtte varustus võimaluse korral alati puhastada ja desinfitseerida;

| viii) | kui see on bioloogiliselt teostatav, tuleb muust ettevõttest pärit viljastatud marjaterade toomisel vesiviljelusettevõttesse asjaomased marjaterad saabumisel nõuetekohaselt desinfitseerida ja kõik pakendid bioturvalisel viisil desinfitseerida või kõrvaldada; |
| --- | --- |

viii)

kui see on bioloogiliselt teostatav, tuleb muust ettevõttest pärit viljastatud marjaterade toomisel vesiviljelusettevõttesse asjaomased marjaterad saabumisel nõuetekohaselt desinfitseerida ja kõik pakendid bioturvalisel viisil desinfitseerida või kõrvaldada;

| ix) | enne veeloomade peale- ja mahalaadimist vesiviljelusettevõttes tuleb kontrollida vedaja puhastamis- ja desinfitseerimisandmeid; |
| --- | --- |

ix)

enne veeloomade peale- ja mahalaadimist vesiviljelusettevõttes tuleb kontrollida vedaja puhastamis- ja desinfitseerimisandmeid;

| b) | käitajad määravad nimeliselt isiku, kes vastutab vesiviljelusettevõtte bioturvalisuse kava rakendamise eest ja kellele teised töötajad bioturvalisusega seotud küsimustes aru annavad. |
| --- | --- |

b)

käitajad määravad nimeliselt isiku, kes vastutab vesiviljelusettevõtte bioturvalisuse kava rakendamise eest ja kellele teised töötajad bioturvalisusega seotud küsimustes aru annavad.

| 2. | Artikli 7 punktis c osutatud, vesiviljelusettevõtte ehitiste ja varustusega seotud nõuded on järgmised:






  a) | vesiviljelusettevõttes peetavate vesiviljelusloomade jaoks sobivate pidamistingimuste tagamiseks peavad olemas olema asjakohane varustus ja asjakohased ehitised; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

vesiviljelusettevõttes peetavate vesiviljelusloomade jaoks sobivate pidamistingimuste tagamiseks peavad olemas olema asjakohane varustus ja asjakohased ehitised;

| b) | vesiviljelusettevõttes tuleb tagada head hügieenitingimused ja võimaldada piisavat terviseseisundi seiret; |
| --- | --- |

b)

vesiviljelusettevõttes tuleb tagada head hügieenitingimused ja võimaldada piisavat terviseseisundi seiret;

| c) | varustus ja ehitised peavad võimalikult suurel määral koosnema materjalidest, mis on nõuetekohaselt puhastatavad ja desinfitseeritavad; |
| --- | --- |

c)

varustus ja ehitised peavad võimalikult suurel määral koosnema materjalidest, mis on nõuetekohaselt puhastatavad ja desinfitseeritavad;

| d) | peavad olema kehtestatud sobivad röövloomade tõrje meetmed, mille puhul on arvesse võetud asjaomastest röövloomadest tulenevat taudide leviku riski ja vesiviljelusettevõttega seotud keskkonnapiiranguid; |
| --- | --- |

d)

peavad olema kehtestatud sobivad röövloomade tõrje meetmed, mille puhul on arvesse võetud asjaomastest röövloomadest tulenevat taudide leviku riski ja vesiviljelusettevõttega seotud keskkonnapiiranguid;

| e) | peavad olemas olema sobivad vahendid ehitiste, varustuse ja transpordivahendite puhastamiseks ja desinfitseerimiseks. |
| --- | --- |

e)

peavad olemas olema sobivad vahendid ehitiste, varustuse ja transpordivahendite puhastamiseks ja desinfitseerimiseks.

2. OSA

Artiklis 8 osutatud, heakskiitmisega seotud nõuded selliste vesiviljelusettevõtete rühmadele, kus vesiviljelusloomi peetakse eesmärgiga viia neid sealt välja elusalt või loomsete vesiviljelussaadustena

| 1. | Artikli 8 punktis b osutatud, bioturvalisusmeetmetega seotud nõuded selliste vesiviljelusettevõtete rühmadele, kus vesiviljelusloomi peetakse eesmärgiga viia neid sealt välja, on järgmised:






  a) | käitajad rakendavad vastavalt artiklile 5 bioturvalisuse kava, mille väljatöötamisel peavad nad arvesse võtma järgmisi aspekte:






  i) | tuleb luua desinfitseerimispunktid iga rühma kuuluva vesiviljelusettevõtte kriitilise tähtsusega kohtades; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

käitajad rakendavad vastavalt artiklile 5 bioturvalisuse kava, mille väljatöötamisel peavad nad arvesse võtma järgmisi aspekte:

i)

tuleb luua desinfitseerimispunktid iga rühma kuuluva vesiviljelusettevõtte kriitilise tähtsusega kohtades;

| ii) | samas vesiviljelusettevõttes asuvad järgmised funktsionaalüksused peavad olema eraldatud sobivate hügieenitõketega:






  — | haudeüksused, |
| --- | --- | --- |

ii)

samas vesiviljelusettevõttes asuvad järgmised funktsionaalüksused peavad olema eraldatud sobivate hügieenitõketega:

—

haudeüksused,

| — | nuumamisüksused, |
| --- | --- |

—

nuumamisüksused,

| — | töötlemisüksused, |
| --- | --- |

—

töötlemisüksused,

| — | väljastuskeskus; |
| --- | --- |

—

väljastuskeskus;

| iii) | töötajate töörõivaid ja jalatseid tuleb kasutada üksnes asjaomases vesiviljelusettevõttes ning neid tuleb korrapäraselt puhastada ja desinfitseerida; |
| --- | --- |

iii)

töötajate töörõivaid ja jalatseid tuleb kasutada üksnes asjaomases vesiviljelusettevõttes ning neid tuleb korrapäraselt puhastada ja desinfitseerida;

| iv) | eri vesiviljelusettevõtetes ei tohi kasutada ühte ja sama varustust; kui see on siiski vältimatu, tuleb järgida nõuetekohast puhastamise ja desinfitseerimise korda; |
| --- | --- |

iv)

eri vesiviljelusettevõtetes ei tohi kasutada ühte ja sama varustust; kui see on siiski vältimatu, tuleb järgida nõuetekohast puhastamise ja desinfitseerimise korda;

| v) | vesiviljelusettevõtte külastajaid tuleb kontrollida, kui nendega on seotud taudirisk; sellised külastajad peavad:






  — | kandma asjaomaselt vesiviljelusettevõttelt saadud kaitseriietust ja jalatseid või |
| --- | --- | --- |

v)

vesiviljelusettevõtte külastajaid tuleb kontrollida, kui nendega on seotud taudirisk; sellised külastajad peavad:

—

kandma asjaomaselt vesiviljelusettevõttelt saadud kaitseriietust ja jalatseid või

| — | puhastama ja desinfitseerima vesiviljelusettevõttesse toodud kaitseriietuse ja jalatsid ettevõttesse saabumisel ning muude kui ühekordselt kasutatavate jalatsite ja riietuse puhul ka ettevõttest lahkumisel; |
| --- | --- |

—

puhastama ja desinfitseerima vesiviljelusettevõttesse toodud kaitseriietuse ja jalatsid ettevõttesse saabumisel ning muude kui ühekordselt kasutatavate jalatsite ja riietuse puhul ka ettevõttest lahkumisel;

| vi) | surnud vesiviljelusloomad tuleb eemaldada kõikidest tootmisüksustest sagedusega, mille puhul on tagatud nakkusohu püsimine minimaalsel tasemel, ent mis on kasutatava tootmismeetodi puhul mõistlikult saavutatav, ning kõrvaldada kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikliga 13; |
| --- | --- |

vi)

surnud vesiviljelusloomad tuleb eemaldada kõikidest tootmisüksustest sagedusega, mille puhul on tagatud nakkusohu püsimine minimaalsel tasemel, ent mis on kasutatava tootmismeetodi puhul mõistlikult saavutatav, ning kõrvaldada kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikliga 13;

| vii) | iga tootmistsükli lõpus tuleb iga vesiviljelusettevõtte varustus võimaluse korral alati puhastada ja desinfitseerida; |
| --- | --- |

vii)

iga tootmistsükli lõpus tuleb iga vesiviljelusettevõtte varustus võimaluse korral alati puhastada ja desinfitseerida;

| viii) | kui see on bioloogiliselt teostatav, tuleb muust ettevõttest pärit viljastatud marjaterade toomisel vesiviljelusettevõttesse asjaomased marjaterad saabumisel nõuetekohaselt desinfitseerida ja kõik pakendid bioturvalisel viisil desinfitseerida või kõrvaldada; |
| --- | --- |

viii)

kui see on bioloogiliselt teostatav, tuleb muust ettevõttest pärit viljastatud marjaterade toomisel vesiviljelusettevõttesse asjaomased marjaterad saabumisel nõuetekohaselt desinfitseerida ja kõik pakendid bioturvalisel viisil desinfitseerida või kõrvaldada;

| ix) | enne vesiviljelusloomade peale- ja mahalaadimist vesiviljelusettevõttes tuleb kontrollida vedaja puhastamis- ja desinfitseerimisandmeid; |
| --- | --- |

ix)

enne vesiviljelusloomade peale- ja mahalaadimist vesiviljelusettevõttes tuleb kontrollida vedaja puhastamis- ja desinfitseerimisandmeid;

| b) | bioturvalisuse kavas sätestatud meetmete rakendamise eest vastutab:






  i) | määruse (EL) 2016/429 artikli 177 punkti a kohaselt heaks kiidetud vesiviljelusettevõtete rühma kuuluva iga üksiku vesiviljelusettevõtte käitaja; |
| --- | --- | --- |

b)

bioturvalisuse kavas sätestatud meetmete rakendamise eest vastutab:

i)

määruse (EL) 2016/429 artikli 177 punkti a kohaselt heaks kiidetud vesiviljelusettevõtete rühma kuuluva iga üksiku vesiviljelusettevõtte käitaja;

| ii) | määruse (EL) 2016/429 artikli 177 punkti b kohaselt heaks kiidetud vesiviljelusettevõtete rühma käitaja. |
| --- | --- |

ii)

määruse (EL) 2016/429 artikli 177 punkti b kohaselt heaks kiidetud vesiviljelusettevõtete rühma käitaja.

| 2. | Artikli 8 punktis c osutatud, vesiviljelusettevõtete rühmas kasutatavate ehitiste ja varustusega seotud nõuded on järgmised:






  a) | igas rühma vesiviljelusettevõttes peetavate vesiviljelusloomade jaoks sobivate pidamistingimuste tagamiseks peavad olemas olema asjakohane varustus ja asjakohased ehitised; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

igas rühma vesiviljelusettevõttes peetavate vesiviljelusloomade jaoks sobivate pidamistingimuste tagamiseks peavad olemas olema asjakohane varustus ja asjakohased ehitised;

| b) | rühma igas vesiviljelusettevõttes tuleb tagada head hügieenitingimused ja võimaldada terviseseisundi seiret; |
| --- | --- |

b)

rühma igas vesiviljelusettevõttes tuleb tagada head hügieenitingimused ja võimaldada terviseseisundi seiret;

| c) | rühma iga vesiviljelusettevõtte varustus ja ehitised peavad võimalikult suurel määral koosnema materjalidest, mis on hõlpsalt puhastatavad ja desinfitseeritavad; |
| --- | --- |

c)

rühma iga vesiviljelusettevõtte varustus ja ehitised peavad võimalikult suurel määral koosnema materjalidest, mis on hõlpsalt puhastatavad ja desinfitseeritavad;

| d) | rühma igas vesiviljelusettevõttes peavad olema kehtestatud sobivad röövloomade tõrje meetmed, mille puhul on arvesse võetud asjaomastest röövloomadest tulenevat taudide leviku riski ja vesiviljelusettevõttega seotud keskkonnapiiranguid; |
| --- | --- |

d)

rühma igas vesiviljelusettevõttes peavad olema kehtestatud sobivad röövloomade tõrje meetmed, mille puhul on arvesse võetud asjaomastest röövloomadest tulenevat taudide leviku riski ja vesiviljelusettevõttega seotud keskkonnapiiranguid;

| e) | rühma igas vesiviljelusettevõttes peavad olemas olema sobivad vahendid ehitiste, varustuse ja transpordivahendite puhastamiseks ja desinfitseerimiseks. |
| --- | --- |

e)

rühma igas vesiviljelusettevõttes peavad olemas olema sobivad vahendid ehitiste, varustuse ja transpordivahendite puhastamiseks ja desinfitseerimiseks.

3. OSA

Artiklis 9 osutatud, heakskiitmisega seotud nõuded kinnistele vesiviljelusettevõtetele

| 1. | Artikli 9 punktis b osutatud, kinnise vesiviljelusettevõtte bioturvalisusmeetmetega seotud nõuded on järgmised:






  a) | käitajad rakendavad vastavalt artiklile 5 bioturvalisuse kava, milles on arvesse võetud järgmisi aspekte:






  i) | tuleb luua desinfitseerimispunktid kinnise vesiviljelusettevõtte kriitilise tähtsusega kohtades; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

käitajad rakendavad vastavalt artiklile 5 bioturvalisuse kava, milles on arvesse võetud järgmisi aspekte:

i)

tuleb luua desinfitseerimispunktid kinnise vesiviljelusettevõtte kriitilise tähtsusega kohtades;

| ii) | kui samas kinnises vesiviljelusettevõttes asub mitu eri funktsionaalüksust, peavad need olema eraldatud hügieenitõketega; |
| --- | --- |

ii)

kui samas kinnises vesiviljelusettevõttes asub mitu eri funktsionaalüksust, peavad need olema eraldatud hügieenitõketega;

| iii) | töötajate töörõivaid ja jalatseid tuleb hoida asjaomases kinnises vesiviljelusettevõttes ning neid tuleb korrapäraselt puhastada ja desinfitseerida; |
| --- | --- |

iii)

töötajate töörõivaid ja jalatseid tuleb hoida asjaomases kinnises vesiviljelusettevõttes ning neid tuleb korrapäraselt puhastada ja desinfitseerida;

| iv) | külastajad peavad kandma käitajalt saadud kaitseriietust ja jalatseid; |
| --- | --- |

iv)

külastajad peavad kandma käitajalt saadud kaitseriietust ja jalatseid;

| v) | ühe vesiviljelusettevõtte varustust ei kasutata teistes vesiviljelusettevõtetes; |
| --- | --- |

v)

ühe vesiviljelusettevõtte varustust ei kasutata teistes vesiviljelusettevõtetes;

| vi) | surnud loomad tuleb eemaldada sagedusega, mille puhul on tagatud nakkusohu püsimine minimaalsel tasemel, ning kõrvaldada kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikliga 13; |
| --- | --- |

vi)

surnud loomad tuleb eemaldada sagedusega, mille puhul on tagatud nakkusohu püsimine minimaalsel tasemel, ning kõrvaldada kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikliga 13;

| vii) | kinnise vesiviljelusettevõtte varustust tuleb sobiva sagedusega puhastada ja desinfitseerida; |
| --- | --- |

vii)

kinnise vesiviljelusettevõtte varustust tuleb sobiva sagedusega puhastada ja desinfitseerida;

| viii) | kui see on bioloogiliselt teostatav ega takista uuringueesmärkide täitmist, tuleb muust ettevõttest pärit viljastatud marjaterade toomisel kinnisesse vesiviljelusettevõttesse asjaomased marjaterad saabumisel nõuetekohaselt desinfitseerida ja kõik pakendid bioturvalisel viisil desinfitseerida või kõrvaldada; |
| --- | --- |

viii)

kui see on bioloogiliselt teostatav ega takista uuringueesmärkide täitmist, tuleb muust ettevõttest pärit viljastatud marjaterade toomisel kinnisesse vesiviljelusettevõttesse asjaomased marjaterad saabumisel nõuetekohaselt desinfitseerida ja kõik pakendid bioturvalisel viisil desinfitseerida või kõrvaldada;

| ix) | enne vesiviljelusloomade peale- ja mahalaadimist vesiviljelusettevõttes tuleb kontrollida vedaja puhastamis- ja desinfitseerimisandmeid; |
| --- | --- |

ix)

enne vesiviljelusloomade peale- ja mahalaadimist vesiviljelusettevõttes tuleb kontrollida vedaja puhastamis- ja desinfitseerimisandmeid;

| b) | käitajad määravad nimeliselt isiku, kes vastutab kinnise vesiviljelusettevõtte bioturvalisuse kava rakendamise eest ja kellele teised töötajad bioturvalisusega seotud küsimustes aru annavad. |
| --- | --- |

b)

käitajad määravad nimeliselt isiku, kes vastutab kinnise vesiviljelusettevõtte bioturvalisuse kava rakendamise eest ja kellele teised töötajad bioturvalisusega seotud küsimustes aru annavad.

| 2. | Artikli 9 punktis c osutatud, kinnises vesiviljelusettevõttes rakendatavate seire- ja kontrollimeetmetega seotud nõuded on järgmised:






  a) | tuleb rakendada taudiseirekava, mis peab hõlmama nõuetekohast kontrolli vesiviljelusloomade taudide suhtes, ning ajakohastada seda lähtuvalt kinnises vesiviljelusettevõttes viibivate loomade arvust ja liigist ning loetellu kantud ja esilekerkivate taudidega seotud epidemioloogilisest olukorrast ettevõttes ja selle ümbruses; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

tuleb rakendada taudiseirekava, mis peab hõlmama nõuetekohast kontrolli vesiviljelusloomade taudide suhtes, ning ajakohastada seda lähtuvalt kinnises vesiviljelusettevõttes viibivate loomade arvust ja liigist ning loetellu kantud ja esilekerkivate taudidega seotud epidemioloogilisest olukorrast ettevõttes ja selle ümbruses;

| b) | vesiviljelusloomadele, kelle puhul kahtlustatakse nakatumist loetellu kantud või esilekerkiva taudi tekitajaga, tuleb teha kliinilised, laboratoorsed või surmajärgsed uuringud; |
| --- | --- |

b)

vesiviljelusloomadele, kelle puhul kahtlustatakse nakatumist loetellu kantud või esilekerkiva taudi tekitajaga, tuleb teha kliinilised, laboratoorsed või surmajärgsed uuringud;

| c) | vesiviljelusloomade seas viiakse vastavalt vajadusele läbi nakkushaiguste vastast vaktsineerimist ja nakkushaiguste ravi. |
| --- | --- |

c)

vesiviljelusloomade seas viiakse vastavalt vajadusele läbi nakkushaiguste vastast vaktsineerimist ja nakkushaiguste ravi.

| 3. | Artikli 9 punktis d osutatud, kinnise vesiviljelusettevõtte ehitiste ja varustusega seotud nõuded on järgmised:






  a) | kinnise vesiviljelusettevõtte piirid peavad olema selgelt tähistatud ning tuleb kontrollida veeloomade ja inimeste pääsu ehitistesse, kus loomi peetakse; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

kinnise vesiviljelusettevõtte piirid peavad olema selgelt tähistatud ning tuleb kontrollida veeloomade ja inimeste pääsu ehitistesse, kus loomi peetakse;

| b) | vajaduse korral peavad olemas olema sobivad ehitised teisest ettevõttest toodud vesiviljelusloomade karantiinis hoidmiseks; |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral peavad olemas olema sobivad ehitised teisest ettevõttest toodud vesiviljelusloomade karantiinis hoidmiseks;

| c) | peavad olemas olema piisavad võimalused vesiviljelusloomade eraldamiseks; |
| --- | --- |

c)

peavad olemas olema piisavad võimalused vesiviljelusloomade eraldamiseks;

| d) | akvaariumid ja muud loomapidamisehitised peavad vastama sobivale standardile ja olema ehitatud nii, et:






  i) | kokkupuude neist väljaspool asuvate veeloomadega on välistatud ning kontrollimine ja mis tahes vajaliku ravi kohaldamine on hõlbus; |
| --- | --- | --- |

d)

akvaariumid ja muud loomapidamisehitised peavad vastama sobivale standardile ja olema ehitatud nii, et:

i)

kokkupuude neist väljaspool asuvate veeloomadega on välistatud ning kontrollimine ja mis tahes vajaliku ravi kohaldamine on hõlbus;

| ii) | põrandad, seinad ning kõik muud materjalid ja varustus on hõlpsalt puhastatavad ja desinfitseeritavad; |
| --- | --- |

ii)

põrandad, seinad ning kõik muud materjalid ja varustus on hõlpsalt puhastatavad ja desinfitseeritavad;

| e) | kinnises vesiviljelusettevõttes peetavate vesiviljelusloomade jaoks sobivate pidamistingimuste tagamiseks peavad olemas olema asjakohane varustus ja asjakohased ehitised; |
| --- | --- |

e)

kinnises vesiviljelusettevõttes peetavate vesiviljelusloomade jaoks sobivate pidamistingimuste tagamiseks peavad olemas olema asjakohane varustus ja asjakohased ehitised;

| f) | kinnises vesiviljelusettevõttes tuleb tagada head hügieenitingimused ja võimaldada piisavat terviseseisundi seiret; |
| --- | --- |

f)

kinnises vesiviljelusettevõttes tuleb tagada head hügieenitingimused ja võimaldada piisavat terviseseisundi seiret;

| g) | peavad olemas olema sobivad vahendid ehitiste, varustuse ja transpordivahendite puhastamiseks ja desinfitseerimiseks; |
| --- | --- |

g)

peavad olemas olema sobivad vahendid ehitiste, varustuse ja transpordivahendite puhastamiseks ja desinfitseerimiseks;

| h) | peavad olema kehtestatud sobivad röövloomade tõrje meetmed, mille puhul on arvesse võetud asjaomastest röövloomadest tulenevat taudide leviku riski; |
| --- | --- |

h)

peavad olema kehtestatud sobivad röövloomade tõrje meetmed, mille puhul on arvesse võetud asjaomastest röövloomadest tulenevat taudide leviku riski;

| i) | peavad olema paigaldatud sobivad desinfitseerimisseadmed selle tagamiseks, et kogu kinnisest vesiviljelusettevõttest pärit reovett töödeldakse enne selle väljajuhtimist nii, et on tagatud kõikide selles esinevate loetellu kantud ja esilekerkivaid taude põhjustavate nakkusetekitajate täielik inaktiveerimine. |
| --- | --- |

i)

peavad olema paigaldatud sobivad desinfitseerimisseadmed selle tagamiseks, et kogu kinnisest vesiviljelusettevõttest pärit reovett töödeldakse enne selle väljajuhtimist nii, et on tagatud kõikide selles esinevate loetellu kantud ja esilekerkivaid taude põhjustavate nakkusetekitajate täielik inaktiveerimine.

4. OSA

Artiklis 11 osutatud, heakskiitmisega seotud nõuded tauditõrjet tegevatele veeandide ettevõtetele

| 1. | Artikli 11 punktis a osutatud, tauditõrjet tegeva veeandide ettevõtte bioturvalisusmeetmetega seotud nõuded on järgmised:






  a) | käitajad rakendavad tauditõrjet tegeva veeandide ettevõtte bioturvalisuse kava vastavalt artiklile 5; kui loetellu kantud või esilekerkivasse taudi nakatunud loomi tapetakse või töödeldakse ettevõtte territooriumil, tuleb selles kavas arvesse võtta vähemalt järgmisi aspekte:






  i) | tuleb hoiduda külastajate toomisest ettevõttesse, ent kui külastus on vältimatu, peab see toimuma kontrollitult ning käitaja peab andma külastajatele kaitseriietuse ja jalatsid, mis pärast kasutamist ohutult kõrvaldatakse või puhastatakse ja desinfitseeritakse; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

käitajad rakendavad tauditõrjet tegeva veeandide ettevõtte bioturvalisuse kava vastavalt artiklile 5; kui loetellu kantud või esilekerkivasse taudi nakatunud loomi tapetakse või töödeldakse ettevõtte territooriumil, tuleb selles kavas arvesse võtta vähemalt järgmisi aspekte:

i)

tuleb hoiduda külastajate toomisest ettevõttesse, ent kui külastus on vältimatu, peab see toimuma kontrollitult ning käitaja peab andma külastajatele kaitseriietuse ja jalatsid, mis pärast kasutamist ohutult kõrvaldatakse või puhastatakse ja desinfitseeritakse;

| ii) | tauditõrjet tegeva veeandide ettevõtte töötajad peavad kandma töörõivaid ja jalatseid, mida tuleb sobiva sagedusega puhastada ja desinfitseerida; |
| --- | --- |

ii)

tauditõrjet tegeva veeandide ettevõtte töötajad peavad kandma töörõivaid ja jalatseid, mida tuleb sobiva sagedusega puhastada ja desinfitseerida;

| iii) | peab olema paigaldatud nõuetekohane desinfitseerimissüsteem, mis võimaldab tagada, et tauditõrjet tegeva veeandide ettevõtte reovett töödeldakse nõuetekohaselt nii, et enne vee väljajuhtimist inaktiveeritakse kõik selles esinevad tauditekitajad; |
| --- | --- |

iii)

peab olema paigaldatud nõuetekohane desinfitseerimissüsteem, mis võimaldab tagada, et tauditõrjet tegeva veeandide ettevõtte reovett töödeldakse nõuetekohaselt nii, et enne vee väljajuhtimist inaktiveeritakse kõik selles esinevad tauditekitajad;

| iv) | peab olema kasutusel sobiv süsteem loomsete kõrvalsaaduste kogumise ja nõuetekohase kõrvaldamise tagamiseks; selliseid kõrvalsaadusi töödeldakse 1. või 2. kategooria materjalina kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikliga 12 või 13; |
| --- | --- |

iv)

peab olema kasutusel sobiv süsteem loomsete kõrvalsaaduste kogumise ja nõuetekohase kõrvaldamise tagamiseks; selliseid kõrvalsaadusi töödeldakse 1. või 2. kategooria materjalina kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikliga 12 või 13;

| v) | enne iga uue töötlemiseks ette nähtud veeloomade saadetise saabumist tuleb läbi viia nõuetekohased puhastamis- ja desinfitseerimistoimingud; |
| --- | --- |

v)

enne iga uue töötlemiseks ette nähtud veeloomade saadetise saabumist tuleb läbi viia nõuetekohased puhastamis- ja desinfitseerimistoimingud;

| vi) | peavad olema kehtestatud sobivad meetmed selle tagamiseks, et kõik transpordivahendid ja mahutid, mida kasutatakse veeloomade toomiseks tauditõrjet tegevasse veeandide ettevõttesse, puhastatakse ja desinfitseeritakse enne ettevõttest lahkumist. |
| --- | --- |

vi)

peavad olema kehtestatud sobivad meetmed selle tagamiseks, et kõik transpordivahendid ja mahutid, mida kasutatakse veeloomade toomiseks tauditõrjet tegevasse veeandide ettevõttesse, puhastatakse ja desinfitseeritakse enne ettevõttest lahkumist.

| 2. | Artikli 11 punktis b osutatud, tauditõrjet tegeva veeandide ettevõtte ehitiste ja varustusega seotud nõuded on järgmised:






  a) | põrandad, seinad ning kõik muud materjalid ja varustus peavad olema hõlpsalt puhastatavad ja desinfitseeritavad; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

põrandad, seinad ning kõik muud materjalid ja varustus peavad olema hõlpsalt puhastatavad ja desinfitseeritavad;

| b) | peavad olema paigaldatud sobivad desinfitseerimisseadmed selle tagamiseks, et kogu tauditõrjet tegevast veeandide ettevõttest pärit reovett töödeldakse enne selle väljajuhtimist nii, et on tagatud kõikide selles esinevate loetellu kantud ja esilekerkivaid taude põhjustavate nakkusetekitajate täielik inaktiveerimine; |
| --- | --- |

b)

peavad olema paigaldatud sobivad desinfitseerimisseadmed selle tagamiseks, et kogu tauditõrjet tegevast veeandide ettevõttest pärit reovett töödeldakse enne selle väljajuhtimist nii, et on tagatud kõikide selles esinevate loetellu kantud ja esilekerkivaid taude põhjustavate nakkusetekitajate täielik inaktiveerimine;

| c) | peavad olemas olema asjaomast liiki tootmistegevuse jaoks sobivad vahendid ehitiste, varustuse ja transpordivahendite puhastamiseks ja desinfitseerimiseks; |
| --- | --- |

c)

peavad olemas olema asjaomast liiki tootmistegevuse jaoks sobivad vahendid ehitiste, varustuse ja transpordivahendite puhastamiseks ja desinfitseerimiseks;

| d) | peavad olema kehtestatud sobivad röövloomade tõrje meetmed, mille puhul on arvesse võetud asjaomastest röövloomadest tulenevat taudide leviku riski. |
| --- | --- |

d)

peavad olema kehtestatud sobivad röövloomade tõrje meetmed, mille puhul on arvesse võetud asjaomastest röövloomadest tulenevat taudide leviku riski.

5. OSA

Artiklis 12 osutatud, heakskiitmisega seotud nõuded puhastuskeskustele

| 1. | Artikli 12 punktis a osutatud, puhastuskeskuse bioturvalisusmeetmetega seotud nõuded on järgmised:






  a) | käitajad rakendavad vastavalt artiklile 5 bioturvalisuse kava, milles on arvesse võetud järgmisi aspekte:






  i) | tuleb luua desinfitseerimispunktid puhastuskeskuse kriitilise tähtsusega kohtades; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

käitajad rakendavad vastavalt artiklile 5 bioturvalisuse kava, milles on arvesse võetud järgmisi aspekte:

i)

tuleb luua desinfitseerimispunktid puhastuskeskuse kriitilise tähtsusega kohtades;

| ii) | töötajate töörõivaid ja jalatseid tuleb kasutada üksnes asjaomases puhastuskeskuses ning neid tuleb korrapäraselt puhastada ja desinfitseerida; |
| --- | --- |

ii)

töötajate töörõivaid ja jalatseid tuleb kasutada üksnes asjaomases puhastuskeskuses ning neid tuleb korrapäraselt puhastada ja desinfitseerida;

| iii) | eri ettevõtetes ei tohi kasutada ühte ja sama varustust; kui see on siiski vältimatu, tuleb kehtestada nõuetekohane puhastamise ja desinfitseerimise kord; |
| --- | --- |

iii)

eri ettevõtetes ei tohi kasutada ühte ja sama varustust; kui see on siiski vältimatu, tuleb kehtestada nõuetekohane puhastamise ja desinfitseerimise kord;

| iv) | puhastuskeskuse külastajaid tuleb kontrollida, kui nendega on seotud taudi levimise risk; sellised külastajad peavad:






  — | kandma puhastuskeskusest saadud kaitseriietust ja jalatseid või |
| --- | --- | --- |

iv)

puhastuskeskuse külastajaid tuleb kontrollida, kui nendega on seotud taudi levimise risk; sellised külastajad peavad:

—

kandma puhastuskeskusest saadud kaitseriietust ja jalatseid või

| — | puhastama ja desinfitseerima puhastuskeskusse toodud kaitseriietuse ja jalatsid keskusse saabumisel ning muude kui ühekordselt kasutatavate jalatsite ja riietuse puhul ka keskusest lahkumisel; |
| --- | --- |

—

puhastama ja desinfitseerima puhastuskeskusse toodud kaitseriietuse ja jalatsid keskusse saabumisel ning muude kui ühekordselt kasutatavate jalatsite ja riietuse puhul ka keskusest lahkumisel;

| v) | puhastuskeskuse varustus tuleb puhastustsükli lõpus puhastada ja desinfitseerida; |
| --- | --- |

v)

puhastuskeskuse varustus tuleb puhastustsükli lõpus puhastada ja desinfitseerida;

| vi) | puhastuskeskuse reovett ei tohi enne eelnevat nõuetekohast töötlemist juhtida otse veekogusse, kui loetellu kantud või esilekerkivad taudid võivad ohustada veeloomade terviseseisundit. |
| --- | --- |

vi)

puhastuskeskuse reovett ei tohi enne eelnevat nõuetekohast töötlemist juhtida otse veekogusse, kui loetellu kantud või esilekerkivad taudid võivad ohustada veeloomade terviseseisundit.

| 2. | Artikli 12 punktis b osutatud, puhastuskeskuse ehitiste ja varustusega seotud nõuded on järgmised:






  a) | puhastuskeskuses tuleb tagada head hügieenitingimused; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

puhastuskeskuses tuleb tagada head hügieenitingimused;

| b) | varustus ja ehitised peavad võimalikult suurel määral koosnema materjalidest, mis on nõuetekohaselt puhastatavad ja desinfitseeritavad; |
| --- | --- |

b)

varustus ja ehitised peavad võimalikult suurel määral koosnema materjalidest, mis on nõuetekohaselt puhastatavad ja desinfitseeritavad;

| c) | peavad olemas olema sobivad vahendid ehitiste, varustuse ja transpordivahendite puhastamiseks ja desinfitseerimiseks; |
| --- | --- |

c)

peavad olemas olema sobivad vahendid ehitiste, varustuse ja transpordivahendite puhastamiseks ja desinfitseerimiseks;

| d) | peavad olema kehtestatud sobivad röövloomade tõrje meetmed, mille puhul on arvesse võetud asjaomastest röövloomadest tulenevat taudide leviku riski; |
| --- | --- |

d)

peavad olema kehtestatud sobivad röövloomade tõrje meetmed, mille puhul on arvesse võetud asjaomastest röövloomadest tulenevat taudide leviku riski;

| e) | peavad olema paigaldatud sobivad desinfitseerimisseadmed selle tagamiseks, et puhastuskeskusest pärit reovett töödeldakse enne selle väljajuhtimist vajaduse korral nii, et on tagatud kõikide selles esinevate loetellu kantud ja esilekerkivaid taude põhjustavate tauditekitajate inaktiveerimine. |
| --- | --- |

e)

peavad olema paigaldatud sobivad desinfitseerimisseadmed selle tagamiseks, et puhastuskeskusest pärit reovett töödeldakse enne selle väljajuhtimist vajaduse korral nii, et on tagatud kõikide selles esinevate loetellu kantud ja esilekerkivaid taude põhjustavate tauditekitajate inaktiveerimine.

6. OSA

Artiklis 13 osutatud, heakskiitmisega seotud nõuded väljastuskeskustele

| 1. | Artikli 13 punktis a osutatud, väljastuskeskuse bioturvalisusmeetmetega seotud nõuded on järgmised:






  a) | käitajad rakendavad vastavalt artiklile 5 bioturvalisuse kava, milles on arvesse võetud järgmisi aspekte:






  i) | tuleb luua desinfitseerimispunktid väljastuskeskuse kriitilise tähtsusega kohtades; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

käitajad rakendavad vastavalt artiklile 5 bioturvalisuse kava, milles on arvesse võetud järgmisi aspekte:

i)

tuleb luua desinfitseerimispunktid väljastuskeskuse kriitilise tähtsusega kohtades;

| ii) | töötajate töörõivaid ja jalatseid tuleb kasutada üksnes asjaomases väljastuskeskuses ning neid tuleb korrapäraselt puhastada ja desinfitseerida; |
| --- | --- |

ii)

töötajate töörõivaid ja jalatseid tuleb kasutada üksnes asjaomases väljastuskeskuses ning neid tuleb korrapäraselt puhastada ja desinfitseerida;

| iii) | eri ettevõtetes ei tohi kasutada ühte ja sama varustust; kui see on siiski vältimatu, tuleb kehtestada nõuetekohane puhastamise ja desinfitseerimise kord; |
| --- | --- |

iii)

eri ettevõtetes ei tohi kasutada ühte ja sama varustust; kui see on siiski vältimatu, tuleb kehtestada nõuetekohane puhastamise ja desinfitseerimise kord;

| iv) | väljastuskeskuse külastajaid tuleb kontrollida, kui nendega on seotud taudi levimise risk; sellised külastajad peavad:






  — | kandma ettevõttelt saadud kaitseriietust ja jalatseid või |
| --- | --- | --- |

iv)

väljastuskeskuse külastajaid tuleb kontrollida, kui nendega on seotud taudi levimise risk; sellised külastajad peavad:

—

kandma ettevõttelt saadud kaitseriietust ja jalatseid või

| — | puhastama ja desinfitseerima ettevõttesse toodud kaitseriietuse ja jalatsid ettevõttesse saabumisel ning muude kui ühekordselt kasutatavate jalatsite ja riietuse puhul ka ettevõttest lahkumisel; |
| --- | --- |

—

puhastama ja desinfitseerima ettevõttesse toodud kaitseriietuse ja jalatsid ettevõttesse saabumisel ning muude kui ühekordselt kasutatavate jalatsite ja riietuse puhul ka ettevõttest lahkumisel;

| v) | väljastuskeskuse varustus tuleb väljastustoimingu lõpus puhastada ja desinfitseerida; |
| --- | --- |

v)

väljastuskeskuse varustus tuleb väljastustoimingu lõpus puhastada ja desinfitseerida;

| vi) | väljastuskeskuse reovett ei tohi enne eelnevat nõuetekohast töötlemist juhtida otse veekogusse, kui loetellu kantud või esilekerkivad taudid võivad ohustada veeloomade terviseseisundit. |
| --- | --- |

vi)

väljastuskeskuse reovett ei tohi enne eelnevat nõuetekohast töötlemist juhtida otse veekogusse, kui loetellu kantud või esilekerkivad taudid võivad ohustada veeloomade terviseseisundit.

| 2. | Artikli 13 punktis b osutatud, väljastuskeskuse ehitiste ja varustusega seotud nõuded on järgmised:






  a) | väljastuskeskuses tuleb tagada head hügieenitingimused; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

väljastuskeskuses tuleb tagada head hügieenitingimused;

| b) | varustus ja ehitised peavad võimalikult suurel määral koosnema materjalidest, mis on nõuetekohaselt puhastatavad ja desinfitseeritavad; |
| --- | --- |

b)

varustus ja ehitised peavad võimalikult suurel määral koosnema materjalidest, mis on nõuetekohaselt puhastatavad ja desinfitseeritavad;

| c) | peavad olemas olema sobivad vahendid ehitiste, varustuse ja transpordivahendite puhastamiseks ja desinfitseerimiseks; |
| --- | --- |

c)

peavad olemas olema sobivad vahendid ehitiste, varustuse ja transpordivahendite puhastamiseks ja desinfitseerimiseks;

| d) | peavad olema kehtestatud sobivad röövloomade tõrje meetmed, mille puhul on arvesse võetud asjaomastest röövloomadest tulenevat taudide leviku riski; |
| --- | --- |

d)

peavad olema kehtestatud sobivad röövloomade tõrje meetmed, mille puhul on arvesse võetud asjaomastest röövloomadest tulenevat taudide leviku riski;

| e) | peavad olema paigaldatud sobivad desinfitseerimisseadmed selle tagamiseks, et väljastuskeskusest pärit reovett töödeldakse enne selle väljajuhtimist vajaduse korral nii, et on tagatud kõikide selles esinevate loetellu kantud ja esilekerkivaid taude põhjustavate tauditekitajate inaktiveerimine. |
| --- | --- |

e)

peavad olema paigaldatud sobivad desinfitseerimisseadmed selle tagamiseks, et väljastuskeskusest pärit reovett töödeldakse enne selle väljajuhtimist vajaduse korral nii, et on tagatud kõikide selles esinevate loetellu kantud ja esilekerkivaid taude põhjustavate tauditekitajate inaktiveerimine.

7. OSA

Artiklis 14 osutatud, heakskiitmisega seotud nõuded ülekandealadele

| 1. | Artikli 14 punktis a osutatud, ülekandealade bioturvalisusmeetmetega seotud nõuded on järgmised:






  a) | käitajad rakendavad vastavalt artiklile 5 bioturvalisuse kava, milles on arvesse võetud järgmisi aspekte:






  i) | tuleb luua desinfitseerimispunktid ülekandeala kriitilise tähtsusega kohtades; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

käitajad rakendavad vastavalt artiklile 5 bioturvalisuse kava, milles on arvesse võetud järgmisi aspekte:

i)

tuleb luua desinfitseerimispunktid ülekandeala kriitilise tähtsusega kohtades;

| ii) | töötajate töörõivaid ja jalatseid tuleb kasutada üksnes asjaomasel ülekandealal ning neid tuleb korrapäraselt puhastada ja desinfitseerida; |
| --- | --- |

ii)

töötajate töörõivaid ja jalatseid tuleb kasutada üksnes asjaomasel ülekandealal ning neid tuleb korrapäraselt puhastada ja desinfitseerida;

| iii) | eri vesiviljelusettevõtetes ei tohi kasutada ühte ja sama varustust; kui see on siiski vältimatu, tuleb kehtestada nõuetekohane puhastamise ja desinfitseerimise kord; |
| --- | --- |

iii)

eri vesiviljelusettevõtetes ei tohi kasutada ühte ja sama varustust; kui see on siiski vältimatu, tuleb kehtestada nõuetekohane puhastamise ja desinfitseerimise kord;

| iv) | ülekandeala külastajaid tuleb kontrollida, kui nendega on seotud taudi levimise risk; sellised külastajad peavad:






  — | kandma ülekandealal saadud kaitseriietust ja jalatseid või |
| --- | --- | --- |

iv)

ülekandeala külastajaid tuleb kontrollida, kui nendega on seotud taudi levimise risk; sellised külastajad peavad:

—

kandma ülekandealal saadud kaitseriietust ja jalatseid või

| — | puhastama ja desinfitseerima ülekandealale toodud kaitseriietuse ja jalatsid ülekandealale saabumisel ning muude kui ühekordselt kasutatavate jalatsite ja riietuse puhul ka ülekandealalt lahkumisel; |
| --- | --- |

—

puhastama ja desinfitseerima ülekandealale toodud kaitseriietuse ja jalatsid ülekandealale saabumisel ning muude kui ühekordselt kasutatavate jalatsite ja riietuse puhul ka ülekandealalt lahkumisel;

| v) | puhastustsükli lõpus tuleb ülekandeala varustus võimaluse korral alati puhastada ja desinfitseerida; |
| --- | --- |

v)

puhastustsükli lõpus tuleb ülekandeala varustus võimaluse korral alati puhastada ja desinfitseerida;

| 2. | Artikli 14 punktis b osutatud, ülekandeala ehitiste ja varustusega seotud nõuded on järgmised:






  a) | ülekandealal tuleb võimaluse korral tagada head hügieenitingimused; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

ülekandealal tuleb võimaluse korral tagada head hügieenitingimused;

| b) | varustus ja ehitised peavad võimalikult suurel määral koosnema materjalidest, mis on nõuetekohaselt puhastatavad ja desinfitseeritavad; |
| --- | --- |

b)

varustus ja ehitised peavad võimalikult suurel määral koosnema materjalidest, mis on nõuetekohaselt puhastatavad ja desinfitseeritavad;

| c) | peavad olemas olema sobivad vahendid varustuse, transpordivahendite ja vajaduse korral ehitiste puhastamiseks ja desinfitseerimiseks; |
| --- | --- |

c)

peavad olemas olema sobivad vahendid varustuse, transpordivahendite ja vajaduse korral ehitiste puhastamiseks ja desinfitseerimiseks;

| d) | peavad olema kehtestatud sobivad röövloomade tõrje meetmed, mille puhul on arvesse võetud asjaomastest röövloomadest tulenevat taudide leviku riski ja ülekandealaga seotud keskkonnapiiranguid. |
| --- | --- |

d)

peavad olema kehtestatud sobivad röövloomade tõrje meetmed, mille puhul on arvesse võetud asjaomastest röövloomadest tulenevat taudide leviku riski ja ülekandealaga seotud keskkonnapiiranguid.

8. OSA

Artiklis 15 osutatud, heakskiitmisega seotud nõuded karantiiniasutustele

| 1. | Artikli 15 punktis a osutatud, veeloomade karantiiniasutuste bioturvalisusmeetmetega seotud nõuded on järgmised:






  a) | asjaomane karantiiniasutus peab paiknema teistest karantiiniasutustest, vesiviljelusettevõtetest ja vesiviljelusettevõtete rühmadest sellises ohutus kauguses, mille pädev asutus on kindlaks määranud lähtuvalt riskihindamisest, mille puhul tuleb arvesse võtta asjakohaste loetellu kantud ja esilekerkivate taudide epidemioloogiat; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

asjaomane karantiiniasutus peab paiknema teistest karantiiniasutustest, vesiviljelusettevõtetest ja vesiviljelusettevõtete rühmadest sellises ohutus kauguses, mille pädev asutus on kindlaks määranud lähtuvalt riskihindamisest, mille puhul tuleb arvesse võtta asjakohaste loetellu kantud ja esilekerkivate taudide epidemioloogiat;

| b) | käitaja rakendab artiklis 5 sätestatud bioturvalisuse kava, mis peab hõlmama vähemalt järgmisi aspekte:






  i) | tuleb luua desinfitseerimispunktid bioturvalisuse kavas tuvastatud kriitilise tähtsusega kohtades; |
| --- | --- | --- |

b)

käitaja rakendab artiklis 5 sätestatud bioturvalisuse kava, mis peab hõlmama vähemalt järgmisi aspekte:

i)

tuleb luua desinfitseerimispunktid bioturvalisuse kavas tuvastatud kriitilise tähtsusega kohtades;

| ii) | kui samas karantiiniasutuses asub mitu karantiiniüksust, tuleb võtta meetmed selle tagamiseks, et karantiiniüksused on üksteisest epidemioloogiliselt eraldatud; |
| --- | --- |

ii)

kui samas karantiiniasutuses asub mitu karantiiniüksust, tuleb võtta meetmed selle tagamiseks, et karantiiniüksused on üksteisest epidemioloogiliselt eraldatud;

| iii) | töötajate töörõivaid ja jalatseid tuleb hoida asjaomases karantiiniasutuses ning neid tuleb korrapäraselt puhastada ja desinfitseerida; |
| --- | --- |

iii)

töötajate töörõivaid ja jalatseid tuleb hoida asjaomases karantiiniasutuses ning neid tuleb korrapäraselt puhastada ja desinfitseerida;

| iv) | karantiiniasutuse eri karantiiniüksustes ei tohi kasutada ühte ja sama varustust; kui see on siiski vältimatu, tuleb kehtestada nõuetekohane puhastamise ja desinfitseerimise kord; ühe asutuse varustust ei tohi kasutada teistes asutustes; |
| --- | --- |

iv)

karantiiniasutuse eri karantiiniüksustes ei tohi kasutada ühte ja sama varustust; kui see on siiski vältimatu, tuleb kehtestada nõuetekohane puhastamise ja desinfitseerimise kord; ühe asutuse varustust ei tohi kasutada teistes asutustes;

| v) | karantiiniasutusse võivad siseneda üksnes volitatud isikud; |
| --- | --- |

v)

karantiiniasutusse võivad siseneda üksnes volitatud isikud;

| vi) | karantiiniasutusse sisenevad isikud peavad kandma neile antud kaitseriietust ja jalatseid ning need tuleb pärast kasutamist ohutult kõrvaldada või puhastada ja desinfitseerida; |
| --- | --- |

vi)

karantiiniasutusse sisenevad isikud peavad kandma neile antud kaitseriietust ja jalatseid ning need tuleb pärast kasutamist ohutult kõrvaldada või puhastada ja desinfitseerida;

| vii) | surnud loomad tuleb eemaldada kõikidest karantiiniüksustest sagedusega, mille puhul on tagatud nakkusohu püsimine minimaalsel tasemel, ning kõrvaldada 1. või 2. kategooria materjalina kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikliga 12 või 13; |
| --- | --- |

vii)

surnud loomad tuleb eemaldada kõikidest karantiiniüksustest sagedusega, mille puhul on tagatud nakkusohu püsimine minimaalsel tasemel, ning kõrvaldada 1. või 2. kategooria materjalina kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikliga 12 või 13;

| viii) | karantiiniasutuse kogu varustus tuleb iga karantiiniperioodi lõpus puhastada ja desinfitseerida; |
| --- | --- |

viii)

karantiiniasutuse kogu varustus tuleb iga karantiiniperioodi lõpus puhastada ja desinfitseerida;

| ix) | nõutav karantiiniperiood peab algama hetkel, mil karantiiniasutusse tuuakse viimane karantiini paigutatavasse rühma kuuluv veeloom; |
| --- | --- |

ix)

nõutav karantiiniperiood peab algama hetkel, mil karantiiniasutusse tuuakse viimane karantiini paigutatavasse rühma kuuluv veeloom;

| x) | kõik karantiiniüksused tuleb karantiiniperioodi lõpus loomadest tühjendada, puhastada ja desinfitseerida ning neid tuleb enne uute veeloomade sissetoomist hoida vähemalt seitse päeva loomadest tühjana; |
| --- | --- |

x)

kõik karantiiniüksused tuleb karantiiniperioodi lõpus loomadest tühjendada, puhastada ja desinfitseerida ning neid tuleb enne uute veeloomade sissetoomist hoida vähemalt seitse päeva loomadest tühjana;

| xi) | tuleb rakendada ettevaatusabinõusid sissetoodavate ja väljaviidavate veeloomade saadetiste ristsaastumise ärahoidmiseks; |
| --- | --- |

xi)

tuleb rakendada ettevaatusabinõusid sissetoodavate ja väljaviidavate veeloomade saadetiste ristsaastumise ärahoidmiseks;

| xii) | karantiiniasutusest vabastatud loomade puhul tuleb järgida liikmesriikide vahelist vesiviljelusloomade lähetamist käsitlevaid nõudeid; |
| --- | --- |

xii)

karantiiniasutusest vabastatud loomade puhul tuleb järgida liikmesriikide vahelist vesiviljelusloomade lähetamist käsitlevaid nõudeid;

| c) | tuleb määrata nimeliselt isik, kes vastutab karantiiniasutuse bioturvalisuse kava rakendamise eest ja kellele teised töötajad bioturvalisusega seotud küsimustes vajaduse korral aru annavad. |
| --- | --- |

c)

tuleb määrata nimeliselt isik, kes vastutab karantiiniasutuse bioturvalisuse kava rakendamise eest ja kellele teised töötajad bioturvalisusega seotud küsimustes vajaduse korral aru annavad.

| 2. | Artikli 15 punktis b osutatud, vesiviljelusloomade jaoks ette nähtud karantiiniasutuste seire- ja kontrollimeetmetega seotud nõuded on järgmised:






  a) | karantiiniasutuses tuleb kogu karantiiniperioodi kestel säilitada asjaomase loetellu kantud või esilekerkiva taudi kliiniliste sümptomite avaldumiseks soodsad keskkonnatingimused; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

karantiiniasutuses tuleb kogu karantiiniperioodi kestel säilitada asjaomase loetellu kantud või esilekerkiva taudi kliiniliste sümptomite avaldumiseks soodsad keskkonnatingimused;

| b) | veterinaararst peab tegema kliinilise läbivaatuse kõikidele vesiviljelusloomadele, kes on karantiiniperioodil surnud või kellel on sel perioodil täheldatud taudisümptomeid, ning asjaomaseid proove tuleb analüüsida laboris, mille pädev asutus on selleks otstarbeks kindlaks määranud; |
| --- | --- |

b)

veterinaararst peab tegema kliinilise läbivaatuse kõikidele vesiviljelusloomadele, kes on karantiiniperioodil surnud või kellel on sel perioodil täheldatud taudisümptomeid, ning asjaomaseid proove tuleb analüüsida laboris, mille pädev asutus on selleks otstarbeks kindlaks määranud;

| c) | loetellu kantud liikidesse kuuluvaid kalu, molluskeid ja koorikloomi tuleb hoida alapunktis a sätestatud tingimustes karantiinis vähemalt 90 päeva; |
| --- | --- |

c)

loetellu kantud liikidesse kuuluvaid kalu, molluskeid ja koorikloomi tuleb hoida alapunktis a sätestatud tingimustes karantiinis vähemalt 90 päeva;

| d) | karantiiniperioodi lõpule eelneva 15 päeva jooksul tuleb võtta proovid selliselt arvult vesiviljelusloomadelt, mille puhul on tagatud asjaomase patogeeni tuvastamine usaldusnivool 95 %, kui sihtorganismi levimus on 2 %. Kõnealused proovid võib võtta karantiinis hoitava rühma vesiviljelusloomadelt või nendega koos elunevatelt kontroll-vesiviljelusloomadelt, kes on asjaomase loetellu kantud või esilekerkiva taudi suhtes vastuvõtlikud ja keda kasutatakse karantiiniperioodil diagnostilise abina. |
| --- | --- |

d)

karantiiniperioodi lõpule eelneva 15 päeva jooksul tuleb võtta proovid selliselt arvult vesiviljelusloomadelt, mille puhul on tagatud asjaomase patogeeni tuvastamine usaldusnivool 95 %, kui sihtorganismi levimus on 2 %. Kõnealused proovid võib võtta karantiinis hoitava rühma vesiviljelusloomadelt või nendega koos elunevatelt kontroll-vesiviljelusloomadelt, kes on asjaomase loetellu kantud või esilekerkiva taudi suhtes vastuvõtlikud ja keda kasutatakse karantiiniperioodil diagnostilise abina.

| 3. | Artikli 15 punktis c osutatud, vesiviljelusloomade jaoks ette nähtud karantiiniasutuste ehitiste ja varustusega seotud nõuded on järgmised:






  a) | karantiiniasutuse veevarustussüsteemis ei tohi esineda asjaomase loetellu kantud või esilekerkiva taudi tekitajaid; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

karantiiniasutuse veevarustussüsteemis ei tohi esineda asjaomase loetellu kantud või esilekerkiva taudi tekitajaid;

| b) | karantiiniasutuse reovett tuleb enne selle väljajuhtimist nõuetekohaselt töödelda, et tagada loetellu kantud ja esilekerkivaid taude põhjustavate nakkusetekitajate inaktiveerimine; |
| --- | --- |

b)

karantiiniasutuse reovett tuleb enne selle väljajuhtimist nõuetekohaselt töödelda, et tagada loetellu kantud ja esilekerkivaid taude põhjustavate nakkusetekitajate inaktiveerimine;

| c) | reoveepuhastussüsteem peab olema varustatud tõrkekindla varumehhanismiga, mis võimaldab tagada selle pideva töö ja täieliku kaitse asjaomas(t)e nakkusetekitaja(te) vastu; |
| --- | --- |

c)

reoveepuhastussüsteem peab olema varustatud tõrkekindla varumehhanismiga, mis võimaldab tagada selle pideva töö ja täieliku kaitse asjaomas(t)e nakkusetekitaja(te) vastu;

| d) | karantiiniasutused peavad olema selgelt piiritletud ning loomade ja inimeste juurdepääs nendele peab olema kontrollitud; |
| --- | --- |

d)

karantiiniasutused peavad olema selgelt piiritletud ning loomade ja inimeste juurdepääs nendele peab olema kontrollitud;

| e) | veterinaarkontrolli tegemise eest vastutavate töötajate käsutuses peavad vajaduse korral olema piisavalt hästi varustatud ruumid, sealhulgas riietus- ja duširuumid; |
| --- | --- |

e)

veterinaarkontrolli tegemise eest vastutavate töötajate käsutuses peavad vajaduse korral olema piisavalt hästi varustatud ruumid, sealhulgas riietus- ja duširuumid;

| f) | vajaduse korral peavad olemas olema piisavad võimalused vesiviljelusloomade eraldamiseks; |
| --- | --- |

f)

vajaduse korral peavad olemas olema piisavad võimalused vesiviljelusloomade eraldamiseks;

| g) | põrandad, seinad ning kõik muud materjalid ja varustus peavad olema ehitatud nii, et neid oleks võimalik piisavalt puhastada ja desinfitseerida; |
| --- | --- |

g)

põrandad, seinad ning kõik muud materjalid ja varustus peavad olema ehitatud nii, et neid oleks võimalik piisavalt puhastada ja desinfitseerida;

| h) | peab olema kasutusel sobiv süsteem loomsete kõrvalsaaduste kogumise ja nõuetekohase kõrvaldamise tagamiseks kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikliga 13; |
| --- | --- |

h)

peab olema kasutusel sobiv süsteem loomsete kõrvalsaaduste kogumise ja nõuetekohase kõrvaldamise tagamiseks kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikliga 13;

| i) | on kehtestatud sobivad röövloomade tõrje meetmed, mille puhul on arvesse võetud asjaomastest röövloomadest tulenevat taudide leviku riski; |
| --- | --- |

i)

on kehtestatud sobivad röövloomade tõrje meetmed, mille puhul on arvesse võetud asjaomastest röövloomadest tulenevat taudide leviku riski;

| j) | karantiiniasutuse see osa, kus hoitakse vesiviljelusloomi, peab vastama sobivale standardile ja olema ehitatud nii, et kokkupuude sellest väljaspool asuvate veeloomade ja veega on välistatud ning kontrollimine ja mis tahes vajalike loomapidamistoimingute tegemine on hõlbus. |
| --- | --- |

j)

karantiiniasutuse see osa, kus hoitakse vesiviljelusloomi, peab vastama sobivale standardile ja olema ehitatud nii, et kokkupuude sellest väljaspool asuvate veeloomade ja veega on välistatud ning kontrollimine ja mis tahes vajalike loomapidamistoimingute tegemine on hõlbus.

9. OSA

Artiklis 16 osutatud, heakskiitmisega seotud nõuded vesiviljelusettevõtetele, kus peetakse siirutajaliiki kuuluvaid vesiviljelusloomi eraldatult kuni ajani, mil neid enam siirutajana ei käsitata

| 1. | Artikli 16 punktis a osutatud, bioturvalisusmeetmetega seotud nõuded vesiviljelusettevõtetele, kus peetakse loetellu kantud siirutajaliiki kuuluvaid vesiviljelusloomi eraldatult kuni ajani, mil neid enam siirutajana ei käsitata, on järgmised:






  a) | käitajad rakendavad vastavalt artiklile 5 bioturvalisuse kava, mis peab hõlmama vähemalt järgmisi aspekte:






  i) | tuleb luua desinfitseerimispunktid vesiviljelusettevõtte kriitilise tähtsusega kohtades; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

käitajad rakendavad vastavalt artiklile 5 bioturvalisuse kava, mis peab hõlmama vähemalt järgmisi aspekte:

i)

tuleb luua desinfitseerimispunktid vesiviljelusettevõtte kriitilise tähtsusega kohtades;

| ii) | kui samas vesiviljelusettevõttes asub mitu isolatsiooniüksust, tuleb võtta asjakohased meetmed selle tagamiseks, et need üksused on üksteisest epidemioloogiliselt eraldatud; |
| --- | --- |

ii)

kui samas vesiviljelusettevõttes asub mitu isolatsiooniüksust, tuleb võtta asjakohased meetmed selle tagamiseks, et need üksused on üksteisest epidemioloogiliselt eraldatud;

| iii) | töötajate töörõivaid ja jalatseid tuleb kasutada üksnes asjaomases vesiviljelusettevõttes ning neid tuleb korrapäraselt puhastada ja desinfitseerida; |
| --- | --- |

iii)

töötajate töörõivaid ja jalatseid tuleb kasutada üksnes asjaomases vesiviljelusettevõttes ning neid tuleb korrapäraselt puhastada ja desinfitseerida;

| iv) | sama vesiviljelusettevõtte eri isolatsiooniüksustes ei tohi kasutada ühte ja sama varustust; kui see on siiski vältimatu, tuleb kehtestada nõuetekohane puhastamise ja desinfitseerimise kord; ühe ettevõtte varustust ei tohi kasutada teistes ettevõtetes; |
| --- | --- |

iv)

sama vesiviljelusettevõtte eri isolatsiooniüksustes ei tohi kasutada ühte ja sama varustust; kui see on siiski vältimatu, tuleb kehtestada nõuetekohane puhastamise ja desinfitseerimise kord; ühe ettevõtte varustust ei tohi kasutada teistes ettevõtetes;

| v) | asjaomasesse vesiviljelusettevõttesse võivad siseneda üksnes volitatud isikud; |
| --- | --- |

v)

asjaomasesse vesiviljelusettevõttesse võivad siseneda üksnes volitatud isikud;

| vi) | asjaomasesse vesiviljelusettevõttesse sisenevad isikud peavad kandma neile antud kaitseriietust ja jalatseid ning need tuleb pärast kasutamist ohutult kõrvaldada või puhastada ja desinfitseerida; |
| --- | --- |

vi)

asjaomasesse vesiviljelusettevõttesse sisenevad isikud peavad kandma neile antud kaitseriietust ja jalatseid ning need tuleb pärast kasutamist ohutult kõrvaldada või puhastada ja desinfitseerida;

| vii) | surnud loomad tuleb eemaldada ettevõtte kõikidest tootmisüksustest sagedusega, mille puhul on tagatud nakkusohu püsimine minimaalsel tasemel, ning kõrvaldada kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikliga 13; |
| --- | --- |

vii)

surnud loomad tuleb eemaldada ettevõtte kõikidest tootmisüksustest sagedusega, mille puhul on tagatud nakkusohu püsimine minimaalsel tasemel, ning kõrvaldada kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikliga 13;

| viii) | asjaomase vesiviljelusettevõtte või samas vesiviljelusettevõttes mitme isolatsiooniüksuse paiknemise korral asjaomase isolatsiooniüksuse kogu varustus tuleb iga isolatsiooniperioodi lõpus puhastada ja desinfitseerida; |
| --- | --- |

viii)

asjaomase vesiviljelusettevõtte või samas vesiviljelusettevõttes mitme isolatsiooniüksuse paiknemise korral asjaomase isolatsiooniüksuse kogu varustus tuleb iga isolatsiooniperioodi lõpus puhastada ja desinfitseerida;

| ix) | punktis 2 osutatud isolatsiooniperiood algab hetkel, mil vesiviljelusettevõttesse või samas vesiviljelusettevõttes mitme isolatsiooniüksuse paiknemise korral asjaomasesse isolatsiooniüksusse tuuakse rühma viimane loom; |
| --- | --- |

ix)

punktis 2 osutatud isolatsiooniperiood algab hetkel, mil vesiviljelusettevõttesse või samas vesiviljelusettevõttes mitme isolatsiooniüksuse paiknemise korral asjaomasesse isolatsiooniüksusse tuuakse rühma viimane loom;

| x) | vesiviljelusettevõtte kõik isolatsiooniüksused tuleb isolatsiooniperioodi lõpus loomadest tühjendada ning puhastada ja desinfitseerida; |
| --- | --- |

x)

vesiviljelusettevõtte kõik isolatsiooniüksused tuleb isolatsiooniperioodi lõpus loomadest tühjendada ning puhastada ja desinfitseerida;

| xi) | tuleb rakendada ettevaatusabinõusid sissetoodavate ja väljaviidavate veeloomade saadetiste ristsaastumise ärahoidmiseks; |
| --- | --- |

xi)

tuleb rakendada ettevaatusabinõusid sissetoodavate ja väljaviidavate veeloomade saadetiste ristsaastumise ärahoidmiseks;

| xii) | asjaomasest vesiviljelusettevõttest pärast isolatsiooniperioodi lõppu välja viidavate loomade puhul tuleb järgida liikmesriikide vahelist veeloomade lähetamist käsitlevaid nõudeid; |
| --- | --- |

xii)

asjaomasest vesiviljelusettevõttest pärast isolatsiooniperioodi lõppu välja viidavate loomade puhul tuleb järgida liikmesriikide vahelist veeloomade lähetamist käsitlevaid nõudeid;

| b) | käitajad tagavad, et vesiviljelusettevõtte bioturvalisuse kava rakendamise eest vastutab nimeliselt määratud isik, kellele teised töötajad bioturvalisusega seotud küsimustes vajaduse korral aru annavad. |
| --- | --- |

b)

käitajad tagavad, et vesiviljelusettevõtte bioturvalisuse kava rakendamise eest vastutab nimeliselt määratud isik, kellele teised töötajad bioturvalisusega seotud küsimustes vajaduse korral aru annavad.

| 2. | Artikli 16 punktis b osutatud, seire- ja kontrollimeetmetega seotud nõuded ettevõtetele, kus peetakse loetellu kantud siirutajaliiki kuuluvaid vesiviljelusloomi eraldatult kuni ajani, mil neid enam siirutajana ei käsitata, on järgmised:






  a) | loetellu kantud liikidesse kuuluvaid kalu, molluskeid ja koorikloomi hoitakse eraldatult vähemalt 90 päeva; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

loetellu kantud liikidesse kuuluvaid kalu, molluskeid ja koorikloomi hoitakse eraldatult vähemalt 90 päeva;

| b) | veterinaararst peab tegema kliinilise läbivaatuse kõikidele vesiviljelusloomadele, kes on 90 päeva pikkuse isolatsiooniperioodi vältel surnud või kellel on sel perioodil täheldatud taudisümptomeid, ning asjaomaseid proove tuleb analüüsida laboris, mille pädev asutus on selleks otstarbeks kindlaks määranud. |
| --- | --- |

b)

veterinaararst peab tegema kliinilise läbivaatuse kõikidele vesiviljelusloomadele, kes on 90 päeva pikkuse isolatsiooniperioodi vältel surnud või kellel on sel perioodil täheldatud taudisümptomeid, ning asjaomaseid proove tuleb analüüsida laboris, mille pädev asutus on selleks otstarbeks kindlaks määranud.

| 3. | Artikli 16 punktis c osutatud, ehitiste ja varustusega seotud nõuded vesiviljelusettevõtetele, kus peetakse loetellu kantud siirutajaliiki kuuluvaid vesiviljelusloomi eraldatult kuni ajani, mil neid enam siirutajana ei käsitata, on järgmised:






  a) | peavad olemas olema piisavad võimalused vesiviljelusloomade eraldatult pidamiseks; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

peavad olemas olema piisavad võimalused vesiviljelusloomade eraldatult pidamiseks;

| b) | vesiviljelusettevõtte veevarustussüsteemis ei tohi esineda loetellu kantud liike ega asjaomaste loetellu kantud ja esilekerkivate taudide tekitajaid; |
| --- | --- |

b)

vesiviljelusettevõtte veevarustussüsteemis ei tohi esineda loetellu kantud liike ega asjaomaste loetellu kantud ja esilekerkivate taudide tekitajaid;

| c) | kui see on suubla terviseolukorrale avalduva ohu ärahoidmiseks vajalik, tuleb vesiviljelusettevõtte reovett enne selle väljajuhtimist nõuetekohaselt töödelda, et tagada loetellu kantud ja esilekerkivaid taude põhjustavate nakkusetekitajate inaktiveerimine; |
| --- | --- |

c)

kui see on suubla terviseolukorrale avalduva ohu ärahoidmiseks vajalik, tuleb vesiviljelusettevõtte reovett enne selle väljajuhtimist nõuetekohaselt töödelda, et tagada loetellu kantud ja esilekerkivaid taude põhjustavate nakkusetekitajate inaktiveerimine;

| d) | kontrollitakse loomade pääsu asjaomasesse vesiviljelusettevõttesse; |
| --- | --- |

d)

kontrollitakse loomade pääsu asjaomasesse vesiviljelusettevõttesse;

| e) | põrandad, seinad ning kõik muud materjalid ja varustus on ehitatud nii, et neid on võimalik piisavalt puhastada ja desinfitseerida; |
| --- | --- |

e)

põrandad, seinad ning kõik muud materjalid ja varustus on ehitatud nii, et neid on võimalik piisavalt puhastada ja desinfitseerida;

| f) | kasutusel on sobiv süsteem loomsete kõrvalsaaduste kogumise ja nõuetekohase kõrvaldamise tagamiseks kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikliga 13; |
| --- | --- |

f)

kasutusel on sobiv süsteem loomsete kõrvalsaaduste kogumise ja nõuetekohase kõrvaldamise tagamiseks kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikliga 13;

| g) | on kehtestatud sobivad röövloomade tõrje meetmed, mille puhul on arvesse võetud asjaomastest röövloomadest tulenevat taudide leviku riski. |
| --- | --- |

g)

on kehtestatud sobivad röövloomade tõrje meetmed, mille puhul on arvesse võetud asjaomastest röövloomadest tulenevat taudide leviku riski.

10. OSA

Artiklis 17 osutatud, heakskiitmisega seotud nõuded dekoratiivseid vesiviljelusloomi pidavatele suletud vesiviljelusettevõtetele

| 1. | Artiklis 17 osutatud, bioturvalisusmeetmetega seotud nõuded dekoratiivseid vesiviljelusloomi pidavatele suletud vesiviljelusettevõtetele, kus rakendatavatest liikumisskeemidest tuleneb märkimisväärne taudirisk, on järgmised:






  a) | käitaja rakendab vastavalt artiklile 5 bioturvalisuse kava, milles on arvesse võetud järgmisi aspekte:






  i) | tuleb luua desinfitseerimispunktid ettevõtte kriitilise tähtsusega kohtades; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

käitaja rakendab vastavalt artiklile 5 bioturvalisuse kava, milles on arvesse võetud järgmisi aspekte:

i)

tuleb luua desinfitseerimispunktid ettevõtte kriitilise tähtsusega kohtades;

| ii) | töötajate töörõivaid ja jalatseid tuleb kasutada üksnes asjaomases vesiviljelusettevõttes ning neid tuleb korrapäraselt puhastada ja desinfitseerida; |
| --- | --- |

ii)

töötajate töörõivaid ja jalatseid tuleb kasutada üksnes asjaomases vesiviljelusettevõttes ning neid tuleb korrapäraselt puhastada ja desinfitseerida;

| iii) | vesiviljelusettevõtte külastajaid tuleb kontrollida, kui nendega on seotud taudirisk; sellised külastajad peavad:






  — | kandma vesiviljelusettevõttelt saadud kaitseriietust ja jalatseid või |
| --- | --- | --- |

iii)

vesiviljelusettevõtte külastajaid tuleb kontrollida, kui nendega on seotud taudirisk; sellised külastajad peavad:

—

kandma vesiviljelusettevõttelt saadud kaitseriietust ja jalatseid või

| — | puhastama ja desinfitseerima vesiviljelusettevõttesse toodud kaitseriietuse ja jalatsid ettevõttesse saabumisel ning muude kui ühekordselt kasutatavate jalatsite ja riietuse puhul ka ettevõttest lahkumisel; |
| --- | --- |

—

puhastama ja desinfitseerima vesiviljelusettevõttesse toodud kaitseriietuse ja jalatsid ettevõttesse saabumisel ning muude kui ühekordselt kasutatavate jalatsite ja riietuse puhul ka ettevõttest lahkumisel;

| iv) | surnud loomad tuleb eemaldada kõikidest tootmisüksustest sagedusega, mille puhul on tagatud nakkusohu püsimine minimaalsel tasemel, ning kõrvaldada kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikliga 13; |
| --- | --- |

iv)

surnud loomad tuleb eemaldada kõikidest tootmisüksustest sagedusega, mille puhul on tagatud nakkusohu püsimine minimaalsel tasemel, ning kõrvaldada kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikliga 13;

| b) | tuleb nimeliselt määrata isik, kes vastutab vesiviljelusettevõtte bioturvalisuse kava rakendamise eest ja kellele teised töötajad bioturvalisusega seotud küsimustes vajaduse korral aru annavad. |
| --- | --- |

b)

tuleb nimeliselt määrata isik, kes vastutab vesiviljelusettevõtte bioturvalisuse kava rakendamise eest ja kellele teised töötajad bioturvalisusega seotud küsimustes vajaduse korral aru annavad.

| 2. | Artikli 17 punktis c osutatud, ehitiste ja varustusega seotud nõuded dekoratiivseid vesiviljelusloomi pidavatele suletud vesiviljelusettevõtetele, kus rakendatavatest liikumisskeemidest tuleneb märkimisväärne taudirisk, on järgmised:






  a) | ettevõttes peetavate loomade jaoks sobivate pidamistingimuste tagamiseks peavad olemas olema asjakohane varustus ja asjakohased ehitised; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

ettevõttes peetavate loomade jaoks sobivate pidamistingimuste tagamiseks peavad olemas olema asjakohane varustus ja asjakohased ehitised;

| b) | vesiviljelusettevõttes tuleb tagada head hügieenitingimused ja võimaldada terviseseisundi seiret; |
| --- | --- |

b)

vesiviljelusettevõttes tuleb tagada head hügieenitingimused ja võimaldada terviseseisundi seiret;

| c) | varustus ja ehitised peavad võimalikult suurel määral koosnema materjalidest, mis on hõlpsalt puhastatavad ja desinfitseeritavad; |
| --- | --- |

c)

varustus ja ehitised peavad võimalikult suurel määral koosnema materjalidest, mis on hõlpsalt puhastatavad ja desinfitseeritavad;

| d) | peavad olemas olema sobivad vahendid ehitiste, varustuse ja transpordivahendite puhastamiseks ja desinfitseerimiseks; |
| --- | --- |

d)

peavad olemas olema sobivad vahendid ehitiste, varustuse ja transpordivahendite puhastamiseks ja desinfitseerimiseks;

| e) | peavad olema kehtestatud sobivad röövloomade tõrje meetmed, mille puhul on arvesse võetud asjaomastest röövloomadest tulenevat taudide leviku riski; |
| --- | --- |

e)

peavad olema kehtestatud sobivad röövloomade tõrje meetmed, mille puhul on arvesse võetud asjaomastest röövloomadest tulenevat taudide leviku riski;

| f) | peab olema kasutusel sobiv süsteem loomsete kõrvalsaaduste kogumise ja nõuetekohase kõrvaldamise tagamiseks kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikliga 13. |
| --- | --- |

f)

peab olema kasutusel sobiv süsteem loomsete kõrvalsaaduste kogumise ja nõuetekohase kõrvaldamise tagamiseks kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikliga 13.

11. OSA

Artiklis 18 osutatud, heakskiitmisega seotud nõuded dekoratiivseid vesiviljelusloomi pidavatele avatud vesiviljelusettevõtetele

| 1. | Artikli 18 punktis b osutatud, bioturvalisusmeetmetega seotud nõuded dekoratiivseid vesiviljelusloomi pidavatele avatud vesiviljelusettevõtetele on järgmised:






  a) | käitaja rakendab vastavalt artiklile 5 bioturvalisuse kava, milles on arvesse võetud järgmisi aspekte:






  i) | tuleb luua desinfitseerimispunktid vesiviljelusettevõtte kriitilise tähtsusega kohtades; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

käitaja rakendab vastavalt artiklile 5 bioturvalisuse kava, milles on arvesse võetud järgmisi aspekte:

i)

tuleb luua desinfitseerimispunktid vesiviljelusettevõtte kriitilise tähtsusega kohtades;

| ii) | samas vesiviljelusettevõttes asuvate eri funktsionaalüksuste eraldamiseks tuleb kasutada sobivaid hügieenimeetmeid; |
| --- | --- |

ii)

samas vesiviljelusettevõttes asuvate eri funktsionaalüksuste eraldamiseks tuleb kasutada sobivaid hügieenimeetmeid;

| iii) | töötajate töörõivaid ja jalatseid tuleb hoida asjaomases vesiviljelusettevõttes ning neid tuleb korrapäraselt puhastada ja desinfitseerida; |
| --- | --- |

iii)

töötajate töörõivaid ja jalatseid tuleb hoida asjaomases vesiviljelusettevõttes ning neid tuleb korrapäraselt puhastada ja desinfitseerida;

| iv) | eri vesiviljelusettevõtetes ei tohi kasutada ühtesid ja samu seadmeid; kui see on siiski vältimatu, tuleb kehtestada nõuetekohane puhastamise ja desinfitseerimise kord; |
| --- | --- |

iv)

eri vesiviljelusettevõtetes ei tohi kasutada ühtesid ja samu seadmeid; kui see on siiski vältimatu, tuleb kehtestada nõuetekohane puhastamise ja desinfitseerimise kord;

| v) | vesiviljelusettevõtte külastajaid tuleb kontrollida, kui nendega on seotud taudirisk; sellised külastajad peavad:






  — | kandma vesiviljelusettevõttelt saadud kaitseriietust ja jalatseid või |
| --- | --- | --- |

v)

vesiviljelusettevõtte külastajaid tuleb kontrollida, kui nendega on seotud taudirisk; sellised külastajad peavad:

—

kandma vesiviljelusettevõttelt saadud kaitseriietust ja jalatseid või

| — | puhastama ja desinfitseerima vesiviljelusettevõttesse toodud kaitseriietuse ja jalatsid ettevõttesse saabumisel ning muude kui ühekordselt kasutatavate jalatsite ja riietuse puhul ka ettevõttest lahkumisel; |
| --- | --- |

—

puhastama ja desinfitseerima vesiviljelusettevõttesse toodud kaitseriietuse ja jalatsid ettevõttesse saabumisel ning muude kui ühekordselt kasutatavate jalatsite ja riietuse puhul ka ettevõttest lahkumisel;

| vi) | surnud loomad tuleb eemaldada kõikidest tootmisüksustest sagedusega, mille puhul on tagatud nakkusohu püsimine minimaalsel tasemel, ning kõrvaldada kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikliga 13; |
| --- | --- |

vi)

surnud loomad tuleb eemaldada kõikidest tootmisüksustest sagedusega, mille puhul on tagatud nakkusohu püsimine minimaalsel tasemel, ning kõrvaldada kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikliga 13;

| vii) | iga tootmistsükli lõpus tuleb vesiviljelusettevõtte seadmed võimaluse korral alati puhastada ja desinfitseerida; |
| --- | --- |

vii)

iga tootmistsükli lõpus tuleb vesiviljelusettevõtte seadmed võimaluse korral alati puhastada ja desinfitseerida;

| viii) | enne loomade peale- ja mahalaadimist vesiviljelusettevõttes tuleb kontrollida vedaja puhastamis- ja desinfitseerimisandmeid; |
| --- | --- |

viii)

enne loomade peale- ja mahalaadimist vesiviljelusettevõttes tuleb kontrollida vedaja puhastamis- ja desinfitseerimisandmeid;

| b) | käitajad tagavad, et vesiviljelusettevõtte bioturvalisuse kava rakendamise eest vastutab nimeliselt määratud isik, kellele teised töötajad bioturvalisusega seotud küsimustes vajaduse korral aru annavad. |
| --- | --- |

b)

käitajad tagavad, et vesiviljelusettevõtte bioturvalisuse kava rakendamise eest vastutab nimeliselt määratud isik, kellele teised töötajad bioturvalisusega seotud küsimustes vajaduse korral aru annavad.

| 2. | Artikli 18 punktis c osutatud, ehitiste ja varustusega seotud nõuded dekoratiivseid vesiviljelusloomi pidavatele avatud vesiviljelusettevõtetele on järgmised:






  a) | vesiviljelusettevõttes peetavate loomade jaoks sobivate pidamistingimuste tagamiseks peavad olemas olema asjakohane varustus ja asjakohased ehitised; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

vesiviljelusettevõttes peetavate loomade jaoks sobivate pidamistingimuste tagamiseks peavad olemas olema asjakohane varustus ja asjakohased ehitised;

| b) | ettevõttes tuleb tagada head hügieenitingimused ja võimaldada piisavat terviseseisundi seiret; |
| --- | --- |

b)

ettevõttes tuleb tagada head hügieenitingimused ja võimaldada piisavat terviseseisundi seiret;

| c) | varustus ja ehitised peavad võimalikult suurel määral koosnema materjalidest, mis on nõuetekohaselt puhastatavad ja desinfitseeritavad; |
| --- | --- |

c)

varustus ja ehitised peavad võimalikult suurel määral koosnema materjalidest, mis on nõuetekohaselt puhastatavad ja desinfitseeritavad;

| d) | peavad olema kehtestatud sobivad röövloomade tõrje meetmed, mille puhul on arvesse võetud asjaomastest röövloomadest tulenevat riski ja vesiviljelusettevõttega seotud keskkonnapiiranguid; |
| --- | --- |

d)

peavad olema kehtestatud sobivad röövloomade tõrje meetmed, mille puhul on arvesse võetud asjaomastest röövloomadest tulenevat riski ja vesiviljelusettevõttega seotud keskkonnapiiranguid;

| e) | peavad olemas olema sobivad vahendid ehitiste, varustuse ja transpordivahendite puhastamiseks ja desinfitseerimiseks; |
| --- | --- |

e)

peavad olemas olema sobivad vahendid ehitiste, varustuse ja transpordivahendite puhastamiseks ja desinfitseerimiseks;

| f) | kasutusel on sobiv süsteem loomsete kõrvalsaaduste kogumise ja nõuetekohase kõrvaldamise tagamiseks kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikliga 13. |
| --- | --- |

f)

kasutusel on sobiv süsteem loomsete kõrvalsaaduste kogumise ja nõuetekohase kõrvaldamise tagamiseks kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikliga 13.

12. OSA

Artiklis 19 osutatud, heakskiitmisega seotud nõuded laevade ja muude teisaldatavate ruumide jaoks, kus vesiviljelusloomi peetakse ajutiselt ravi või muude loomapidamisega seotud toimingute tegemise eesmärgil

| 1. | Artikli 19 punktis a osutatud, bioturvalisusmeetmetega seotud nõuded laevadele ja muudele teisaldatavatele ruumidele, kus vesiviljelusloomi peetakse ajutiselt ravi või muude loomapidamisega seotud toimingute tegemise eesmärgil, on järgmised:






  a) | käitaja rakendab vastavalt artiklile 5 bioturvalisuse kava, milles on arvesse võetud järgmisi aspekte:






  i) | asjaomane laev või asjaomased muud teisaldatavad ruumid ja kõik raviprotsessis kasutatud varustus tuleb pärast ravi lõppemist ja enne teise vesiviljelusettevõttesse edasi liikumist puhastada ja desinfitseerida; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

käitaja rakendab vastavalt artiklile 5 bioturvalisuse kava, milles on arvesse võetud järgmisi aspekte:

i)

asjaomane laev või asjaomased muud teisaldatavad ruumid ja kõik raviprotsessis kasutatud varustus tuleb pärast ravi lõppemist ja enne teise vesiviljelusettevõttesse edasi liikumist puhastada ja desinfitseerida;

| ii) | töötajate töörõivaid ja jalatseid tuleb hoida asjaomases vesiviljelusettevõttes ning neid tuleb korrapäraselt puhastada ja desinfitseerida; |
| --- | --- |

ii)

töötajate töörõivaid ja jalatseid tuleb hoida asjaomases vesiviljelusettevõttes ning neid tuleb korrapäraselt puhastada ja desinfitseerida;

| iii) | asjaomast varustust ei tohi kasutada muudes vesiviljelusettevõtetes; kui see on siiski vältimatu, tuleb kehtestada nõuetekohane puhastamise ja desinfitseerimise kord ning hoida alles tõendid selle rakendamise kohta; |
| --- | --- |

iii)

asjaomast varustust ei tohi kasutada muudes vesiviljelusettevõtetes; kui see on siiski vältimatu, tuleb kehtestada nõuetekohane puhastamise ja desinfitseerimise kord ning hoida alles tõendid selle rakendamise kohta;

| iv) | vesiviljelusettevõtte külastajaid tuleb kontrollida, kui nendega on seotud taudirisk; sellised külastajad peavad:






  — | kandma vesiviljelusettevõttelt saadud kaitseriietust ja jalatseid või |
| --- | --- | --- |

iv)

vesiviljelusettevõtte külastajaid tuleb kontrollida, kui nendega on seotud taudirisk; sellised külastajad peavad:

—

kandma vesiviljelusettevõttelt saadud kaitseriietust ja jalatseid või

| — | puhastama ja desinfitseerima vesiviljelusettevõttesse toodud kaitseriietuse ja jalatsid ettevõttesse saabumisel ning muude kui ühekordselt kasutatavate jalatsite ja riietuse puhul ka ettevõttest lahkumisel; |
| --- | --- |

—

puhastama ja desinfitseerima vesiviljelusettevõttesse toodud kaitseriietuse ja jalatsid ettevõttesse saabumisel ning muude kui ühekordselt kasutatavate jalatsite ja riietuse puhul ka ettevõttest lahkumisel;

| v) | tuleb üles märkida kõikide ravi ajal aset leidnud surmajuhtumite põhjus ning surnud loomad tuleb eemaldada vesiviljelusettevõttest sagedusega, mille puhul on tagatud nakkusohu püsimine minimaalsel tasemel, ent mis on asjaomaste vesiviljelusloomade jaoks kasutatava raviskeemi puhul mõistlikult saavutatav; |
| --- | --- |

v)

tuleb üles märkida kõikide ravi ajal aset leidnud surmajuhtumite põhjus ning surnud loomad tuleb eemaldada vesiviljelusettevõttest sagedusega, mille puhul on tagatud nakkusohu püsimine minimaalsel tasemel, ent mis on asjaomaste vesiviljelusloomade jaoks kasutatava raviskeemi puhul mõistlikult saavutatav;

| vi) | surnud loomad tuleb eemaldada sagedusega, mille puhul on tagatud nakkusohu püsimine minimaalsel tasemel, ning kõrvaldada kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikliga 13; |
| --- | --- |

vi)

surnud loomad tuleb eemaldada sagedusega, mille puhul on tagatud nakkusohu püsimine minimaalsel tasemel, ning kõrvaldada kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikliga 13;

| b) | käitajad tagavad, et ettevõtte bioturvalisuse kava rakendamise eest vastutab nimeliselt määratud isik, kellele teised töötajad bioturvalisusega seotud küsimustes vajaduse korral aru annavad. |
| --- | --- |

b)

käitajad tagavad, et ettevõtte bioturvalisuse kava rakendamise eest vastutab nimeliselt määratud isik, kellele teised töötajad bioturvalisusega seotud küsimustes vajaduse korral aru annavad.

| 2. | Artikli 19 punktis b osutatud, ehitiste ja varustusega seotud nõuded laevadele ja muudele teisaldatavatele ruumidele, kus vesiviljelusloomi peetakse ajutiselt ravi või muude loomapidamisega seotud toimingute tegemise eesmärgil, on järgmised:






  a) | asjaomases ettevõttes peetavate vesiviljelusloomade jaoks sobivate pidamistingimuste tagamiseks peavad olemas olema asjakohane varustus ja asjakohased ehitised; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

asjaomases ettevõttes peetavate vesiviljelusloomade jaoks sobivate pidamistingimuste tagamiseks peavad olemas olema asjakohane varustus ja asjakohased ehitised;

| b) | varustus ja ehitised peavad võimalikult suurel määral koosnema materjalidest, mis on hõlpsalt puhastatavad ja desinfitseeritavad; |
| --- | --- |

b)

varustus ja ehitised peavad võimalikult suurel määral koosnema materjalidest, mis on hõlpsalt puhastatavad ja desinfitseeritavad;

| c) | peavad olemas olema sobivad vahendid ehitiste ja varustuse puhastamiseks ja desinfitseerimiseks; |
| --- | --- |

c)

peavad olemas olema sobivad vahendid ehitiste ja varustuse puhastamiseks ja desinfitseerimiseks;

| d) | automatiseeritud puhastus- ja desinfitseerimissüsteemide kasutamisel tuleb enne esimest kasutuskorda kontrollida nende tõhusust ja teha seda sobiva sagedusega ka edaspidi; |
| --- | --- |

d)

automatiseeritud puhastus- ja desinfitseerimissüsteemide kasutamisel tuleb enne esimest kasutuskorda kontrollida nende tõhusust ja teha seda sobiva sagedusega ka edaspidi;

| e) | kasutusel on sobiv süsteem loomsete kõrvalsaaduste kogumise ja nõuetekohase kõrvaldamise tagamiseks kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikliga 13. |
| --- | --- |

e)

kasutusel on sobiv süsteem loomsete kõrvalsaaduste kogumise ja nõuetekohase kõrvaldamise tagamiseks kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikliga 13.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002 (loomsete kõrvalsaaduste määrus) (ELT L 300, 14.11.2009, lk 1).

---

II LISA

TEATAVATES HEAKSKIIDETUD ETTEVÕTETES TEHTAV RISKIPÕHINE SEIRE

1. OSA

Riskipõhine seire artiklites 7, 8, 17 ja 18 osutatud vesiviljelusettevõtetes ja vesiviljelusettevõtete rühmades

Riskipõhise seire rakendamine artiklites 7, 8, 17 ja 18 osutatud vesiviljelusettevõtetes ja vesiviljelusettevõtete rühmades toimub järgmiselt:

| a) | vesiviljelusettevõtted, kus peetakse loetellu kantud liiki kuuluvaid vesiviljelusloomi, kelle hulgas ei ole käesoleva osa punkti b alapunktis ii osutatud liikide loomi, rakendavad riskipõhist seiret vastavalt nende liigitusele suure, keskmise või väikese riskiga ettevõtete hulka tulenevalt delegeeritud määruse (EL) 2020/689 VI lisa I osa kohaselt läbi viidud riskihindamisest; |
| --- | --- |

a)

vesiviljelusettevõtted, kus peetakse loetellu kantud liiki kuuluvaid vesiviljelusloomi, kelle hulgas ei ole käesoleva osa punkti b alapunktis ii osutatud liikide loomi, rakendavad riskipõhist seiret vastavalt nende liigitusele suure, keskmise või väikese riskiga ettevõtete hulka tulenevalt delegeeritud määruse (EL) 2020/689 VI lisa I osa kohaselt läbi viidud riskihindamisest;

| b) | vesiviljelusettevõte, kus peetakse alapunktis i või ii osutatud liiki kuuluvaid vesiviljelusloomi, rakendab riskipõhist seiret juhul, kui ettevõte on delegeeritud määruse (EL) 2020/689 VI lisa I osa kohaselt läbi viidud riskihindamise tulemusena liigitatud suure riskiga ettevõtete hulka; kõnealused loomaliigid on järgmised:






  i) | loetellu kandmata liigid; |
| --- | --- | --- |

b)

vesiviljelusettevõte, kus peetakse alapunktis i või ii osutatud liiki kuuluvaid vesiviljelusloomi, rakendab riskipõhist seiret juhul, kui ettevõte on delegeeritud määruse (EL) 2020/689 VI lisa I osa kohaselt läbi viidud riskihindamise tulemusena liigitatud suure riskiga ettevõtete hulka; kõnealused loomaliigid on järgmised:

i)

loetellu kandmata liigid;

| ii) | loetellu kantud, rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisas esitatud tabeli neljandas veerus osutatud liigid; et kõnealuseid loetellu kantud liike saaks käsitada siirutajaliigina, peavad nende esindajad aga olema olnud kokkupuutes loetellu kantud, nimetatud tabeli kolmandas veerus osutatud liikide esindajatega, ent sellist kokkupuudet ei ole toimunud. |
| --- | --- |

ii)

loetellu kantud, rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisas esitatud tabeli neljandas veerus osutatud liigid; et kõnealuseid loetellu kantud liike saaks käsitada siirutajaliigina, peavad nende esindajad aga olema olnud kokkupuutes loetellu kantud, nimetatud tabeli kolmandas veerus osutatud liikide esindajatega, ent sellist kokkupuudet ei ole toimunud.

2. OSA

Määruse (EL) 2016/429 artikli 26 kohaselt vesiviljelusettevõtetes ja vesiviljelusettevõtete rühmades tehtava riskipõhise seire sisu

| 1. | Artiklites 7, 17 ja 18 osutatud heakskiidetud vesiviljelusettevõtetes kontrollitakse andmeid ning tehakse kliinilised ja laboriuuringud järgmiselt:






  a) | vastavalt määruse (EL) 2016/429 artiklis 186 ning käesoleva määruse artiklites 23, 32 ja 33 sätestatud andmete säilitamise kohustusele säilitatud asjakohaseid andmeid tuleb analüüsida, et hinnata, kas on märke suremuse kasvust või mõne loetellu kantud või esilekerkiva taudi esinemisest asjaomases vesiviljelusettevõttes; seda teavet tuleb veterinaararsti külastuse ajal arvesse võtta; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

vastavalt määruse (EL) 2016/429 artiklis 186 ning käesoleva määruse artiklites 23, 32 ja 33 sätestatud andmete säilitamise kohustusele säilitatud asjakohaseid andmeid tuleb analüüsida, et hinnata, kas on märke suremuse kasvust või mõne loetellu kantud või esilekerkiva taudi esinemisest asjaomases vesiviljelusettevõttes; seda teavet tuleb veterinaararsti külastuse ajal arvesse võtta;

| b) | tuleb kontrollida vesiviljelusettevõtte kõiki osasid ning pöörata seejuures erilist tähelepanu tootmisüksustele, kus on alapunktis a osutatud andmete kohaselt täheldatud suremuse kasvu; |
| --- | --- |

b)

tuleb kontrollida vesiviljelusettevõtte kõiki osasid ning pöörata seejuures erilist tähelepanu tootmisüksustele, kus on alapunktis a osutatud andmete kohaselt täheldatud suremuse kasvu;

| c) | kui andmete analüüsimise ja kõikides tootmisüksustes tehtud kliinilise läbivaatuse tulemusena ei leita märke ühegi loetellu kantud või esilekerkiva taudi esinemise kohta, ei ole vaja võtta proove laboriuuringute jaoks; |
| --- | --- |

c)

kui andmete analüüsimise ja kõikides tootmisüksustes tehtud kliinilise läbivaatuse tulemusena ei leita märke ühegi loetellu kantud või esilekerkiva taudi esinemise kohta, ei ole vaja võtta proove laboriuuringute jaoks;

| d) | kui leitakse hiljuti surnud või surmaeelses seisundis vesiviljelusloomi, tuleb selliste loomade representatiivses valimis viia läbi nii väline kui ka sisemuse kliiniline läbivaatus võimalike patoloogiliste muutuste kindlakstegemiseks; kõnealuse läbivaatuse eesmärk on eelkõige loetellu kantud ja esilekerkivate taudide tuvastamine; |
| --- | --- |

d)

kui leitakse hiljuti surnud või surmaeelses seisundis vesiviljelusloomi, tuleb selliste loomade representatiivses valimis viia läbi nii väline kui ka sisemuse kliiniline läbivaatus võimalike patoloogiliste muutuste kindlakstegemiseks; kõnealuse läbivaatuse eesmärk on eelkõige loetellu kantud ja esilekerkivate taudide tuvastamine;

| e) | kui alapunktis d sätestatud kliinilise läbivaatuse tulemustest lähtuvalt tekib kahtlus mõne sellise loetellu kantud või esilekerkiva taudi esinemise kohta vesiviljelusettevõttes, mis asub liikmesriigis, tsoonis või piirkonnas, kus rakendatakse likvideerimisprogrammi või mis on tunnistatud asjaomasest konkreetsest taudist vabaks, võetakse selle vesiviljelusettevõtte vesiviljelusloomade hulgast proov, millega tehakse laboriuuring kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/689 VI lisa II osa asjakohase peatükiga; |
| --- | --- |

e)

kui alapunktis d sätestatud kliinilise läbivaatuse tulemustest lähtuvalt tekib kahtlus mõne sellise loetellu kantud või esilekerkiva taudi esinemise kohta vesiviljelusettevõttes, mis asub liikmesriigis, tsoonis või piirkonnas, kus rakendatakse likvideerimisprogrammi või mis on tunnistatud asjaomasest konkreetsest taudist vabaks, võetakse selle vesiviljelusettevõtte vesiviljelusloomade hulgast proov, millega tehakse laboriuuring kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/689 VI lisa II osa asjakohase peatükiga;

| f) | kui alapunktis d sätestatud kliinilise läbivaatuse tulemustest lähtuvalt tekib kahtlus mõne loetellu kantud taudi esinemise kohta vesiviljelusettevõttes, kus rakendatakse asjaomase konkreetse C-kategooria taudi seire programmi, võetakse selle vesiviljelusettevõtte vesiviljelusloomade hulgast proov, millega tehakse laboriuuring kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/689 VI lisa III osa asjakohase peatükiga; |
| --- | --- |

f)

kui alapunktis d sätestatud kliinilise läbivaatuse tulemustest lähtuvalt tekib kahtlus mõne loetellu kantud taudi esinemise kohta vesiviljelusettevõttes, kus rakendatakse asjaomase konkreetse C-kategooria taudi seire programmi, võetakse selle vesiviljelusettevõtte vesiviljelusloomade hulgast proov, millega tehakse laboriuuring kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/689 VI lisa III osa asjakohase peatükiga;

| g) | kui alapunktis d sätestatud kliinilise läbivaatuse tulemustest lähtuvalt tekib kahtlus mõne esilekerkiva taudi esinemise kohta, võetakse asjaomase vesiviljelusettevõtte vesiviljelusloomade hulgast proov ja tehakse sellega laboriuuring asjaomase esilekerkiva taudi tuvastamiseks. |
| --- | --- |

g)

kui alapunktis d sätestatud kliinilise läbivaatuse tulemustest lähtuvalt tekib kahtlus mõne esilekerkiva taudi esinemise kohta, võetakse asjaomase vesiviljelusettevõtte vesiviljelusloomade hulgast proov ja tehakse sellega laboriuuring asjaomase esilekerkiva taudi tuvastamiseks.

| 2. | Artiklis 8 osutatud heakskiidetud vesiviljelusettevõtete rühmades kontrollitakse andmeid ning tehakse kliinilised ja laboriuuringud järgmiselt:






  a) | määruse (EL) 2016/429 artikli 186 ning käesoleva määruse artikli 24 kohaselt igas vesiviljelusettevõtete rühma ettevõttes või sellise ettevõtte nimel säilitatud asjakohaseid andmeid tuleb analüüsida, et hinnata, kas on märke suremuse kasvust või mõne loetellu kantud või esilekerkiva taudi esinemisest; seda teavet tuleb arvesse võtta selle üle otsustamiseks, millist asjaomase rühma vesiviljelusettevõtet on vaja riskipõhise seire eesmärgil külastada; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

määruse (EL) 2016/429 artikli 186 ning käesoleva määruse artikli 24 kohaselt igas vesiviljelusettevõtete rühma ettevõttes või sellise ettevõtte nimel säilitatud asjakohaseid andmeid tuleb analüüsida, et hinnata, kas on märke suremuse kasvust või mõne loetellu kantud või esilekerkiva taudi esinemisest; seda teavet tuleb arvesse võtta selle üle otsustamiseks, millist asjaomase rühma vesiviljelusettevõtet on vaja riskipõhise seire eesmärgil külastada;

| b) | kui alapunktis a osutatud andmete analüüsimisel täheldatakse mõnes konkreetses asjaomasesse rühma kuuluvas vesiviljelusettevõttes suremuse kasvu või mõne loetellu kantud või esilekerkiva taudi esinemist, tuleb riskipõhise seire eesmärgil külastada seda konkreetset ettevõtet; selle külastuse ajal tuleb järgida punkti 1 alapunktides b–g kirjeldatud tegevuskava; |
| --- | --- |

b)

kui alapunktis a osutatud andmete analüüsimisel täheldatakse mõnes konkreetses asjaomasesse rühma kuuluvas vesiviljelusettevõttes suremuse kasvu või mõne loetellu kantud või esilekerkiva taudi esinemist, tuleb riskipõhise seire eesmärgil külastada seda konkreetset ettevõtet; selle külastuse ajal tuleb järgida punkti 1 alapunktides b–g kirjeldatud tegevuskava;

| c) | kui alapunktis a osutatud andmete analüüsimisel ei täheldata üheski asjaomasesse rühma kuuluvas vesiviljelusettevõttes suremuse kasvu ega ühegi loetellu kantud ega esilekerkiva taudi esinemist, külastatakse riskipõhise seire eesmärgil:






  i) | rühma seda vesiviljelusettevõtet või neid vesiviljelusettevõtteid, kus taudide leviku risk on eelnevalt tehtud riskihindamise tulemustest lähtuvalt suurim, või |
| --- | --- | --- |

c)

kui alapunktis a osutatud andmete analüüsimisel ei täheldata üheski asjaomasesse rühma kuuluvas vesiviljelusettevõttes suremuse kasvu ega ühegi loetellu kantud ega esilekerkiva taudi esinemist, külastatakse riskipõhise seire eesmärgil:

i)

rühma seda vesiviljelusettevõtet või neid vesiviljelusettevõtteid, kus taudide leviku risk on eelnevalt tehtud riskihindamise tulemustest lähtuvalt suurim, või

| ii) | ettevõtet, kus edasiseks kasvatamiseks ette nähtud vesiviljelusloomade liikumiste arv on pärast viimast riskipõhise seire eesmärgil tehtud külastust olnud kõige suurem. |
| --- | --- |

ii)

ettevõtet, kus edasiseks kasvatamiseks ette nähtud vesiviljelusloomade liikumiste arv on pärast viimast riskipõhise seire eesmärgil tehtud külastust olnud kõige suurem.

Kummalgi juhul tuleb riskipõhise seire eesmärgil tehtava külastuse ajal järgida punkti 1 alapunktides c–g kirjeldatud tegevuskava.

---

| 3.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 174/379 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 174/379

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/692,

30. jaanuar 2020,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomise ning nende järgneva liikumise ja käitlemise eeskirjadega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (edaspidi „loomatervise määrus“), (1) eriti selle artikli 234 lõiget 2, artikli 237 lõiget 4 ja artikli 239 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liidu loomatervise valdkonna õigusakte ajakohastati hiljuti loomatervise määruse vastuvõtmisega. Selle määrusega, mis jõustus 20. aprillil 2016 ja mida kohaldatakse alates 21. aprillist 2021, tunnistati kehtetuks ja asendati umbes 40 põhiõigusakti. Samuti nõuab see paljude komisjoni delegeeritud ja rakendusmääruste vastuvõtmist, et tunnistada kehtetuks ja asendada umbes 400 komisjoni õigusakti, mis kehtisid loomatervise valdkonnas enne uut õigusraamistikku, mis kehtestati loomatervise määrusega. |
| --- | --- |

(1)

Liidu loomatervise valdkonna õigusakte ajakohastati hiljuti loomatervise määruse vastuvõtmisega. Selle määrusega, mis jõustus 20. aprillil 2016 ja mida kohaldatakse alates 21. aprillist 2021, tunnistati kehtetuks ja asendati umbes 40 põhiõigusakti. Samuti nõuab see paljude komisjoni delegeeritud ja rakendusmääruste vastuvõtmist, et tunnistada kehtetuks ja asendada umbes 400 komisjoni õigusakti, mis kehtisid loomatervise valdkonnas enne uut õigusraamistikku, mis kehtestati loomatervise määrusega.

| (2) | Kaubandustingimused on pärast esimeste loomatervise eeskirjade vastuvõtmist liidu tasandil muutunud ning loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste kauplemismaht on märkimisväärselt suurenenud nii liidu sees kui ka kolmandate riikidega. Samal perioodil on liidu loomatervisealase poliitika ja eeskirjade tulemusel liidus likvideeritud teatavad taudid ning paljudes liikmesriikides on muid taude ennetatud ja tõrjutud. Samas on esilekerkivad taudid korduvalt tekitanud uusi probleeme liidu loomatervise olukorrale, kaubandusele ja kohalikule majandusele neist taudidest mõjutatud aladel. |
| --- | --- |

(2)

Kaubandustingimused on pärast esimeste loomatervise eeskirjade vastuvõtmist liidu tasandil muutunud ning loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste kauplemismaht on märkimisväärselt suurenenud nii liidu sees kui ka kolmandate riikidega. Samal perioodil on liidu loomatervisealase poliitika ja eeskirjade tulemusel liidus likvideeritud teatavad taudid ning paljudes liikmesriikides on muid taude ennetatud ja tõrjutud. Samas on esilekerkivad taudid korduvalt tekitanud uusi probleeme liidu loomatervise olukorrale, kaubandusele ja kohalikule majandusele neist taudidest mõjutatud aladel.

| (3) | Käesolevas õigusaktis sätestatud eeskirjadega täiendatakse loomatervise määruses juba sätestatud eeskirju. Need peaksid andma vajalikud tagatised, et liitu sisse toodavad loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetised ei kujuta endast peetavate loomade ja metsloomade jaoks loomaterviseriski, mis võib kahjustada liidu loomataudidealast tervisestaatust ja millel võib olla kahjulik majanduslik mõju asjaomastele sektoritele. |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas õigusaktis sätestatud eeskirjadega täiendatakse loomatervise määruses juba sätestatud eeskirju. Need peaksid andma vajalikud tagatised, et liitu sisse toodavad loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetised ei kujuta endast peetavate loomade ja metsloomade jaoks loomaterviseriski, mis võib kahjustada liidu loomataudidealast tervisestaatust ja millel võib olla kahjulik majanduslik mõju asjaomastele sektoritele.

| (4) | Loomatervise määruse artikliga 234 on ette nähtud, et kuni ei ole vastu võetud delegeeritud õigusakte loomatervisenõuete kohta konkreetse looma, loomse paljundusmaterjali või loomse saaduse liigi ja kategooria osas, võivad liikmesriigid pärast asjaomaste riskide hindamist kohaldada riiklikke eeskirju, tingimusel et need vastavad teatavatele kõnealuses määruses kehtestatud nõuetele. Seepärast võib käesoleva määrusega hõlmamata loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liikide ja kategooriate liitu sissetoomise suhtes kohaldada selliseid liikmesriikide kohaldatavaid riiklikke eeskirju. |
| --- | --- |

(4)

Loomatervise määruse artikliga 234 on ette nähtud, et kuni ei ole vastu võetud delegeeritud õigusakte loomatervisenõuete kohta konkreetse looma, loomse paljundusmaterjali või loomse saaduse liigi ja kategooria osas, võivad liikmesriigid pärast asjaomaste riskide hindamist kohaldada riiklikke eeskirju, tingimusel et need vastavad teatavatele kõnealuses määruses kehtestatud nõuetele. Seepärast võib käesoleva määrusega hõlmamata loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liikide ja kategooriate liitu sissetoomise suhtes kohaldada selliseid liikmesriikide kohaldatavaid riiklikke eeskirju.

| (5) | Kehtivad loomatervise eeskirjad, mis on sätestatud varasemates komisjoni õigusaktides loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liitu sissetoomise kohta, on osutunud tõhusaks. Seetõttu tuleks käesolevas määruses nende kehtivate eeskirjade eesmärk ja sisu säilitada, kuid neid tuleks ajakohastada, et võtta arvesse parema õigusloome eeskirju, loomatervise määruses sätestatud uut loomatervishoiu raamistikku ning uusi teaduslikke teadmisi, rahvusvahelisi standardeid ja liidu varasemate õigusaktide rakendamisest tulenevaid praktilisi kogemusi. |
| --- | --- |

(5)

Kehtivad loomatervise eeskirjad, mis on sätestatud varasemates komisjoni õigusaktides loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liitu sissetoomise kohta, on osutunud tõhusaks. Seetõttu tuleks käesolevas määruses nende kehtivate eeskirjade eesmärk ja sisu säilitada, kuid neid tuleks ajakohastada, et võtta arvesse parema õigusloome eeskirju, loomatervise määruses sätestatud uut loomatervishoiu raamistikku ning uusi teaduslikke teadmisi, rahvusvahelisi standardeid ja liidu varasemate õigusaktide rakendamisest tulenevaid praktilisi kogemusi.

| (6) | Tarbetute kaubandushäirete vältimiseks peaksid käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate saadetiste liitu sissetoomisega seotud loomatervisenõuded tagama sujuva ülemineku juba varasemates liidu õigusaktides sätestatud nõuetelt. |
| --- | --- |

(6)

Tarbetute kaubandushäirete vältimiseks peaksid käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate saadetiste liitu sissetoomisega seotud loomatervisenõuded tagama sujuva ülemineku juba varasemates liidu õigusaktides sätestatud nõuetelt.

| (7) | Loomatervise määrusega on kehtestatud loomadele või inimestele edasikanduvate loomataudide ennetamise ja tõrje eeskirjad. Eelkõige on kõnealuse määruse V osa 1. peatükis, milles on kehtestatud loomatervisenõuded loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liitu sissetoomisele, sätestatud, et komisjon võtab vastu delegeeritud õigusaktid, et täiendada selles määruses juba sätestatud loomatervisenõudeid. |
| --- | --- |

(7)

Loomatervise määrusega on kehtestatud loomadele või inimestele edasikanduvate loomataudide ennetamise ja tõrje eeskirjad. Eelkõige on kõnealuse määruse V osa 1. peatükis, milles on kehtestatud loomatervisenõuded loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liitu sissetoomisele, sätestatud, et komisjon võtab vastu delegeeritud õigusaktid, et täiendada selles määruses juba sätestatud loomatervisenõudeid.

| (8) | Loomatervise määruse artikli 229 lõikes 1 on sätestatud nõuded, mille alusel peavad liikmesriigid lubama liitu sisse tuua loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetisi. Nõuded hõlmavad tingimusi, mis käsitlevad päritolukohaks olevat kolmandat riiki või territooriumi, päritoluettevõtet, loomatervisenõudeid, millele need saadetised peavad vastama, samuti loomatervise sertifikaati, deklaratsioone või muid dokumente, mis peaksid selliste saadetistega kaasas olema. |
| --- | --- |

(8)

Loomatervise määruse artikli 229 lõikes 1 on sätestatud nõuded, mille alusel peavad liikmesriigid lubama liitu sisse tuua loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetisi. Nõuded hõlmavad tingimusi, mis käsitlevad päritolukohaks olevat kolmandat riiki või territooriumi, päritoluettevõtet, loomatervisenõudeid, millele need saadetised peavad vastama, samuti loomatervise sertifikaati, deklaratsioone või muid dokumente, mis peaksid selliste saadetistega kaasas olema.

| (9) | Lisaks on loomatervise määruse artikli 234 lõikes 1 sätestatud, et teatavaid kolmandatest riikidest või territooriumidelt või nende tsoonidest pärit loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liike ja kategooriaid sisaldavate saadetiste liitu sissetoomise suhtes kohaldatavad loomatervisenõuded peavad olema vähemalt sama ranged kui kõnealuses määruses ja selle kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides sätestatud loomatervisenõuded, mida kohaldatakse nende liikide ja kaubakategooriate liidusisese liikumise suhtes. Kui nõuded ei ole sama ranged kui määruses sätestatud nõuded, peavad need pakkuma võrdväärseid tagatisi loomatervisenõuetele, mis on kehtestatud kõnealuse määruse IV osas. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks on loomatervise määruse artikli 234 lõikes 1 sätestatud, et teatavaid kolmandatest riikidest või territooriumidelt või nende tsoonidest pärit loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liike ja kategooriaid sisaldavate saadetiste liitu sissetoomise suhtes kohaldatavad loomatervisenõuded peavad olema vähemalt sama ranged kui kõnealuses määruses ja selle kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides sätestatud loomatervisenõuded, mida kohaldatakse nende liikide ja kaubakategooriate liidusisese liikumise suhtes. Kui nõuded ei ole sama ranged kui määruses sätestatud nõuded, peavad need pakkuma võrdväärseid tagatisi loomatervisenõuetele, mis on kehtestatud kõnealuse määruse IV osas.

| (10) | Loomatervise määruse artikli 234 lõikega 2 on ette nähtud delegeeritud õigusaktide vastuvõtmine, et täiendada kõnealuses määruses sätestatud eeskirju seoses loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liikide ja kategooriate kolmandatest riikidest või territooriumidelt liitu sissetoomise ning nende kaupade liidusisese liikumise ja liitu sissetoomisele järgneva käitlemise suhtes kohaldatavate loomatervisenõuetega, et vähendada võimalikke sellega kaasnevaid riske. |
| --- | --- |

(10)

Loomatervise määruse artikli 234 lõikega 2 on ette nähtud delegeeritud õigusaktide vastuvõtmine, et täiendada kõnealuses määruses sätestatud eeskirju seoses loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liikide ja kategooriate kolmandatest riikidest või territooriumidelt liitu sissetoomise ning nende kaupade liidusisese liikumise ja liitu sissetoomisele järgneva käitlemise suhtes kohaldatavate loomatervisenõuetega, et vähendada võimalikke sellega kaasnevaid riske.

| (11) | Loomatervise määruse artikli 237 lõikes 1 on sätestatud, et liikmesriigid annavad loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomiseks loa ainult siis, kui nende saadetistega on kaasas loomatervise sertifikaadid ja deklaratsioonid või muud kõnealuse määruse kohaselt nõutud dokumendid. Kõnealuse määruse artikli 237 lõikes 2 on sätestatud, et loomatervise sertifikaat peab olema kontrollitud ja allkirjastatud veterinaarjärelevalve ametniku poolt päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil. Sellega seoses on loomatervise määruse artikli 237 lõikega 4 ette nähtud, et komisjon võtab vastu delegeeritud õigusaktid, mis käsitlevad erandeid kõnealuse määruse artikli 237 lõigetes 1 ja 2 kehtestatud loomatervise sertifikaadi nõuetest, ning kehtestab eeskirjad, mille kohaselt peavad selliste saadetistega kaasas olema deklaratsioonid või muud dokumendid. |
| --- | --- |

(11)

Loomatervise määruse artikli 237 lõikes 1 on sätestatud, et liikmesriigid annavad loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomiseks loa ainult siis, kui nende saadetistega on kaasas loomatervise sertifikaadid ja deklaratsioonid või muud kõnealuse määruse kohaselt nõutud dokumendid. Kõnealuse määruse artikli 237 lõikes 2 on sätestatud, et loomatervise sertifikaat peab olema kontrollitud ja allkirjastatud veterinaarjärelevalve ametniku poolt päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil. Sellega seoses on loomatervise määruse artikli 237 lõikega 4 ette nähtud, et komisjon võtab vastu delegeeritud õigusaktid, mis käsitlevad erandeid kõnealuse määruse artikli 237 lõigetes 1 ja 2 kehtestatud loomatervise sertifikaadi nõuetest, ning kehtestab eeskirjad, mille kohaselt peavad selliste saadetistega kaasas olema deklaratsioonid või muud dokumendid.

| (12) | Loomatervise määruse artikli 239 lõikega 2 on ette nähtud, et komisjon võtab vastu delegeeritud õigusaktid, mis käsitlevad erieeskirju ja täiendavaid nõudeid teatavat liiki loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomiseks, ning nähtud ette erandid kõnealuse määruse artikli 229 lõikes 1 ja artikli 237 lõikes 1 ning selle määruse artikli 234 lõike 2 ja artikli 237 lõike 4 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides sätestatud täiendavates eeskirjades kehtestatud üldistest loomatervisenõuetest. |
| --- | --- |

(12)

Loomatervise määruse artikli 239 lõikega 2 on ette nähtud, et komisjon võtab vastu delegeeritud õigusaktid, mis käsitlevad erieeskirju ja täiendavaid nõudeid teatavat liiki loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomiseks, ning nähtud ette erandid kõnealuse määruse artikli 229 lõikes 1 ja artikli 237 lõikes 1 ning selle määruse artikli 234 lõike 2 ja artikli 237 lõike 4 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides sätestatud täiendavates eeskirjades kehtestatud üldistest loomatervisenõuetest.

| (13) | Täiendavad eeskirjad, mis tuleb käesolevas määruses loomatervise määruse artikli 234 lõike 2 ja artikli 239 lõike 2 kohaselt sätestada, on omavahel seotud. Artikli 234 lõikes 2 on sätestatud, et komisjon peab kehtestama loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomise üldnõuded, ning artikli 239 lõikes 2 on sätestatud, et komisjon peab kehtestama erieeskirjad ja lisanõuded kõnealustest üldnõuetest erandite tegemiseks. |
| --- | --- |

(13)

Täiendavad eeskirjad, mis tuleb käesolevas määruses loomatervise määruse artikli 234 lõike 2 ja artikli 239 lõike 2 kohaselt sätestada, on omavahel seotud. Artikli 234 lõikes 2 on sätestatud, et komisjon peab kehtestama loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomise üldnõuded, ning artikli 239 lõikes 2 on sätestatud, et komisjon peab kehtestama erieeskirjad ja lisanõuded kõnealustest üldnõuetest erandite tegemiseks.

| (14) | Loomatervise määruse artikliga 237 ette nähtud loomatervise sertifikaadi nõuded kuuluvad nende eeskirjade raamistikku, mis käsitlevad loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomist. Kõnealuse määruse artikli 237 lõike 4 kohaselt komisjonile antud volitused loomatervisenõuetest erandite tegemiseks kuuluvad sellesse eeskirjade üldraamistikku. |
| --- | --- |

(14)

Loomatervise määruse artikliga 237 ette nähtud loomatervise sertifikaadi nõuded kuuluvad nende eeskirjade raamistikku, mis käsitlevad loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomist. Kõnealuse määruse artikli 237 lõike 4 kohaselt komisjonile antud volitused loomatervisenõuetest erandite tegemiseks kuuluvad sellesse eeskirjade üldraamistikku.

| (15) | Loomatervise määruses on juba esitatud hulk mõisteid. Lisaks tuleks käesolevas määruses võtta arvesse mõisteid, mis on kehtestatud muudes liidu õigusaktides, mis hõlmavad toiduhügieeni ja ametlikku kontrolli käsitlevaid seotud valdkondi, nagu näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 853/2004 (2) kehtestatud mõisteid. Selleks et kehtestada loomatervisenõuded loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liitu sissetoomisele, on siiski asjakohane lisada erimõisted, sealhulgas loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste teatavate kategooriate mõisted. Neid mõisteid on vaja selleks, et selgitada, millised loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste kategooriad kujutavad endast loomaterviseriski ning mille suhtes tuleb seetõttu kohaldada liitu sissetoomisel loomatervisenõudeid. |
| --- | --- |

(15)

Loomatervise määruses on juba esitatud hulk mõisteid. Lisaks tuleks käesolevas määruses võtta arvesse mõisteid, mis on kehtestatud muudes liidu õigusaktides, mis hõlmavad toiduhügieeni ja ametlikku kontrolli käsitlevaid seotud valdkondi, nagu näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 853/2004 (2) kehtestatud mõisteid. Selleks et kehtestada loomatervisenõuded loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liitu sissetoomisele, on siiski asjakohane lisada erimõisted, sealhulgas loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste teatavate kategooriate mõisted. Neid mõisteid on vaja selleks, et selgitada, millised loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste kategooriad kujutavad endast loomaterviseriski ning mille suhtes tuleb seetõttu kohaldada liitu sissetoomisel loomatervisenõudeid.

| (16) | Liidu õigusaktide järjepidevuse huvides ja lähtuvalt loomaterviseriskist, mida need tooted endast kujutavad, peaks mõiste „värske liha“ käesoleva määruse tähenduses hõlmama mõisteid „värske liha“, „hakkliha“ ja „lihavalmistised“, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 853/2004 I lisas. |
| --- | --- |

(16)

Liidu õigusaktide järjepidevuse huvides ja lähtuvalt loomaterviseriskist, mida need tooted endast kujutavad, peaks mõiste „värske liha“ käesoleva määruse tähenduses hõlmama mõisteid „värske liha“, „hakkliha“ ja „lihavalmistised“, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 853/2004 I lisas.

| (17) | Lisaks peaks käesolevas määruses sisalduv mõiste „lihatooted“ hõlmama mõisteid „lihatooted“, „töödeldud maod“, „põied“, „sooled“, „sulatatud loomarasvad“ ja „lihaekstraktid“, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 853/2004. Selle põhjuseks on asjaolu, et loomatervise seisukohast kujutavad kõik need kaubad endast sama loomaterviseriski ja nende suhtes tuleks kohaldada samu riskimaandamismeetmeid. |
| --- | --- |

(17)

Lisaks peaks käesolevas määruses sisalduv mõiste „lihatooted“ hõlmama mõisteid „lihatooted“, „töödeldud maod“, „põied“, „sooled“, „sulatatud loomarasvad“ ja „lihaekstraktid“, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 853/2004. Selle põhjuseks on asjaolu, et loomatervise seisukohast kujutavad kõik need kaubad endast sama loomaterviseriski ja nende suhtes tuleks kohaldada samu riskimaandamismeetmeid.

| (18) | Määruses (EÜ) nr 853/2004 sätestatud mõistet „rümp“ tuleks kohandada nii, et selle raames oleks määratletud „kabjalise rümp“, et eristada seda mõistest „rups“. Selle põhjuseks on asjaolu, et need kaks kaupa kujutavad endast erinevaid loomaterviseriske, kusjuures „rups“ kujutab endast suuremat riski. |
| --- | --- |

(18)

Määruses (EÜ) nr 853/2004 sätestatud mõistet „rümp“ tuleks kohandada nii, et selle raames oleks määratletud „kabjalise rümp“, et eristada seda mõistest „rups“. Selle põhjuseks on asjaolu, et need kaks kaupa kujutavad endast erinevaid loomaterviseriske, kusjuures „rups“ kujutab endast suuremat riski.

| (19) | Käesolevas määruses tuleks määratleda „kestad“ ja selle mõiste puhul tuleks arvesse võtta Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervishoiu eeskirjade sõnastikus sisalduvat mõistet. Mõiste peaks selgitama, milliseid loomseid saadusi tuleb pidada kestadeks ja mille suhtes tuleks seetõttu kohaldada käesolevas määruses ette nähtud konkreetseid töötlusi riskide maandamiseks. |
| --- | --- |

(19)

Käesolevas määruses tuleks määratleda „kestad“ ja selle mõiste puhul tuleks arvesse võtta Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervishoiu eeskirjade sõnastikus sisalduvat mõistet. Mõiste peaks selgitama, milliseid loomseid saadusi tuleb pidada kestadeks ja mille suhtes tuleks seetõttu kohaldada käesolevas määruses ette nähtud konkreetseid töötlusi riskide maandamiseks.

| (20) | Loomatervise määruse artikli 229 lõikega 1 on ette nähtud, et loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult siis, kui need on pärit kolmandatest riikidest või territooriumidelt, mis on kantud konkreetsesse liiki või kategooriasse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste liitu sissetoomist lubavasse loetellu vastavalt artikli 230 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele, ning kui kõnealused saadetised on kooskõlas artiklis 234 sätestatud loomatervisenõuetega ja hiljem vastu võetud delegeeritud õigusaktidega. Käesoleva määrusega tuleks pädevale asutusele anda kohustus kontrollida, kas sellised liitu sissetoodavad saadetised vastavad nendele nõuetele. |
| --- | --- |

(20)

Loomatervise määruse artikli 229 lõikega 1 on ette nähtud, et loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult siis, kui need on pärit kolmandatest riikidest või territooriumidelt, mis on kantud konkreetsesse liiki või kategooriasse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste liitu sissetoomist lubavasse loetellu vastavalt artikli 230 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele, ning kui kõnealused saadetised on kooskõlas artiklis 234 sätestatud loomatervisenõuetega ja hiljem vastu võetud delegeeritud õigusaktidega. Käesoleva määrusega tuleks pädevale asutusele anda kohustus kontrollida, kas sellised liitu sissetoodavad saadetised vastavad nendele nõuetele.

| (21) | Loomatervise määruse artikli 237 lõikes 1 on sätestatud, et teatavaid kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumidelt pärit loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste liike ja kategooriaid sisaldavaid saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult siis, kui nende saadetistega on kaasas kas kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse välja antud loomatervise sertifikaat või deklaratsioonid või muud dokumendid või kõik need dokumendid. Seetõttu tuleks käesolevas määruses selgitada, milliseid dokumente igal üksikjuhul nõutakse, ning teha pädevale asutusele kohustuseks kontrollida, kas sellised liitu sissetoodavad saadetised vastavad sellele üldnõudele. |
| --- | --- |

(21)

Loomatervise määruse artikli 237 lõikes 1 on sätestatud, et teatavaid kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumidelt pärit loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste liike ja kategooriaid sisaldavaid saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult siis, kui nende saadetistega on kaasas kas kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse välja antud loomatervise sertifikaat või deklaratsioonid või muud dokumendid või kõik need dokumendid. Seetõttu tuleks käesolevas määruses selgitada, milliseid dokumente igal üksikjuhul nõutakse, ning teha pädevale asutusele kohustuseks kontrollida, kas sellised liitu sissetoodavad saadetised vastavad sellele üldnõudele.

| (22) | Teave, mis sisaldub loomatervise sertifikaatides, deklaratsioonides ja muudes loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetistega kaasas olevates dokumentides, peab täpselt kajastama seda, kas need saadetised vastavad loomatervise määruses ettenähtud üldnõuetele ja käesolevas määruses sätestatud asjakohastele nõuetele. Seetõttu tuleks käesolevas määruses sätestada selliste saadetiste liitu sissetoomise eest vastutavatele ettevõtjatele ja sisenemisliikmesriigi pädevatele asutustele kohustused seoses saadetistega kaasas olevate dokumentide kehtivuse ja nende saadetiste liitu sissetoomise kõlblikkusega. |
| --- | --- |

(22)

Teave, mis sisaldub loomatervise sertifikaatides, deklaratsioonides ja muudes loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetistega kaasas olevates dokumentides, peab täpselt kajastama seda, kas need saadetised vastavad loomatervise määruses ettenähtud üldnõuetele ja käesolevas määruses sätestatud asjakohastele nõuetele. Seetõttu tuleks käesolevas määruses sätestada selliste saadetiste liitu sissetoomise eest vastutavatele ettevõtjatele ja sisenemisliikmesriigi pädevatele asutustele kohustused seoses saadetistega kaasas olevate dokumentide kehtivuse ja nende saadetiste liitu sissetoomise kõlblikkusega.

| (23) | Võttes arvesse loomaterviseriske (näiteks taudide peiteajad) ja selleks, et vältida loomatervise sertifikaatide kuritarvitamist, on vaja piiritleda sertifikaatide kehtivusaega üksnes loomade ja haudemunade puhul. Selle põhjuseks on asjaolu, et need kujutavad endast suuremat loomaterviseriski kui loomsed saadused, mille suhtes võib olla võetud riskimaandamismeetmeid, ja loomne paljundusmaterjal, mida veetakse külmutatuna suletud ja pitseeritud konteinerites. Kuna elusloomade ja haudemunade meretransport võib kesta kaua, tuleks sertifikaadi kehtivusaega sellisel juhul pikendada, tingimusel et on kohaldatud teatavaid riskimaandamismeetmeid. |
| --- | --- |

(23)

Võttes arvesse loomaterviseriske (näiteks taudide peiteajad) ja selleks, et vältida loomatervise sertifikaatide kuritarvitamist, on vaja piiritleda sertifikaatide kehtivusaega üksnes loomade ja haudemunade puhul. Selle põhjuseks on asjaolu, et need kujutavad endast suuremat loomaterviseriski kui loomsed saadused, mille suhtes võib olla võetud riskimaandamismeetmeid, ja loomne paljundusmaterjal, mida veetakse külmutatuna suletud ja pitseeritud konteinerites. Kuna elusloomade ja haudemunade meretransport võib kesta kaua, tuleks sertifikaadi kehtivusaega sellisel juhul pikendada, tingimusel et on kohaldatud teatavaid riskimaandamismeetmeid.

| (24) | Loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomisel järgitavad loomatervisenõuded ning kolmandate riikide ja territooriumide poolt selle kohta antavad tagatised sõltuvad loomatervise määruse artiklis 5 ja II lisas loetletud taudidest ja nende kategooriatest vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 1 ja komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisale (3). Selles määruses on sätestatud A-, B-, C-, D- ja E-kategooria taudi määratlused ja märgitud, et loetellu kantud taudide suhtes kohaldatavaid taudiennetuse ja -tõrje eeskirju, millele on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõikes 1, tuleb kohaldada selle lisas olevasse loetellu kantud liikide ja liigirühmade suhtes. |
| --- | --- |

(24)

Loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomisel järgitavad loomatervisenõuded ning kolmandate riikide ja territooriumide poolt selle kohta antavad tagatised sõltuvad loomatervise määruse artiklis 5 ja II lisas loetletud taudidest ja nende kategooriatest vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 1 ja komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisale (3). Selles määruses on sätestatud A-, B-, C-, D- ja E-kategooria taudi määratlused ja märgitud, et loetellu kantud taudide suhtes kohaldatavaid taudiennetuse ja -tõrje eeskirju, millele on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõikes 1, tuleb kohaldada selle lisas olevasse loetellu kantud liikide ja liigirühmade suhtes.

| (25) | Loomatervise määruse II osa 1. peatükis on sätestatud taudist teavitamise ja aruandluse eeskirjad, et tagada liidus taudide varajane avastamine ja tõhus tauditõrje. Käesolevas määruses tuleks täpsustada kolmandates riikides või territooriumidel kehtivate teavitamis- ja aruandlussüsteemide üksikasjad (sealhulgas taudid, millest tuleks teavitada ja aru anda), et tagada liidus rakendatavate süsteemidega samaväärsed süsteemid. Kuigi elusloomad võivad levitada taude, mille puhul nad on lisatud rakendusmääruses (EL) 2018/1882 loetellu kantud liikide hulka, ei saa kõik loomsed saadused ja kogu nendelt loomadelt saadud paljundusmaterjal kõiki neid taude edasi kanda. Käesolevas määruses tuleks selgitada, millised on ohtlikud loomataudid ja millest tuleb seetõttu teavitada ja aru anda liitu sissetoomiseks ette nähtud loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste iga konkreetse liigi ja kategooria puhul. |
| --- | --- |

(25)

Loomatervise määruse II osa 1. peatükis on sätestatud taudist teavitamise ja aruandluse eeskirjad, et tagada liidus taudide varajane avastamine ja tõhus tauditõrje. Käesolevas määruses tuleks täpsustada kolmandates riikides või territooriumidel kehtivate teavitamis- ja aruandlussüsteemide üksikasjad (sealhulgas taudid, millest tuleks teavitada ja aru anda), et tagada liidus rakendatavate süsteemidega samaväärsed süsteemid. Kuigi elusloomad võivad levitada taude, mille puhul nad on lisatud rakendusmääruses (EL) 2018/1882 loetellu kantud liikide hulka, ei saa kõik loomsed saadused ja kogu nendelt loomadelt saadud paljundusmaterjal kõiki neid taude edasi kanda. Käesolevas määruses tuleks selgitada, millised on ohtlikud loomataudid ja millest tuleb seetõttu teavitada ja aru anda liitu sissetoomiseks ette nähtud loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste iga konkreetse liigi ja kategooria puhul.

| (26) | Käesolevas määruses sätestatud loomatervisenõuded peaksid põhinema erinevatel loomaterviseriskide kaitsetasemetel. Erinevad nõuded varieeruvad sõltuvalt sellest, kas need on seotud päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumiga, selle kolmanda riigi või territooriumi piires asuva tsooniga, vesiviljelusloomade puhul selle kolmanda riigi või territooriumi piires asuva bioturvarühmikuga, loomade või loomsete saaduste päritoluettevõttega või paljundusmaterjali kogumisettevõtte või -jaamaga. |
| --- | --- |

(26)

Käesolevas määruses sätestatud loomatervisenõuded peaksid põhinema erinevatel loomaterviseriskide kaitsetasemetel. Erinevad nõuded varieeruvad sõltuvalt sellest, kas need on seotud päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumiga, selle kolmanda riigi või territooriumi piires asuva tsooniga, vesiviljelusloomade puhul selle kolmanda riigi või territooriumi piires asuva bioturvarühmikuga, loomade või loomsete saaduste päritoluettevõttega või paljundusmaterjali kogumisettevõtte või -jaamaga.

| (27) | Taudiseire ja taudi jälgitavus ettevõtetes on liidu tauditõrjepoliitika määrava tähtsusega elemendid. Käesolev määrus peaks sisaldama teatavaid põhinõudeid jälgitavuse ja loomatervise ülevaatuste kohta liitu sissetoomiseks ette nähtud loomade päritoluettevõtetes ning selliste loomade päritoluettevõttes, kellelt liitu sissetoomiseks ettenähtud loomne paljundusmaterjal ja loomsed saadused on saadud. Need nõuded peaksid olema samaväärsed määruses (EL) 2016/429 sätestatud nõuetega ning kõnealuse määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides ja rakendusaktides sätestatud nõuetega. |
| --- | --- |

(27)

Taudiseire ja taudi jälgitavus ettevõtetes on liidu tauditõrjepoliitika määrava tähtsusega elemendid. Käesolev määrus peaks sisaldama teatavaid põhinõudeid jälgitavuse ja loomatervise ülevaatuste kohta liitu sissetoomiseks ette nähtud loomade päritoluettevõtetes ning selliste loomade päritoluettevõttes, kellelt liitu sissetoomiseks ettenähtud loomne paljundusmaterjal ja loomsed saadused on saadud. Need nõuded peaksid olema samaväärsed määruses (EL) 2016/429 sätestatud nõuetega ning kõnealuse määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides ja rakendusaktides sätestatud nõuetega.

| (28) | Lisaks sellele peaks kolmandas riigis või territooriumil teatavat tüüpi loomi pidav või paljundusmaterjali tootev ettevõte juhul, kui ta kujutab endast erilist loomaterviseriski, saama liitu eksportimiseks kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse eriloa, andes samaväärsed tagatised, mis on teatavatele liidu ettevõtetele ette nähtud määruse (EL) 2016/429 artiklitega 92–100. |
| --- | --- |

(28)

Lisaks sellele peaks kolmandas riigis või territooriumil teatavat tüüpi loomi pidav või paljundusmaterjali tootev ettevõte juhul, kui ta kujutab endast erilist loomaterviseriski, saama liitu eksportimiseks kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse eriloa, andes samaväärsed tagatised, mis on teatavatele liidu ettevõtetele ette nähtud määruse (EL) 2016/429 artiklitega 92–100.

| (29) | Liitu sissetoomiseks ette nähtud loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetisi ei tohiks nende päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil käsitada loomaterviseriskina ning nende suhtes ei tohiks kohaldada riiklikke likvideerimisprogramme ega muid loomaterviseprobleemidel põhinevaid riiklikke piiranguid. |
| --- | --- |

(29)

Liitu sissetoomiseks ette nähtud loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetisi ei tohiks nende päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil käsitada loomaterviseriskina ning nende suhtes ei tohiks kohaldada riiklikke likvideerimisprogramme ega muid loomaterviseprobleemidel põhinevaid riiklikke piiranguid.

| (30) | Liitu sissetoomiseks ette nähtud loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste loomatervisenõuded peavad tagama tõhusa kaitse loomataudide liitu sissetoomise ja liidus levimise eest. Kõnealuste saadetiste liitu sissetoomist ei tohiks lubada kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumidelt või nende tsoonidest või vesiviljelusloomade puhul nende bioturvarühmikutest, mis on nakatunud teatavate loetellu kantud taudidega, mille puhul on liidul taudivaba staatus ja mis kujutavad sellest tulenevalt endast liidus suurt loomaterviseriski. |
| --- | --- |

(30)

Liitu sissetoomiseks ette nähtud loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste loomatervisenõuded peavad tagama tõhusa kaitse loomataudide liitu sissetoomise ja liidus levimise eest. Kõnealuste saadetiste liitu sissetoomist ei tohiks lubada kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumidelt või nende tsoonidest või vesiviljelusloomade puhul nende bioturvarühmikutest, mis on nakatunud teatavate loetellu kantud taudidega, mille puhul on liidul taudivaba staatus ja mis kujutavad sellest tulenevalt endast liidus suurt loomaterviseriski.

| (31) | Liidu ülesanne on hinnata, kas päritolukohaks olev kolmas riik, territoorium või tsoon või vesiviljelusloomade puhul bioturvarühmik on konkreetsest taudist vaba. Liidu hinnang peaks põhinema kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse esitatud taudiseireteabel ning selles tuleks võtta arvesse loomatervise määruse II osas ja komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/689 (4) ettenähtud liidu loomatervise eeskirju. Täiendavate riskimaandamismeetmetena võidakse teatavate taudide ja asjaolude korral nõuda eritingimusi. |
| --- | --- |

(31)

Liidu ülesanne on hinnata, kas päritolukohaks olev kolmas riik, territoorium või tsoon või vesiviljelusloomade puhul bioturvarühmik on konkreetsest taudist vaba. Liidu hinnang peaks põhinema kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse esitatud taudiseireteabel ning selles tuleks võtta arvesse loomatervise määruse II osas ja komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/689 (4) ettenähtud liidu loomatervise eeskirju. Täiendavate riskimaandamismeetmetena võidakse teatavate taudide ja asjaolude korral nõuda eritingimusi.

| (32) | Kolmandale riigile, territooriumile või selle tsoonile teatavast taudist vaba staatuse andmine peab põhinema rahvusvaheliselt tunnustatud diagnostilistel uuringutel ja meetoditel, mida tehakse samade standardite ja korra kohaselt, mida kohaldatakse liidus. |
| --- | --- |

(32)

Kolmandale riigile, territooriumile või selle tsoonile teatavast taudist vaba staatuse andmine peab põhinema rahvusvaheliselt tunnustatud diagnostilistel uuringutel ja meetoditel, mida tehakse samade standardite ja korra kohaselt, mida kohaldatakse liidus.

| (33) | On vaja tagada, et liitu sissetoomiseks ette nähtud loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste tervisestaatus vastaks päritolukohaks oleva kolmanda riigi, territooriumi või tsooni antud tagatistele. Seetõttu tuleks käesolevas määruses sätestada loomade jaoks minimaalne viibimisaeg päritolukohaks olevas kolmandas riigis, kolmandal territooriumil, tsoonis või päritoluettevõttes ning liitu lähetamisele eelnev minimaalne periood, mille vältel nad ei puutu kokku halvema tervisestaatusega kaupadega. Minimaalse viibimisaja pikkuse arvestamisel tuleks võtta arvesse asjakohaste taudide peiteaega ning loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste kavandatavat sihtkohta ja kasutust. |
| --- | --- |

(33)

On vaja tagada, et liitu sissetoomiseks ette nähtud loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste tervisestaatus vastaks päritolukohaks oleva kolmanda riigi, territooriumi või tsooni antud tagatistele. Seetõttu tuleks käesolevas määruses sätestada loomade jaoks minimaalne viibimisaeg päritolukohaks olevas kolmandas riigis, kolmandal territooriumil, tsoonis või päritoluettevõttes ning liitu lähetamisele eelnev minimaalne periood, mille vältel nad ei puutu kokku halvema tervisestaatusega kaupadega. Minimaalse viibimisaja pikkuse arvestamisel tuleks võtta arvesse asjakohaste taudide peiteaega ning loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste kavandatavat sihtkohta ja kasutust.

| (34) | Koerte, kasside ja valgetuhkrute puhul ei ole viibimisaeg vajalik, kuna igal juhul tuleb vaktsineerida marutaudi vastu, mis on nende liikide puhul kõige problemaatilisem taud. Võistlustel, võiduajamistel või hobustega seotud kultuuriüritustel osalevad registreeritud hobused tuleks samuti vabastada teatavatest viibimisaja nõuetest, kui nad vastavad lisatagatiste nõuetele. See erand põhineb eeldusel, et selliste hobuste tervislik seisund on väga hea. |
| --- | --- |

(34)

Koerte, kasside ja valgetuhkrute puhul ei ole viibimisaeg vajalik, kuna igal juhul tuleb vaktsineerida marutaudi vastu, mis on nende liikide puhul kõige problemaatilisem taud. Võistlustel, võiduajamistel või hobustega seotud kultuuriüritustel osalevad registreeritud hobused tuleks samuti vabastada teatavatest viibimisaja nõuetest, kui nad vastavad lisatagatiste nõuetele. See erand põhineb eeldusel, et selliste hobuste tervislik seisund on väga hea.

| (35) | Liitu sissetoomiseks ette nähtud loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste tervisestaatust võidakse ohustada nende veo ajal päritolukohast kuni liitu sissetoomise kohani, kui nad puutuvad kokku loomade või toodetega, mis ei vasta samadele nõuetele või kui nende transiit toimub läbi kolmandate riikide, territooriumide või tsoonide, millel on halvem tervisestaatus kui päritolukohaks oleval kolmandal riigil, territooriumil või selle tsoonil. Seetõttu tuleks nende tervisestaatuse säilitamiseks kohaldada teatavaid ennetusmeetmeid. |
| --- | --- |

(35)

Liitu sissetoomiseks ette nähtud loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste tervisestaatust võidakse ohustada nende veo ajal päritolukohast kuni liitu sissetoomise kohani, kui nad puutuvad kokku loomade või toodetega, mis ei vasta samadele nõuetele või kui nende transiit toimub läbi kolmandate riikide, territooriumide või tsoonide, millel on halvem tervisestaatus kui päritolukohaks oleval kolmandal riigil, territooriumil või selle tsoonil. Seetõttu tuleks nende tervisestaatuse säilitamiseks kohaldada teatavaid ennetusmeetmeid.

| (36) | Tagamaks, et liitu lähetatakse ainult terveid loomi, peaksid saadetistes olevad loomad enne nende lähetamist läbima veterinaarjärelevalve ametniku tehtava kliinilise kontrolli. Kõnealuse kontrolli tegemise ajakava tuleks kohandada teatavate liikide ja nendega kaasneva riskiga. |
| --- | --- |

(36)

Tagamaks, et liitu lähetatakse ainult terveid loomi, peaksid saadetistes olevad loomad enne nende lähetamist läbima veterinaarjärelevalve ametniku tehtava kliinilise kontrolli. Kõnealuse kontrolli tegemise ajakava tuleks kohandada teatavate liikide ja nendega kaasneva riskiga.

| (37) | Liitu sissetoomiseks ette nähtud maismaaloomi, haudemune ja veeloomi tuleks vedada ainult läbi selliste kolmandate riikide, territooriumide või tsoonide või maha laadida ainult sellistes kolmandates riikides, kolmandatel territooriumidel või tsoonides, mis on samuti kantud samade looma- ja haudemunade liikide ja kategooriate liitu sissetoomist lubavasse loetellu. Nende riikide, territooriumide või tsoonide loetellu kandmine näitab, et nad annavad päritolukohaks oleva kolmanda riigi, territooriumi või selle tsooniga samaväärsed loomatervise tagatised. |
| --- | --- |

(37)

Liitu sissetoomiseks ette nähtud maismaaloomi, haudemune ja veeloomi tuleks vedada ainult läbi selliste kolmandate riikide, territooriumide või tsoonide või maha laadida ainult sellistes kolmandates riikides, kolmandatel territooriumidel või tsoonides, mis on samuti kantud samade looma- ja haudemunade liikide ja kategooriate liitu sissetoomist lubavasse loetellu. Nende riikide, territooriumide või tsoonide loetellu kandmine näitab, et nad annavad päritolukohaks oleva kolmanda riigi, territooriumi või selle tsooniga samaväärsed loomatervise tagatised.

| (38) | Maismaaloomade ja haudemunade vedamisel õhusõiduki või laevaga võib esineda ootamatusi, näiteks veovahendite mehaanilised probleemid, streigid lennujaamades ja meresadamates või ettenägematud viivitused. Seetõttu on asjakohane näha ette erandid juhtudel, kui saab anda tagatisi. See võimaldab jätkata maismaaloomade ja haudemunade vedu liitu, tagades samal ajal nende kaupade tervisestaatuse ja ennetades täiendavaid loomaterviseriske. |
| --- | --- |

(38)

Maismaaloomade ja haudemunade vedamisel õhusõiduki või laevaga võib esineda ootamatusi, näiteks veovahendite mehaanilised probleemid, streigid lennujaamades ja meresadamates või ettenägematud viivitused. Seetõttu on asjakohane näha ette erandid juhtudel, kui saab anda tagatisi. See võimaldab jätkata maismaaloomade ja haudemunade vedu liitu, tagades samal ajal nende kaupade tervisestaatuse ja ennetades täiendavaid loomaterviseriske.

| (39) | Kuna hobuslaste puhul on ümberlaadimised ja vahepeatused loeteluvälistes riikides osa tavalistest veotoimingutest, tuleks neid teatavate ennetusmeetmete võtmise korral lubada. |
| --- | --- |

(39)

Kuna hobuslaste puhul on ümberlaadimised ja vahepeatused loeteluvälistes riikides osa tavalistest veotoimingutest, tuleks neid teatavate ennetusmeetmete võtmise korral lubada.

| (40) | Veovahendite puhastamine ja desinfitseerimine on loomataudide leviku riski vältimisel keskse tähtsusega. Liitu saatmiseks ette nähtud elusloomade saadetiste vedamisel tuleks veovahend puhastada ja desinfitseerida vahetult enne loomade pealelaadimist liitu lähetamiseks. |
| --- | --- |

(40)

Veovahendite puhastamine ja desinfitseerimine on loomataudide leviku riski vältimisel keskse tähtsusega. Liitu saatmiseks ette nähtud elusloomade saadetiste vedamisel tuleks veovahend puhastada ja desinfitseerida vahetult enne loomade pealelaadimist liitu lähetamiseks.

| (41) | Loomade kogumine päritolukohaks olevates kolmandates riikides või kolmandatel territooriumidel võib kujutada endast täiendavat riski liitu sissetoomiseks ette nähtud loomade tervisestaatusele, kuna loomad segunevad ja puutuvad kokku erineva päritoluga loomadega. Seetõttu tuleks selliste kogumiste arvu ja kestust ning liike, mida lubatakse koguda, vähendada miinimumini ja need peaksid piirduma liikidega, mille puhul toimivad usaldusväärsed jälgitavussüsteemid. |
| --- | --- |

(41)

Loomade kogumine päritolukohaks olevates kolmandates riikides või kolmandatel territooriumidel võib kujutada endast täiendavat riski liitu sissetoomiseks ette nähtud loomade tervisestaatusele, kuna loomad segunevad ja puutuvad kokku erineva päritoluga loomadega. Seetõttu tuleks selliste kogumiste arvu ja kestust ning liike, mida lubatakse koguda, vähendada miinimumini ja need peaksid piirduma liikidega, mille puhul toimivad usaldusväärsed jälgitavussüsteemid.

| (42) | Lisaks üldistele loomatervisenõuetele on vaja näha ette erinõuded, milles võetakse arvesse loomaterviseriske, mis on seotud käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate maismaaloomade eri liikide ja kategooriatega. |
| --- | --- |

(42)

Lisaks üldistele loomatervisenõuetele on vaja näha ette erinõuded, milles võetakse arvesse loomaterviseriske, mis on seotud käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate maismaaloomade eri liikide ja kategooriatega.

| (43) | Rakendusmääruses (EL) 2018/1882 on loomatervise määruse kohaselt määratletud kabiloomade eri liigid kantud erinevatele loetletud taudidele vastuvõtlike liikide loetellu. Loetellu kantud taudid on samas määruses sätestatud ka eri liiki kabiloomade puhul eri kategooriates. Seetõttu tuleks käesolevas määruses selgelt kehtestada kabiloomade eri liikidele ja kategooriatele erinõuded ja -tagatised seoses loetellu kantud taudidega. |
| --- | --- |

(43)

Rakendusmääruses (EL) 2018/1882 on loomatervise määruse kohaselt määratletud kabiloomade eri liigid kantud erinevatele loetletud taudidele vastuvõtlike liikide loetellu. Loetellu kantud taudid on samas määruses sätestatud ka eri liiki kabiloomade puhul eri kategooriates. Seetõttu tuleks käesolevas määruses selgelt kehtestada kabiloomade eri liikidele ja kategooriatele erinõuded ja -tagatised seoses loetellu kantud taudidega.

| (44) | Selleks et ennetada selliste A-kategooria taudide esinemist, millest liitu peetakse vabaks, peaks kabiloomade päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi või selle tsooni üldnõue olema samaväärne taudivabadus ajavahemiku jooksul, mis tagab, et loomade sissetoomine kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist ei sea ohtu liidu taudivaba staatust. B-kategooria taudide puhul, mille jaoks on liidul kohustuslikud likvideerimisprogrammid, tuleks käesoleva määrusega näha ette riskimaandamismeetmed, kui päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium ei ole sellistest taudidest täiesti vaba. |
| --- | --- |

(44)

Selleks et ennetada selliste A-kategooria taudide esinemist, millest liitu peetakse vabaks, peaks kabiloomade päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi või selle tsooni üldnõue olema samaväärne taudivabadus ajavahemiku jooksul, mis tagab, et loomade sissetoomine kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist ei sea ohtu liidu taudivaba staatust. B-kategooria taudide puhul, mille jaoks on liidul kohustuslikud likvideerimisprogrammid, tuleks käesoleva määrusega näha ette riskimaandamismeetmed, kui päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium ei ole sellistest taudidest täiesti vaba.

| (45) | Kui kabiloomade saadetised on ette nähtud sissetoomiseks liikmesriikidesse, mis on ametlikult taudivabad või kus on veiste nakkava rinotrahheiidi/nakkava pustuloosse vulvovaginiidi, veiste viirusdiarröa või Aujeszky haiguse viiruse nakkuse heakskiidetud likvideerimisprogramm, peaksid need saadetised vastama lisanõuetele eesmärgiga tagada, et kõnealused loomad ei kahjustaks nende konkreetsete liikmesriikide tervisestaatust seoses nimetatud taudidega. |
| --- | --- |

(45)

Kui kabiloomade saadetised on ette nähtud sissetoomiseks liikmesriikidesse, mis on ametlikult taudivabad või kus on veiste nakkava rinotrahheiidi/nakkava pustuloosse vulvovaginiidi, veiste viirusdiarröa või Aujeszky haiguse viiruse nakkuse heakskiidetud likvideerimisprogramm, peaksid need saadetised vastama lisanõuetele eesmärgiga tagada, et kõnealused loomad ei kahjustaks nende konkreetsete liikmesriikide tervisestaatust seoses nimetatud taudidega.

| (46) | Päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumiga seotud erieeskirju ja täiendavaid loomatervisenõudeid tuleks kohaldada juhul, kui kabiloomad pärinevad kinnisest ettevõttest ja on ette nähtud sissetoomiseks liidus asuvasse kinnisesse ettevõttesse. Erieeskirjades tuleks võtta arvesse nende kinniste ettevõtete eripära ja eritingimusi, millele nad vastavad, et päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus ja sihtliikmesriigi pädev asutus need heaks kiidaks. |
| --- | --- |

(46)

Päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumiga seotud erieeskirju ja täiendavaid loomatervisenõudeid tuleks kohaldada juhul, kui kabiloomad pärinevad kinnisest ettevõttest ja on ette nähtud sissetoomiseks liidus asuvasse kinnisesse ettevõttesse. Erieeskirjades tuleks võtta arvesse nende kinniste ettevõtete eripära ja eritingimusi, millele nad vastavad, et päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus ja sihtliikmesriigi pädev asutus need heaks kiidaks.

| (47) | Kinnine päritoluettevõte võib asuda kolmandas riigis või kolmandal territooriumil, mida ei ole kantud konkreetsete kabiloomaliikide liitu sissetoomist lubavasse loetellu. Siiski tuleb kolmanda riigi või territooriumi siseriiklikke õigusakte ja veterinaarteenistusi hinnata. Lisaks peaks päritoluettevõte järgima taudiseire, veterinaarjärelevalve, andmete säilitamise ja tegevusega seotud lisanõudeid. Selleks et tagada nende tagatiste andmine, tuleks käesolevas määruses sätestada eritingimused, mille alusel kolmanda riigi või territooriumi pädev asutu neile kinnistele ettevõtetele heakskiidu annab. Sihtliikmesriik peaks koostama selliste kinniste ettevõtete loetelu kõnealuse liikmesriigi pädeva asutuse tehtud riskihindamise soodsa hinnangu põhjal, mis põhineb ettevõtte poolt asjaomaste loomaterviseriskide kohta esitatud asjakohasel teabel. |
| --- | --- |

(47)

Kinnine päritoluettevõte võib asuda kolmandas riigis või kolmandal territooriumil, mida ei ole kantud konkreetsete kabiloomaliikide liitu sissetoomist lubavasse loetellu. Siiski tuleb kolmanda riigi või territooriumi siseriiklikke õigusakte ja veterinaarteenistusi hinnata. Lisaks peaks päritoluettevõte järgima taudiseire, veterinaarjärelevalve, andmete säilitamise ja tegevusega seotud lisanõudeid. Selleks et tagada nende tagatiste andmine, tuleks käesolevas määruses sätestada eritingimused, mille alusel kolmanda riigi või territooriumi pädev asutu neile kinnistele ettevõtetele heakskiidu annab. Sihtliikmesriik peaks koostama selliste kinniste ettevõtete loetelu kõnealuse liikmesriigi pädeva asutuse tehtud riskihindamise soodsa hinnangu põhjal, mis põhineb ettevõtte poolt asjaomaste loomaterviseriskide kohta esitatud asjakohasel teabel.

| (48) | Kodulindude ja tehistingimustes peetavate lindude liitu sissetoomisel tuleks kohaldada konkreetseid loomatervisenõudeid, mis võimaldavad käsitleda konkreetseid riske, mida kujutavad endast nende loomade jaoks asjakohased loetellu kantud taudid. Nendes nõuetes tuleks võtta arvesse kodulindude ja tehistingimustes peetavate lindude kategooriat, liiki ja kavandatavat kasutust ning need peaksid tagama tõhusa kaitse kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumidelt pärinevate ohtlike loomataudide liidus levimise eest. |
| --- | --- |

(48)

Kodulindude ja tehistingimustes peetavate lindude liitu sissetoomisel tuleks kohaldada konkreetseid loomatervisenõudeid, mis võimaldavad käsitleda konkreetseid riske, mida kujutavad endast nende loomade jaoks asjakohased loetellu kantud taudid. Nendes nõuetes tuleks võtta arvesse kodulindude ja tehistingimustes peetavate lindude kategooriat, liiki ja kavandatavat kasutust ning need peaksid tagama tõhusa kaitse kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumidelt pärinevate ohtlike loomataudide liidus levimise eest.

| (49) | Selleks, et soodustada väikeste kodulinnusaadetistega kauplemist, tuleks kehtestada erinõuded ja erandid saadetistele, milles on vähem kui 20 kodulindu (v.a silerinnalised linnud). |
| --- | --- |

(49)

Selleks, et soodustada väikeste kodulinnusaadetistega kauplemist, tuleks kehtestada erinõuded ja erandid saadetistele, milles on vähem kui 20 kodulindu (v.a silerinnalised linnud).

| (50) | Võttes arvesse tehistingimustes peetavate lindudega seotud tegevusi ja loomaterviseriske, tuleks nende loomade saadetiste liitu sissetoomiseks anda luba ainult siis, kui need on pärit ettevõtetest, millele on andnud heakskiidu tehistingimustes peetavate lindude päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi või selle tsooni pädevad asutused. Tehistingimustes peetavad linnud tuleks nende liitu saabumisel paigutada karantiini, et kinnitada mis tahes ohtliku taudi puudumine. |
| --- | --- |

(50)

Võttes arvesse tehistingimustes peetavate lindudega seotud tegevusi ja loomaterviseriske, tuleks nende loomade saadetiste liitu sissetoomiseks anda luba ainult siis, kui need on pärit ettevõtetest, millele on andnud heakskiidu tehistingimustes peetavate lindude päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi või selle tsooni pädevad asutused. Tehistingimustes peetavad linnud tuleks nende liitu saabumisel paigutada karantiini, et kinnitada mis tahes ohtliku taudi puudumine.

| (51) | Lisaks peaksid lindude ja haudemunade saadetised juhul, kui need on ette nähtud sissetoomiseks liikmesriikidesse, millel on ilma vaktsineerimata Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vaba staatus, vastama lisanõuetele, tagamaks et need saadetised ei kahjusta nende konkreetsete liikmesriikide tervisestaatust seoses nimetatud taudiga. |
| --- | --- |

(51)

Lisaks peaksid lindude ja haudemunade saadetised juhul, kui need on ette nähtud sissetoomiseks liikmesriikidesse, millel on ilma vaktsineerimata Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vaba staatus, vastama lisanõuetele, tagamaks et need saadetised ei kahjusta nende konkreetsete liikmesriikide tervisestaatust seoses nimetatud taudiga.

| (52) | Väikese tarumardika (Aethina tumida) nakkus on üks mesilastele kõige ohtlikumaid taude. See on liidus enamjaolt eksootiline, kuid viimastel aastakümnetel levinud kogu maailmas ning tekitab mesindusele suuri probleeme ja võib mõjutada ka kimalasi. Liigi Tropilaelaps lestad (Tropilaelaps spp.) on mesilasi potentsiaalselt laastavad patogeenid. Ka nemad on liidus eksootilised. Nende taudide vastu pole praegu olemas tõhusaid ja ohutuid raviviise. Kui need taudid toodaks sisse liitu saabuvate saadetistega, kujutaksid need endast ohtu nii mesindussektori kui ka muude sektorite jätkusuutlikkusele, võides mõjutada põllumajandust ja keskkonda, mis saavad kasu peetavate ja metsmesilaste tolmeldamisest. |
| --- | --- |

(52)

Väikese tarumardika (Aethina tumida) nakkus on üks mesilastele kõige ohtlikumaid taude. See on liidus enamjaolt eksootiline, kuid viimastel aastakümnetel levinud kogu maailmas ning tekitab mesindusele suuri probleeme ja võib mõjutada ka kimalasi. Liigi Tropilaelaps lestad (Tropilaelaps spp.) on mesilasi potentsiaalselt laastavad patogeenid. Ka nemad on liidus eksootilised. Nende taudide vastu pole praegu olemas tõhusaid ja ohutuid raviviise. Kui need taudid toodaks sisse liitu saabuvate saadetistega, kujutaksid need endast ohtu nii mesindussektori kui ka muude sektorite jätkusuutlikkusele, võides mõjutada põllumajandust ja keskkonda, mis saavad kasu peetavate ja metsmesilaste tolmeldamisest.

| (53) | Ameerika haudmemädanikku esineb liidus aeg-ajalt, kuid seda hoitakse mesilastega kauplemisel kontrolli all, samas kui teatavad liidu alad on tunnistatud varroalestadest vabaks ja need on kaitstud kaubanduse lisatagatistega, et hoida liidus olevad sihtkohad ohutuna. Liidu tasandil kehtivad eeskirjad on olnud ja jäävad oluliseks mesilaste ja kimalaste saadetistega eespool nimetatud patogeenide liitu sissetoomise ohu vähendamisel. Seetõttu tuleks sellised eeskirjad sätestada käesolevas määruses. |
| --- | --- |

(53)

Ameerika haudmemädanikku esineb liidus aeg-ajalt, kuid seda hoitakse mesilastega kauplemisel kontrolli all, samas kui teatavad liidu alad on tunnistatud varroalestadest vabaks ja need on kaitstud kaubanduse lisatagatistega, et hoida liidus olevad sihtkohad ohutuna. Liidu tasandil kehtivad eeskirjad on olnud ja jäävad oluliseks mesilaste ja kimalaste saadetistega eespool nimetatud patogeenide liitu sissetoomise ohu vähendamisel. Seetõttu tuleks sellised eeskirjad sätestada käesolevas määruses.

| (54) | Väikese tarumardika või liigi Tropilaelaps lesta nakkuse suhtes on võimalik kergesti kontrollida üksnes ilma vastseteta mesilasemasid koos väikese arvu saatjamesilastega ühe mesilasemaga tarus, mistõttu peaks mesilaste liitu sissetoomine piirduma selliste saadetistega. |
| --- | --- |

(54)

Väikese tarumardika või liigi Tropilaelaps lesta nakkuse suhtes on võimalik kergesti kontrollida üksnes ilma vastseteta mesilasemasid koos väikese arvu saatjamesilastega ühe mesilasemaga tarus, mistõttu peaks mesilaste liitu sissetoomine piirduma selliste saadetistega.

| (55) | Keskkonnast eraldatud ettevõtetes aretatud ja kasvatatud kimalasperedega kaubeldakse sageli aiandustööstuses. Arvestades veetavate perede puhul tavaliselt kasutatavaid ruume, menetlusi ja suletud konteinereid, tuleks kimalaste (Bombus spp.) liitu sissetoomise luba anda ainult neile peredele, mida aretatakse, kasvatatakse ja pakendatakse üksnes kontrollitud keskkonnatingimustes ettevõtetes ning mida saab kontrollida, veendumaks et need ei sisalda väikest tarumardikat. |
| --- | --- |

(55)

Keskkonnast eraldatud ettevõtetes aretatud ja kasvatatud kimalasperedega kaubeldakse sageli aiandustööstuses. Arvestades veetavate perede puhul tavaliselt kasutatavaid ruume, menetlusi ja suletud konteinereid, tuleks kimalaste (Bombus spp.) liitu sissetoomise luba anda ainult neile peredele, mida aretatakse, kasvatatakse ja pakendatakse üksnes kontrollitud keskkonnatingimustes ettevõtetes ning mida saab kontrollida, veendumaks et need ei sisalda väikest tarumardikat.

| (56) | Marutaud on inimestele ja loomadele avalduva võimaliku mõju tõttu üks liidus kõige ohtlikumaid taude, millesse haigestuvad koerad, kassid ja valgetuhkrud. Seetõttu peavad liikmesriigid vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2020/689 viima ellu marutaudi nakkuse vastase kohustusliku likvideerimisprogrammi. Marutaudi võimaliku liitu sissetoomise ennetamiseks tuleks kõigi liitu sissetoodavate koerte, kasside ja valgetuhkrute saadetiste puhul nõuda vaktsineerimist, võttes arvesse selle taudi vastaste olemasolevate vaktsiinide kättesaadavust ja tõhusust. |
| --- | --- |

(56)

Marutaud on inimestele ja loomadele avalduva võimaliku mõju tõttu üks liidus kõige ohtlikumaid taude, millesse haigestuvad koerad, kassid ja valgetuhkrud. Seetõttu peavad liikmesriigid vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2020/689 viima ellu marutaudi nakkuse vastase kohustusliku likvideerimisprogrammi. Marutaudi võimaliku liitu sissetoomise ennetamiseks tuleks kõigi liitu sissetoodavate koerte, kasside ja valgetuhkrute saadetiste puhul nõuda vaktsineerimist, võttes arvesse selle taudi vastaste olemasolevate vaktsiinide kättesaadavust ja tõhusust.

| (57) | Taudivaba staatusega või heakskiidetud Echinococcus multilocularis’e likvideerimisprogrammiga liikmesriiki sissetoomiseks ette nähtud koerad peaksid vastama lisanõuetele, et tagada selle staatuse kaitse neis liikmesriikides. Sellega seoses tuleks sellistele koertele enne nende liitu sissetoomist teha ennetavat ravi. Kui koerad, kassid ja valgetuhkrud on ette nähtud liidus asuvasse kinnisesse ettevõttesse toomiseks, tuleks kohaldada marutaudi ja Echinococcus multilocularis’e nakkusega seotud erieeskirju ja täiendavaid loomatervisenõudeid, võttes arvesse selliste ettevõtete tegevuse eripära ja eritingimusi, mille alusel neis loomi peetakse. |
| --- | --- |

(57)

Taudivaba staatusega või heakskiidetud Echinococcus multilocularis’e likvideerimisprogrammiga liikmesriiki sissetoomiseks ette nähtud koerad peaksid vastama lisanõuetele, et tagada selle staatuse kaitse neis liikmesriikides. Sellega seoses tuleks sellistele koertele enne nende liitu sissetoomist teha ennetavat ravi. Kui koerad, kassid ja valgetuhkrud on ette nähtud liidus asuvasse kinnisesse ettevõttesse toomiseks, tuleks kohaldada marutaudi ja Echinococcus multilocularis’e nakkusega seotud erieeskirju ja täiendavaid loomatervisenõudeid, võttes arvesse selliste ettevõtete tegevuse eripära ja eritingimusi, mille alusel neis loomi peetakse.

| (58) | Loomne paljundusmaterjal võib kujutada endast olulist ohtu loomataudide levikule. Eriti kehtib see sperma puhul, kuid vähemal määral ka munarakkude ja embrüote puhul. Kuna loomset paljundusmaterjali kogutakse või toodetakse piiratud arvu doonorite abil, kuid kasutatakse laialdaselt loomade üldpopulatsioonis, võib see muutuda paljude loomade taudiallikaks, kui seda ei käidelda nõuetekohaselt või ei klassifitseerita õige tervisestaatuse alusel. Seda on minevikus ette tulnud ja see on põhjustanud olulist majanduslikku kahju. Seetõttu tuleb teatavate peetavate maismaaloomade paljundusmaterjali liitu sissetoomisele kehtestada loomatervisenõuded. |
| --- | --- |

(58)

Loomne paljundusmaterjal võib kujutada endast olulist ohtu loomataudide levikule. Eriti kehtib see sperma puhul, kuid vähemal määral ka munarakkude ja embrüote puhul. Kuna loomset paljundusmaterjali kogutakse või toodetakse piiratud arvu doonorite abil, kuid kasutatakse laialdaselt loomade üldpopulatsioonis, võib see muutuda paljude loomade taudiallikaks, kui seda ei käidelda nõuetekohaselt või ei klassifitseerita õige tervisestaatuse alusel. Seda on minevikus ette tulnud ja see on põhjustanud olulist majanduslikku kahju. Seetõttu tuleb teatavate peetavate maismaaloomade paljundusmaterjali liitu sissetoomisele kehtestada loomatervisenõuded.

| (59) | Kabiloomade paljundusmaterjali liitu sissetoomise nõuded peaksid põhinema elusloomade liitu sissetoomise nõuetel. |
| --- | --- |

(59)

Kabiloomade paljundusmaterjali liitu sissetoomise nõuded peaksid põhinema elusloomade liitu sissetoomise nõuetel.

| (60) | Erinõuded loomse paljundusmaterjali ettevõtetele, kus kogutakse, toodetakse, töödeldakse ja säilitatakse kabiloomade paljundusmaterjali, mis vastab liitu sissetoomise nõuetele, peaksid kajastama liidusisese liikumise suhtes kehtestatud nõuded. Sama käsitlusviisi kasutatakse loomse paljundusmaterjali jälgitavuse ja loomatervisenõuete puhul. |
| --- | --- |

(60)

Erinõuded loomse paljundusmaterjali ettevõtetele, kus kogutakse, toodetakse, töödeldakse ja säilitatakse kabiloomade paljundusmaterjali, mis vastab liitu sissetoomise nõuetele, peaksid kajastama liidusisese liikumise suhtes kehtestatud nõuded. Sama käsitlusviisi kasutatakse loomse paljundusmaterjali jälgitavuse ja loomatervisenõuete puhul.

| (61) | Kuna loomset paljundusmaterjali tuleb vedada kolmandates riikides asuvatest kinnistest ettevõtetest liidus asuvatesse kinnistesse ettevõtetesse, tuleks käesoleva määrusega sätestada sellise sissetoomise jälgitavuse ja loomatervise erinõuded. |
| --- | --- |

(61)

Kuna loomset paljundusmaterjali tuleb vedada kolmandates riikides asuvatest kinnistest ettevõtetest liidus asuvatesse kinnistesse ettevõtetesse, tuleks käesoleva määrusega sätestada sellise sissetoomise jälgitavuse ja loomatervise erinõuded.

| (62) | Loomatervisenõuetes haudemunade liitu sissetoomisele tuleks arvestada riske, mis on seotud loetellu kantud taudidega, mida haudemunade eri kategooriatega võidakse liitu sisse tuua. Seetõttu peaksid sellised nõuded vastama vastavate linnuliikide või -kategooriate liitu sissetoomise nõuetele. |
| --- | --- |

(62)

Loomatervisenõuetes haudemunade liitu sissetoomisele tuleks arvestada riske, mis on seotud loetellu kantud taudidega, mida haudemunade eri kategooriatega võidakse liitu sisse tuua. Seetõttu peaksid sellised nõuded vastama vastavate linnuliikide või -kategooriate liitu sissetoomise nõuetele.

| (63) | Lisaks peaksid kodulindude haudemunad juhul, kui need on ette nähtud sissetoomiseks liikmesriikidesse, millel on ilma vaktsineerimata Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vaba staatus, vastama lisanõuetele, tagamaks et need ei kahjusta nende konkreetsete liikmesriikide staatust. |
| --- | --- |

(63)

Lisaks peaksid kodulindude haudemunad juhul, kui need on ette nähtud sissetoomiseks liikmesriikidesse, millel on ilma vaktsineerimata Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vaba staatus, vastama lisanõuetele, tagamaks et need ei kahjusta nende konkreetsete liikmesriikide staatust.

| (64) | Loomsed saadused võivad levitada tauditekitajaid loomadele ja toodetele. Värskete loomsete saaduste ja loomse toorainega seotud loomaterviserisk on ilmselgelt suurem kui töödeldud ja käideldud saadustega seotud risk. Seetõttu peaksid loomatervisenõuded värske liha, toorpiima, ternespiima ja ternespiimatoodete päritolukohaks olevale kolmandale riigile või territooriumile olema rangemad kui nõuded lihatoodete ja piimatoodete puhul. Kõnealuste töödeldud toodete töötlemine peab siiski olema tõhus, et vähendada nende poolt kujutatavat riski sõltuvalt saaduse päritoluliigist ning päritoluriigist või -territooriumist. |
| --- | --- |

(64)

Loomsed saadused võivad levitada tauditekitajaid loomadele ja toodetele. Värskete loomsete saaduste ja loomse toorainega seotud loomaterviserisk on ilmselgelt suurem kui töödeldud ja käideldud saadustega seotud risk. Seetõttu peaksid loomatervisenõuded värske liha, toorpiima, ternespiima ja ternespiimatoodete päritolukohaks olevale kolmandale riigile või territooriumile olema rangemad kui nõuded lihatoodete ja piimatoodete puhul. Kõnealuste töödeldud toodete töötlemine peab siiski olema tõhus, et vähendada nende poolt kujutatavat riski sõltuvalt saaduse päritoluliigist ning päritoluriigist või -territooriumist.

| (65) | Liidus A-kategooria taudide esinemise puhuks kehtestatud piirangutsoonidest pärit loomsete saaduste suhtes kohaldatavad töötlused riskide maandamiseks sätestatakse komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/687 (5) olemasolevate teaduslike teadmiste ja varasemate õigusaktide kohaldamisel saadud kogemuste põhjal. Seetõttu tuleks samu töötlusi riskide maandamiseks kohaldada nende saaduste suhtes, mis on pärit kolmandatest riikidest, kolmandatelt territooriumidelt või nende tsoonidest ja mis kujutavad endast samaväärset loomaterviseriski. |
| --- | --- |

(65)

Liidus A-kategooria taudide esinemise puhuks kehtestatud piirangutsoonidest pärit loomsete saaduste suhtes kohaldatavad töötlused riskide maandamiseks sätestatakse komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/687 (5) olemasolevate teaduslike teadmiste ja varasemate õigusaktide kohaldamisel saadud kogemuste põhjal. Seetõttu tuleks samu töötlusi riskide maandamiseks kohaldada nende saaduste suhtes, mis on pärit kolmandatest riikidest, kolmandatelt territooriumidelt või nende tsoonidest ja mis kujutavad endast samaväärset loomaterviseriski.

| (66) | Värske liha liitu sissetoomisega seotud riske tuleks vähendada nõuetega, mis käsitlevad päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi taudivabadust, ja loomataude käsitlevate nõuetega, mida kohaldatakse liha saamiseks kasutatud elusloomade suhtes, nõuetega peetavate loomade tapmisele saatmise kohta, nõuetega tapmise või surmamise kohta ning nõuetega käitlemise ja ettevalmistamise kohta. |
| --- | --- |

(66)

Värske liha liitu sissetoomisega seotud riske tuleks vähendada nõuetega, mis käsitlevad päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi taudivabadust, ja loomataude käsitlevate nõuetega, mida kohaldatakse liha saamiseks kasutatud elusloomade suhtes, nõuetega peetavate loomade tapmisele saatmise kohta, nõuetega tapmise või surmamise kohta ning nõuetega käitlemise ja ettevalmistamise kohta.

| (67) | Maismaaloomade värsket liha võib saada nii peetavatelt loomadelt (sh määruses (EÜ) nr 853/2004 määratletud tehistingimustes peetavatelt ulukitelt) kui ka metsloomadelt. Liidus tuleb liha, mis saadakse tootmisloomadena peetavatelt loomadelt, eriti liikidelt Bos taurus, Capra hirchus, Ovis aries, ja Sus scrofa, saada tapamajas. Piisavate ja samaväärsete tagatiste andmiseks on seetõttu asjakohane vältida olukorda, kus need liigid klassifitseeritakse tehistingimustes peetavate ulukite või metsloomadena, kui liitu sissetoomiseks ette nähtud värske liha pärineb neilt. |
| --- | --- |

(67)

Maismaaloomade värsket liha võib saada nii peetavatelt loomadelt (sh määruses (EÜ) nr 853/2004 määratletud tehistingimustes peetavatelt ulukitelt) kui ka metsloomadelt. Liidus tuleb liha, mis saadakse tootmisloomadena peetavatelt loomadelt, eriti liikidelt Bos taurus, Capra hirchus, Ovis aries, ja Sus scrofa, saada tapamajas. Piisavate ja samaväärsete tagatiste andmiseks on seetõttu asjakohane vältida olukorda, kus need liigid klassifitseeritakse tehistingimustes peetavate ulukite või metsloomadena, kui liitu sissetoomiseks ette nähtud värske liha pärineb neilt.

| (68) | Kui kolmandas riigis või kolmandal territooriumil tekib asjakohase loomataudi puhang, on peetavate loomade tapmise kuupäev ja koht või metsloomade või tehistingimustes peetavate ulukite surmamise kuupäev oluline tegur, mille abil teha kindlaks nende loomade ja neilt saadud loomsete saadustega seotud võimalikud loomaterviseriskid. Seetõttu tuleb kindlaks teha tapmise või surmamise kuupäev, et kontrollida, kas loomad on tapetud või surmatud perioodil, mil taudipuhangut ei olnud ja mil kolmas riik või territoorium oli kantud loetellu, mille alusel oli neil lubatud tuua liitu sisse värsket liha. |
| --- | --- |

(68)

Kui kolmandas riigis või kolmandal territooriumil tekib asjakohase loomataudi puhang, on peetavate loomade tapmise kuupäev ja koht või metsloomade või tehistingimustes peetavate ulukite surmamise kuupäev oluline tegur, mille abil teha kindlaks nende loomade ja neilt saadud loomsete saadustega seotud võimalikud loomaterviseriskid. Seetõttu tuleb kindlaks teha tapmise või surmamise kuupäev, et kontrollida, kas loomad on tapetud või surmatud perioodil, mil taudipuhangut ei olnud ja mil kolmas riik või territoorium oli kantud loetellu, mille alusel oli neil lubatud tuua liitu sisse värsket liha.

| (69) | Loomsete saaduste töötlemisviis peaks olema kooskõlas riskiga, mida kujutab endast saadust tootev kolmas riik või territoorium või selle tsoon. Selliste töödeldud loomsete saaduste liitu sissetoomist, mis on läbinud töötluse, mille tõhusust loetellu kantud ohtlike taudidega seotud riskide kõrvaldamisel loomse saaduse konkreetse kategooria puhul ei ole tõestatud, tuleks lubada ainult kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumidelt või nende tsoonidest, mis annavad kõik tagatised seoses vabadusega asjakohastest taudidest. Kolmandate riikide või territooriumide või nende tsoonide puhul, mis ei anna kõiki neid tagatisi, tuleks loomsete saaduste liitu sissetoomiseks anda luba ainult juhul, kui need saadused on läbinud eritöötluse. |
| --- | --- |

(69)

Loomsete saaduste töötlemisviis peaks olema kooskõlas riskiga, mida kujutab endast saadust tootev kolmas riik või territoorium või selle tsoon. Selliste töödeldud loomsete saaduste liitu sissetoomist, mis on läbinud töötluse, mille tõhusust loetellu kantud ohtlike taudidega seotud riskide kõrvaldamisel loomse saaduse konkreetse kategooria puhul ei ole tõestatud, tuleks lubada ainult kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumidelt või nende tsoonidest, mis annavad kõik tagatised seoses vabadusega asjakohastest taudidest. Kolmandate riikide või territooriumide või nende tsoonide puhul, mis ei anna kõiki neid tagatisi, tuleks loomsete saaduste liitu sissetoomiseks anda luba ainult juhul, kui need saadused on läbinud eritöötluse.

| (70) | Mõnel juhul hangib kolmas riik või territoorium või selle tsoon lihatoodete tootmiseks toorest liha, mis on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis on kantud eritöötluse läbinud asjaomaste liikide lihatoodete liitu sissetoomist lubavasse loetellu. Sellistel juhtudel peaks lihatoode läbima kõigi võimalike loomaterviseriskide vähendamiseks alati kõige rangema eritöötluse. |
| --- | --- |

(70)

Mõnel juhul hangib kolmas riik või territoorium või selle tsoon lihatoodete tootmiseks toorest liha, mis on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis on kantud eritöötluse läbinud asjaomaste liikide lihatoodete liitu sissetoomist lubavasse loetellu. Sellistel juhtudel peaks lihatoode läbima kõigi võimalike loomaterviseriskide vähendamiseks alati kõige rangema eritöötluse.

| (71) | Linnuliha sisaldavad lihatooted, mis on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus on esinenud lindude kõrge patogeensusega gripi või Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse puhang, peaksid läbima töötluse, mis aitab tõhusalt vähendada riski liitu sissetoomist lubavasse loetellu kantud kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis. Sel viisil võib lubada kaubandusel jätkuda enne tõrjemeetmete (nt piirkondadeks jaotamise meetmed) rakendamist. Kohe pärast taudipuhangut riskide maandamiseks tehtud töötlemine vähendab loomaterviseriske ja samal ajal ka mõju kaubandusele. |
| --- | --- |

(71)

Linnuliha sisaldavad lihatooted, mis on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus on esinenud lindude kõrge patogeensusega gripi või Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse puhang, peaksid läbima töötluse, mis aitab tõhusalt vähendada riski liitu sissetoomist lubavasse loetellu kantud kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis. Sel viisil võib lubada kaubandusel jätkuda enne tõrjemeetmete (nt piirkondadeks jaotamise meetmed) rakendamist. Kohe pärast taudipuhangut riskide maandamiseks tehtud töötlemine vähendab loomaterviseriske ja samal ajal ka mõju kaubandusele.

| (72) | Kui lihatooteid valmistatakse eri liikide värskest lihast, peaks selline töötlemine kõrvaldama kõik võimalikud loomaterviseriskid. Seega, kui töötlemine toimub enne segamist, peab eri tüüpi värske liha läbima värske liha päritoluliikidele määratud asjaomase töötluse. Kui töötlemine toimub pärast segamist, peab valmis lihatoode läbima töötluse, mis on määratud sellele värske liha koostisosale, mis kujutab endast suurimat loomaterviseriski. |
| --- | --- |

(72)

Kui lihatooteid valmistatakse eri liikide värskest lihast, peaks selline töötlemine kõrvaldama kõik võimalikud loomaterviseriskid. Seega, kui töötlemine toimub enne segamist, peab eri tüüpi värske liha läbima värske liha päritoluliikidele määratud asjaomase töötluse. Kui töötlemine toimub pärast segamist, peab valmis lihatoode läbima töötluse, mis on määratud sellele värske liha koostisosale, mis kujutab endast suurimat loomaterviseriski.

| (73) | Kestade sissetoomisega seotud konkreetsete loomaterviseriskide vähendamiseks ette nähtud töötlusviisid tuleks läbi vaadata ja neid tuleks ajakohastada, võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) loomatervishoiu ja loomade heaolu komisjoni (6) hinnatud uusimate teaduslike tõendite järeldusi ja soovitusi. |
| --- | --- |

(73)

Kestade sissetoomisega seotud konkreetsete loomaterviseriskide vähendamiseks ette nähtud töötlusviisid tuleks läbi vaadata ja neid tuleks ajakohastada, võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) loomatervishoiu ja loomade heaolu komisjoni (6) hinnatud uusimate teaduslike tõendite järeldusi ja soovitusi.

| (74) | Toorpiima, piimatoodete, ternespiima ja ternespiimatoodete liitu sissetoomise tingimused põhinevad loomaterviseriskidel, mida need tooted endast kujutavad. Sellised riskid on seotud päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi või selle tsooniga ja loomaliikidega, kellelt need saadi. Suu- ja sõrataud ning veiste katku viiruse nakkus on piima ja ternespiima puhul kaks ohtlikku taudi, mistõttu tuleks toorpiima ja ternespiima tuua sisse ainult neist kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumidelt või nende tsoonidest, mis on kõnealustest taudidest vabad. Ka ternespiimatooted peaksid pärinema ainult neist kolmandatest riikidest, kolmandatelt territooriumidelt või nende tsoonidest, kuna puuduvad teaduspõhised riske maandavad töötlused, mis tagaksid tauditekitaja hävitamise selles tootekategoorias. |
| --- | --- |

(74)

Toorpiima, piimatoodete, ternespiima ja ternespiimatoodete liitu sissetoomise tingimused põhinevad loomaterviseriskidel, mida need tooted endast kujutavad. Sellised riskid on seotud päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi või selle tsooniga ja loomaliikidega, kellelt need saadi. Suu- ja sõrataud ning veiste katku viiruse nakkus on piima ja ternespiima puhul kaks ohtlikku taudi, mistõttu tuleks toorpiima ja ternespiima tuua sisse ainult neist kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumidelt või nende tsoonidest, mis on kõnealustest taudidest vabad. Ka ternespiimatooted peaksid pärinema ainult neist kolmandatest riikidest, kolmandatelt territooriumidelt või nende tsoonidest, kuna puuduvad teaduspõhised riske maandavad töötlused, mis tagaksid tauditekitaja hävitamise selles tootekategoorias.

| (75) | Liikidelt Bos taurus, Ovis aries, Capra hircus, Bubalus bubalis ja Camelus dromedarius saadud piima puhul saab suu- ja sõrataudiga seotud riski vähendada, kohaldades üldtuntud konkreetseid riskide maandamiseks kasutatavaid töötlusi. Kuna aga muudelt loomaliikidelt kui Bos taurus, Ovis aries, Capra hircus, Bubalus bubalis ja Camelus dromedarius pärit piimatoodete puhul ei ole teatavate kõnealuste töötlemisviiside tõhusust võimalik tagada, tuleks nende suhtes kohaldada kõige rangemaid riskide maandamiseks kasutatavaid töötlusi. |
| --- | --- |

(75)

Liikidelt Bos taurus, Ovis aries, Capra hircus, Bubalus bubalis ja Camelus dromedarius saadud piima puhul saab suu- ja sõrataudiga seotud riski vähendada, kohaldades üldtuntud konkreetseid riskide maandamiseks kasutatavaid töötlusi. Kuna aga muudelt loomaliikidelt kui Bos taurus, Ovis aries, Capra hircus, Bubalus bubalis ja Camelus dromedarius pärit piimatoodete puhul ei ole teatavate kõnealuste töötlemisviiside tõhusust võimalik tagada, tuleks nende suhtes kohaldada kõige rangemaid riskide maandamiseks kasutatavaid töötlusi.

| (76) | Loomsete saaduste töötlemine peaks alati toimuma liitu sissetoomist lubavasse loetellu kantud päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis. |
| --- | --- |

(76)

Loomsete saaduste töötlemine peaks alati toimuma liitu sissetoomist lubavasse loetellu kantud päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis.

| (77) | Loetellu kantud veeloomade liike veetakse mõnikord meritsi laevades, sh sumplaevades, mis võivad teekonna vältel vett vahetada. Sellistel juhtudel peaks loomadel lisaks tervisesertifikaadile olema kaasas ka laeva kapteni allkirjastatud deklaratsioon, milles on üksikasjalik ülevaade lähte- ja sihtsadamate ning muude reisi ajal külastatud sadamate kohta. See deklaratsioon peaks kinnitama, et laeva pardal olevad loetellu kantud liikide loomad ei ole olnud tingimustes, mis oleksid võinud lõppsihtkohta reisimise ajal nende tervisestaatust muuta. |
| --- | --- |

(77)

Loetellu kantud veeloomade liike veetakse mõnikord meritsi laevades, sh sumplaevades, mis võivad teekonna vältel vett vahetada. Sellistel juhtudel peaks loomadel lisaks tervisesertifikaadile olema kaasas ka laeva kapteni allkirjastatud deklaratsioon, milles on üksikasjalik ülevaade lähte- ja sihtsadamate ning muude reisi ajal külastatud sadamate kohta. See deklaratsioon peaks kinnitama, et laeva pardal olevad loetellu kantud liikide loomad ei ole olnud tingimustes, mis oleksid võinud lõppsihtkohta reisimise ajal nende tervisestaatust muuta.

| (78) | Veeloomi võib liitu sisse tuua mitmel eri eesmärgil. Arvestades elusloomade liikumisega seotud haigestumise riski, tuleks selliseid inimtoiduks liitu sissetoodavaid loomi käidelda samamoodi kui neid, kes tuuakse liitu sisse muudel eesmärkidel, näiteks loomapidamiseks või loodusesse laskmiseks. Muud veeloomadelt saadud loomsed saadused kujutavad endast väiksemat riski kui elusad veeloomad ja seetõttu on selliste edasiseks töötlemiseks liitu saabuvate saaduste suhtes võetavad meetmed leebemad kui elusloomade suhtes võetavad meetmed. |
| --- | --- |

(78)

Veeloomi võib liitu sisse tuua mitmel eri eesmärgil. Arvestades elusloomade liikumisega seotud haigestumise riski, tuleks selliseid inimtoiduks liitu sissetoodavaid loomi käidelda samamoodi kui neid, kes tuuakse liitu sisse muudel eesmärkidel, näiteks loomapidamiseks või loodusesse laskmiseks. Muud veeloomadelt saadud loomsed saadused kujutavad endast väiksemat riski kui elusad veeloomad ja seetõttu on selliste edasiseks töötlemiseks liitu saabuvate saaduste suhtes võetavad meetmed leebemad kui elusloomade suhtes võetavad meetmed.

| (79) | Veeloomade loodusvetesse laskmine on suure riskiga tegevus, kui need loomad on loetellu kantud taudiga nakatunud. Sel põhjusel peaks päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium või selle tsoon või bioturvarühmik konkreetselt A- ja B-kategooria taudide korral olema neist taudidest vaba, kui veeloomad on ette nähtud liidus loodusvetesse laskmiseks. Lisaks peaksid loodusvetesse laskmiseks liitu toodud veeloomad olema alati pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist või bioturvarühmikust, mis on kuulutatud vabaks C-kategooria taudist, isegi kui sihtliikmesriik või -tsoon või -piirkond ei ole sellest taudist vaba. |
| --- | --- |

(79)

Veeloomade loodusvetesse laskmine on suure riskiga tegevus, kui need loomad on loetellu kantud taudiga nakatunud. Sel põhjusel peaks päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium või selle tsoon või bioturvarühmik konkreetselt A- ja B-kategooria taudide korral olema neist taudidest vaba, kui veeloomad on ette nähtud liidus loodusvetesse laskmiseks. Lisaks peaksid loodusvetesse laskmiseks liitu toodud veeloomad olema alati pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist või bioturvarühmikust, mis on kuulutatud vabaks C-kategooria taudist, isegi kui sihtliikmesriik või -tsoon või -piirkond ei ole sellest taudist vaba.

| (80) | Veeloomade haiguste korral võivad liikmesriigid võtta loomatervise määruse artikli 226 alusel riiklikke meetmeid loeteluväliste taudide mõju piiramiseks oma territooriumil. Sellistel juhtudel peavad taudidele vastuvõtlike liikide saadetised, mille suhtes neid riiklikke meetmeid kohaldatakse, pärinema samuti kolmandatest riikidest, kolmandatelt territooriumidelt, nende tsoonidest või bioturvarühmikutest, mis on neist taudidest vabad. |
| --- | --- |

(80)

Veeloomade haiguste korral võivad liikmesriigid võtta loomatervise määruse artikli 226 alusel riiklikke meetmeid loeteluväliste taudide mõju piiramiseks oma territooriumil. Sellistel juhtudel peavad taudidele vastuvõtlike liikide saadetised, mille suhtes neid riiklikke meetmeid kohaldatakse, pärinema samuti kolmandatest riikidest, kolmandatelt territooriumidelt, nende tsoonidest või bioturvarühmikutest, mis on neist taudidest vabad.

| (81) | Loomatervise määruse artikkel 226 on oma olemuselt sama nagu nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ (7) artikkel 43, kuna sellega lubatakse liikmesriikidel võtta loeteluväliste taudide vastu riiklikke meetmeid. Seetõttu on asjakohane jätkuvalt tunnustada loetelu, kuhu on kantud taudid ja asjaomased liigid, mille suhtes kõnealused meetmed on kehtestatud. Need üksikasjad tuleks sätestada käesolevas määruses. |
| --- | --- |

(81)

Loomatervise määruse artikkel 226 on oma olemuselt sama nagu nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ (7) artikkel 43, kuna sellega lubatakse liikmesriikidel võtta loeteluväliste taudide vastu riiklikke meetmeid. Seetõttu on asjakohane jätkuvalt tunnustada loetelu, kuhu on kantud taudid ja asjaomased liigid, mille suhtes kõnealused meetmed on kehtestatud. Need üksikasjad tuleks sätestada käesolevas määruses.

| (82) | Liidusiseselt kohaldatakse teatavaid vesiviljelusettevõtete registreerimise ja heakskiitmise eeskirju. See, kas ettevõtet saab registreerida või kas see tuleks heaks kiita, sõltub riskist, mida ettevõte endast taudi nakatumise või selle leviku seisukohalt kujutab. Seepärast on oluline, et kolmanda riigi, territooriumi, selle tsooni või bioturvarühmiku vesiviljelusettevõtetest liitu sissetoodavad vesiviljelusloomad oleksid pärit ühtmoodi hinnatavatest vesiviljelusettevõtetest. Seda silmas pidades peaksid sellised ettevõtted täitma registreerimis- ja heakskiitmisnõudeid, mis on vähemalt sama ranged kui sellistele ettevõtetele liidus kehtestatud nõuded. |
| --- | --- |

(82)

Liidusiseselt kohaldatakse teatavaid vesiviljelusettevõtete registreerimise ja heakskiitmise eeskirju. See, kas ettevõtet saab registreerida või kas see tuleks heaks kiita, sõltub riskist, mida ettevõte endast taudi nakatumise või selle leviku seisukohalt kujutab. Seepärast on oluline, et kolmanda riigi, territooriumi, selle tsooni või bioturvarühmiku vesiviljelusettevõtetest liitu sissetoodavad vesiviljelusloomad oleksid pärit ühtmoodi hinnatavatest vesiviljelusettevõtetest. Seda silmas pidades peaksid sellised ettevõtted täitma registreerimis- ja heakskiitmisnõudeid, mis on vähemalt sama ranged kui sellistele ettevõtetele liidus kehtestatud nõuded.

| (83) | Kõigis olukordades ei ole kohustuslik kohaldada nõuet, et loetellu kantud veeloomade liigid ja nende loomade loomsed saadused oleksid pärit taudivabast kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist või bioturvarühmikust. Sellise päritoluta veeloomade ja nende loomade loomsete saaduste liitu sissetoomise hõlbustamiseks võib kohaldada teatavaid riskimaandamismeetmeid. Loetellu kantud veeloomade liikide puhul on vastuvõetavad teatavad riskimaandamismeetmed ja sellise liikumisega seotud madalamat riskitaset arvestades on muude veeloomadelt saadud loomsete saaduste kui elusate veeloomade puhul vastuvõetavad teistsugused, vähem ranged riskimaandamismeetmed. |
| --- | --- |

(83)

Kõigis olukordades ei ole kohustuslik kohaldada nõuet, et loetellu kantud veeloomade liigid ja nende loomade loomsed saadused oleksid pärit taudivabast kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist või bioturvarühmikust. Sellise päritoluta veeloomade ja nende loomade loomsete saaduste liitu sissetoomise hõlbustamiseks võib kohaldada teatavaid riskimaandamismeetmeid. Loetellu kantud veeloomade liikide puhul on vastuvõetavad teatavad riskimaandamismeetmed ja sellise liikumisega seotud madalamat riskitaset arvestades on muude veeloomadelt saadud loomsete saaduste kui elusate veeloomade puhul vastuvõetavad teistsugused, vähem ranged riskimaandamismeetmed.

| (84) | Veeloomade suhtes kohaldatavad riskimaandamismeetmed hõlmavad nende saatmist tauditõrjet tegevasse veeandide ettevõttesse, kinnisesse ettevõttesse või heakskiidetud karantiiniasutusse pärast nende liitu sissetoomist. Teatavaid muid riskimaandamismeetmeid kohaldatakse selliste loetellu kantud limuste ja koorikloomade liikide suhtes, mis saabuvad liitu elusalt ja kooskõlas määrusega (EÜ) nr 853/2004, kuid mis kujutavad endast vastuvõetavat riski sõltuvalt sellest, kuidas neid enne lähetamist käideldi või pakendati, või selle tõttu, et need ei ole mõeldud enne töötlemist liidus ladustamiseks. |
| --- | --- |

(84)

Veeloomade suhtes kohaldatavad riskimaandamismeetmed hõlmavad nende saatmist tauditõrjet tegevasse veeandide ettevõttesse, kinnisesse ettevõttesse või heakskiidetud karantiiniasutusse pärast nende liitu sissetoomist. Teatavaid muid riskimaandamismeetmeid kohaldatakse selliste loetellu kantud limuste ja koorikloomade liikide suhtes, mis saabuvad liitu elusalt ja kooskõlas määrusega (EÜ) nr 853/2004, kuid mis kujutavad endast vastuvõetavat riski sõltuvalt sellest, kuidas neid enne lähetamist käideldi või pakendati, või selle tõttu, et need ei ole mõeldud enne töötlemist liidus ladustamiseks.

| (85) | On võimalik teha erandeid nõuetest, et teatavad muud veeloomadelt saadud loomsed saadused kui elusad veeloomad peavad olema pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist või bioturvarühmikust, mis on vaba asjakohastest loetellu kantud taudidest. Sellise kaubanduse toimumist võimaldavad riskimaandamismeetmed võivad tähendada loomsete saaduste saatmist liidus asuvasse tauditõrjet tegevasse veeandide ettevõttesse edasiseks töötlemiseks või selle tagamist, et loomsed saadused koosnevad kaladest, mis tapeti ja puhastati siseelunditest enne nende liitu lähetamist. Mõlemal juhul hinnatakse loomsete saadustega kaasnevat riski tähtsusetuks. |
| --- | --- |

(85)

On võimalik teha erandeid nõuetest, et teatavad muud veeloomadelt saadud loomsed saadused kui elusad veeloomad peavad olema pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist või bioturvarühmikust, mis on vaba asjakohastest loetellu kantud taudidest. Sellise kaubanduse toimumist võimaldavad riskimaandamismeetmed võivad tähendada loomsete saaduste saatmist liidus asuvasse tauditõrjet tegevasse veeandide ettevõttesse edasiseks töötlemiseks või selle tagamist, et loomsed saadused koosnevad kaladest, mis tapeti ja puhastati siseelunditest enne nende liitu lähetamist. Mõlemal juhul hinnatakse loomsete saadustega kaasnevat riski tähtsusetuks.

| (86) | Rakendusmäärusega (EL) 2018/1882 on kehtestatud nimekiri veeloomade liikidest ja liigirühmadest, mis kujutavad endast arvestatavat riski loomatervise määruse artiklis 5 ja II lisas loetellu kantud taudide levimisel. Loetelu sisaldab ka vektorliikide loetelu, mis on esitatud kõnealuse määruse lisas oleva tabeli 4. veerus. Paljud neist liikidest ei toimi siiski kõigil asjaoludel siirutajatena. Liikumist silmas pidades on üksikasjad asjaolude kohta, mil neid liike peetakse loetellu kantud taudide siirutajateks, sätestatud käesoleva määruse XXX lisas. Kui loetellu kantud veeloomade liigid ei vasta siirutajaks olemise tingimustele, ei kohaldata nende suhtes käesoleva määruse eeskirju. Lisaks ei kohaldata käesolevas määruses muude veeloomadelt saadud loomsete saaduste kui elusate veeloomade suhtes sätestatud meetmeid ka rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa tabeli 4. veerus loetletud liikide suhtes, pidades silmas nende toodete väiksemat riskitaset. |
| --- | --- |

(86)

Rakendusmäärusega (EL) 2018/1882 on kehtestatud nimekiri veeloomade liikidest ja liigirühmadest, mis kujutavad endast arvestatavat riski loomatervise määruse artiklis 5 ja II lisas loetellu kantud taudide levimisel. Loetelu sisaldab ka vektorliikide loetelu, mis on esitatud kõnealuse määruse lisas oleva tabeli 4. veerus. Paljud neist liikidest ei toimi siiski kõigil asjaoludel siirutajatena. Liikumist silmas pidades on üksikasjad asjaolude kohta, mil neid liike peetakse loetellu kantud taudide siirutajateks, sätestatud käesoleva määruse XXX lisas. Kui loetellu kantud veeloomade liigid ei vasta siirutajaks olemise tingimustele, ei kohaldata nende suhtes käesoleva määruse eeskirju. Lisaks ei kohaldata käesolevas määruses muude veeloomadelt saadud loomsete saaduste kui elusate veeloomade suhtes sätestatud meetmeid ka rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa tabeli 4. veerus loetletud liikide suhtes, pidades silmas nende toodete väiksemat riskitaset.

| (87) | Kõiki käesolevas määruses sätestatud erandeid ja käitlemisnõudeid, mis on seotud loetletud liikidesse kuuluvate veeloomadega ja nendelt loetletud liikidelt saadud muude loomsete saadustega kui elusad veeloomad, tuleks kohaldada ka nende rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa tabeli 4. veerus loetletud liikide suhtes, mille suhtes liikmesriigid on võtnud loomatervise määruse artikli 226 alusel riiklikke meetmeid. Samamoodi tuleks kõnealuseid erandeid ja käitlemisnõudeid kohaldada ka teatavate vastuvõtlike liikide suhtes. |
| --- | --- |

(87)

Kõiki käesolevas määruses sätestatud erandeid ja käitlemisnõudeid, mis on seotud loetletud liikidesse kuuluvate veeloomadega ja nendelt loetletud liikidelt saadud muude loomsete saadustega kui elusad veeloomad, tuleks kohaldada ka nende rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa tabeli 4. veerus loetletud liikide suhtes, mille suhtes liikmesriigid on võtnud loomatervise määruse artikli 226 alusel riiklikke meetmeid. Samamoodi tuleks kõnealuseid erandeid ja käitlemisnõudeid kohaldada ka teatavate vastuvõtlike liikide suhtes.

| (88) | On oluline, et loetellu kantud veeloomade liike ja vett, milles neid veetakse, käideldaks pärast liitu sissetoomist nõuetekohaselt, tagamaks et nad ei kujuta endast haigestumise riski. Asjakohane käitlemine hõlmab ka selle tagamist, et loomad veetakse otse sihtkohta ja neid ei lasta ega paigutata muul viisil liidu loodusvetesse, kus nad võivad tekitada haigestumise riski. |
| --- | --- |

(88)

On oluline, et loetellu kantud veeloomade liike ja vett, milles neid veetakse, käideldaks pärast liitu sissetoomist nõuetekohaselt, tagamaks et nad ei kujuta endast haigestumise riski. Asjakohane käitlemine hõlmab ka selle tagamist, et loomad veetakse otse sihtkohta ja neid ei lasta ega paigutata muul viisil liidu loodusvetesse, kus nad võivad tekitada haigestumise riski.

| (89) | Teatavatel juhtudel võib sihtkoha pädev asutus siiski anda loa selliste loomade loodusvetesse laskmiseks. Kõigil sellistel juhtudel peaks pädev asutus tagama, et vette laskmine või paigutamine ei kahjustaks tervisestaatust vettelaskmise kohas. Lisaks peaksid vette lastavad loomad isegi juhul, kui sihtveekogu ei ole teatavast C-kategooria taudist vaba, olema sellest taudist vabad, et tagada liidu loodusvete looduslike populatsioonide parim üldine tervisestaatus. |
| --- | --- |

(89)

Teatavatel juhtudel võib sihtkoha pädev asutus siiski anda loa selliste loomade loodusvetesse laskmiseks. Kõigil sellistel juhtudel peaks pädev asutus tagama, et vette laskmine või paigutamine ei kahjustaks tervisestaatust vettelaskmise kohas. Lisaks peaksid vette lastavad loomad isegi juhul, kui sihtveekogu ei ole teatavast C-kategooria taudist vaba, olema sellest taudist vabad, et tagada liidu loodusvete looduslike populatsioonide parim üldine tervisestaatus.

| (90) | Seoses kaasneva loomaterviseriskiga tuleks kõiki läbi liidu toimuvaid transiitvedusid käsitada liitu sissetoomisega seotud liikumistena, kuna need kätkevad sama riskitaset. Seetõttu peaksid transiitveod vastama kõigile asjakohastele liitu sissetoomise nõuetele. Siiski tuleks päritolukohaga seotud konkreetsete riskimaandamistingimuste alusel kehtestada transiidile erandid ja erieeskirjad. Selliste erandite ja erieeskirjade eesmärk on hõlmata olukordi, kus liit ei ole loomade ja loomsete saaduste lõppsihtkoht, ning võtta arvesse geograafilisi piiranguid ja geopoliitilisi tegureid. |
| --- | --- |

(90)

Seoses kaasneva loomaterviseriskiga tuleks kõiki läbi liidu toimuvaid transiitvedusid käsitada liitu sissetoomisega seotud liikumistena, kuna need kätkevad sama riskitaset. Seetõttu peaksid transiitveod vastama kõigile asjakohastele liitu sissetoomise nõuetele. Siiski tuleks päritolukohaga seotud konkreetsete riskimaandamistingimuste alusel kehtestada transiidile erandid ja erieeskirjad. Selliste erandite ja erieeskirjade eesmärk on hõlmata olukordi, kus liit ei ole loomade ja loomsete saaduste lõppsihtkoht, ning võtta arvesse geograafilisi piiranguid ja geopoliitilisi tegureid.

| (91) | Erandid ja erieeskirjad tuleks kehtestada ka liikmesriikide vahelisele loomade ja loomsete saaduste saadetiste transiidile läbi kolmanda riigi või territooriumi. See hõlmab olukordi, kus liikmesriik nõuab sellist liitu sissetoomist. |
| --- | --- |

(91)

Erandid ja erieeskirjad tuleks kehtestada ka liikmesriikide vahelisele loomade ja loomsete saaduste saadetiste transiidile läbi kolmanda riigi või territooriumi. See hõlmab olukordi, kus liikmesriik nõuab sellist liitu sissetoomist.

| (92) | Mõnel juhul keelduvad kolmanda riigi või territooriumi pädevad asutused nende piiril tehtud kontrolli järel teatavaid kaupu vastu võtmast. Loomatervise määruse artikli 239 alusel tuleks vastu võtta erieeskirjad, mis lubavad neid kaupu tagastada põhjusel, et need on toodetud liidu loomatervisealaste õigusaktide kohaselt. |
| --- | --- |

(92)

Mõnel juhul keelduvad kolmanda riigi või territooriumi pädevad asutused nende piiril tehtud kontrolli järel teatavaid kaupu vastu võtmast. Loomatervise määruse artikli 239 alusel tuleks vastu võtta erieeskirjad, mis lubavad neid kaupu tagastada põhjusel, et need on toodetud liidu loomatervisealaste õigusaktide kohaselt.

| (93) | Erieeskirjad on vajalikud ka registreeritud hobuste liitu naasmiseks pärast ajutist eksporti kolmandatesse riikidesse võiduajamistel, võistlustel ja hobustega seotud kultuuriüritustel osalemiseks. |
| --- | --- |

(93)

Erieeskirjad on vajalikud ka registreeritud hobuste liitu naasmiseks pärast ajutist eksporti kolmandatesse riikidesse võiduajamistel, võistlustel ja hobustega seotud kultuuriüritustel osalemiseks.

| (94) | Loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liitu sissetoomist käsitlevate liidu õigusaktide ühetaolise kohaldamise huvides ning nende selguse ja läbipaistvuse tagamiseks tuleks käesoleva määrusega tunnistada kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 206/2010, (8) komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 139/2013, (9) komisjoni määrus (EL) nr 605/2010, (10) komisjoni määrus (EÜ) nr 798/2008, (11) komisjoni otsus 2007/777/EÜ, (12) komisjoni määrus (EÜ) nr 119/2009, (13) komisjoni määrus (EL) nr 28/2012 (14) ja komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/759 (15). |
| --- | --- |

(94)

Loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liitu sissetoomist käsitlevate liidu õigusaktide ühetaolise kohaldamise huvides ning nende selguse ja läbipaistvuse tagamiseks tuleks käesoleva määrusega tunnistada kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 206/2010, (8) komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 139/2013, (9) komisjoni määrus (EL) nr 605/2010, (10) komisjoni määrus (EÜ) nr 798/2008, (11) komisjoni otsus 2007/777/EÜ, (12) komisjoni määrus (EÜ) nr 119/2009, (13) komisjoni määrus (EL) nr 28/2012 (14) ja komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/759 (15).

| (95) | Käesolevas määruses sisalduvad eeskirjad on seotud alates 21. aprillist 2021 kehtiva loomatervise määruse eeskirjadega ja täiendavad neid. Sel põhjusel ja selleks, et hõlbustada uue loomatervist käsitleva õigusraamistiku kohaldamist, tuleks käesolevat määrust samuti kohaldada alates 21. aprillist 2021, |
| --- | --- |

(95)

Käesolevas määruses sisalduvad eeskirjad on seotud alates 21. aprillist 2021 kehtiva loomatervise määruse eeskirjadega ja täiendavad neid. Sel põhjusel ja selleks, et hõlbustada uue loomatervist käsitleva õigusraamistiku kohaldamist, tuleks käesolevat määrust samuti kohaldada alates 21. aprillist 2021,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I OSA

ÜLDEESKIRJAD

1. JAOTIS

REGULEERIMISESE, KOHALDAMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse täiendavad loomatervise eeskirjad, mis käsitlevad teatavate liikide ja kategooriate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomist kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumidelt või nende tsoonidest või vesiviljelusloomade puhul bioturvarühmikutest. Samuti kehtestatakse määrusega eeskirjad kõnealuste saadetiste liikumise ja käitlemise kohta pärast nende liitu sissetoomist.

2.   I osas sätestatakse:

| a) | liikmesriikide pädevate asutuste kohustused anda liitu sissetoomise luba II–VI osaga hõlmatud loomaliikide ja -kategooriate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetistele (artiklid 3 ja 4); |
| --- | --- |

a)

liikmesriikide pädevate asutuste kohustused anda liitu sissetoomise luba II–VI osaga hõlmatud loomaliikide ja -kategooriate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetistele (artiklid 3 ja 4);

| b) | ettevõtjate kohustused, mis käsitlevad II–VI osaga hõlmatud loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomist ning nende liikumist ja käitlemist pärast liitu sissetoomist (artikkel 5); |
| --- | --- |

b)

ettevõtjate kohustused, mis käsitlevad II–VI osaga hõlmatud loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomist ning nende liikumist ja käitlemist pärast liitu sissetoomist (artikkel 5);

| c) | üldised loomatervisenõuded liitu sissetoomisele, punktides a ja b osutatud saadetiste liikumine ja käitlemine pärast liitu sissetoomist ning erandid neist üldnõuetest, mida kohaldatakse kõigi II–VI osaga hõlmatud loomaliikide ja -kategooriate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste suhtes (artiklid 6–10). |
| --- | --- |

c)

üldised loomatervisenõuded liitu sissetoomisele, punktides a ja b osutatud saadetiste liikumine ja käitlemine pärast liitu sissetoomist ning erandid neist üldnõuetest, mida kohaldatakse kõigi II–VI osaga hõlmatud loomaliikide ja -kategooriate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste suhtes (artiklid 6–10).

3.   II osas sätestatakse üldised loomatervisenõuded liitu sissetoomisele ning liikumine ja käitlemine pärast liitu sissetoomist ja erandid sellistest nõuetest teatavate maismaaloomade puhul (1. jaotis).

Lisaks kehtestatakse määrusega konkreetsed loomatervisenõuded, mida kohaldatakse iga sellise maismaaloomaliigi ja -kategooria suhtes, eelkõige järgmiste loomade suhtes:

| a) | loetletud liikidesse kuuluvad peetavad kabiloomad (2. jaotis); |
| --- | --- |

a)

loetletud liikidesse kuuluvad peetavad kabiloomad (2. jaotis);

| b) | kodulinnud ja tehistingimustes peetavad linnud, välja arvatud sihtliikmesriigi pädeva asutuse heakskiidetud kaitseprogrammide tarvis imporditud tehistingimustes peetavad linnud (3. jaotis); |
| --- | --- |

b)

kodulinnud ja tehistingimustes peetavad linnud, välja arvatud sihtliikmesriigi pädeva asutuse heakskiidetud kaitseprogrammide tarvis imporditud tehistingimustes peetavad linnud (3. jaotis);

| c) | mesilased (Apis mellifera) ja kimalased (Bombus spp.) (4. jaotis); |
| --- | --- |

c)

mesilased (Apis mellifera) ja kimalased (Bombus spp.) (4. jaotis);

| d) | koerad, kassid ja valgetuhkrud (5. jaotis). |
| --- | --- |

d)

koerad, kassid ja valgetuhkrud (5. jaotis).

4.   III osas sätestatakse üldised loomatervisenõuded liitu sissetoomisele ning liikumine ja käitlemine pärast liitu sissetoomist ja erandid sellistest nõuetest järgmiste peetavate maismaaloomaliikide ja -kategooriate paljundusmaterjali puhul:

| a) | veised, sead, lambad, kitsed ja hobuslased (1. jaotis); |
| --- | --- |

a)

veised, sead, lambad, kitsed ja hobuslased (1. jaotis);

| b) | kodulinnud ja tehistingimustes peetavad linnud (2. jaotis); |
| --- | --- |

b)

kodulinnud ja tehistingimustes peetavad linnud (2. jaotis);

| c) | muud kui punktides a ja b loetletud loomad (3. jaotis). |
| --- | --- |

c)

muud kui punktides a ja b loetletud loomad (3. jaotis).

5.   IV osas sätestatakse üldised loomatervisenõuded liitu sissetoomisele ning liikumine ja käitlemine pärast liitu sissetoomist ja erandid sellistest nõuetest järgmiste maismaaloomaliikide ja -kategooriate loomsete saaduste puhul:

| a) | loetellu kantud liikidesse kuuluvad peetavad ja looduslikud kabiloomad; |
| --- | --- |

a)

loetellu kantud liikidesse kuuluvad peetavad ja looduslikud kabiloomad;

| b) | kodulinnud; |
| --- | --- |

b)

kodulinnud;

| c) | uluklinnud. |
| --- | --- |

c)

uluklinnud.

6.   V osas sätestatakse loomatervisenõuded liitu sissetoomisele, samuti liikumisele ja käitlemisele pärast liitu sissetoomist ning erandid neist nõuetest järgmiste veeloomaliikide puhul nende kõikides arengustaadiumites ja nendelt saadud loomsete saaduste puhul, välja arvatud looduslikud veeloomad ja nendelt looduslikelt veeloomadelt saadud loomsed saadused, mis on lossitud kalalaevadelt otse inimtoiduks:

| a) | ülemklassi Agnatha ja klassidesse Chondrichthyes, Sarcopterygii ja Actinopterygii kuuluvad loetellu kantud kalad; |
| --- | --- |

a)

ülemklassi Agnatha ja klassidesse Chondrichthyes, Sarcopterygii ja Actinopterygii kuuluvad loetellu kantud kalad;

| b) | hõimkonda Mollusca kuuluvad loetellu kantud veelimused; |
| --- | --- |

b)

hõimkonda Mollusca kuuluvad loetellu kantud veelimused;

| c) | alamhõimkonda Crustacea kuuluvad loetellu kantud koorikloomad; |
| --- | --- |

c)

alamhõimkonda Crustacea kuuluvad loetellu kantud koorikloomad;

| d) | XXIX lisas loetletud liikide hulka kuuluvad veeloomad, kes on vastuvõtlikud veeloomade haigustele, mille suhtes on teatavad liikmesriigid kehtestanud määruse (EL) 2016/429 artiklis 226 sätestatud riiklikud meetmed muude kui loetellu kantud taudide mõju piiramiseks. |
| --- | --- |

d)

XXIX lisas loetletud liikide hulka kuuluvad veeloomad, kes on vastuvõtlikud veeloomade haigustele, mille suhtes on teatavad liikmesriigid kehtestanud määruse (EL) 2016/429 artiklis 226 sätestatud riiklikud meetmed muude kui loetellu kantud taudide mõju piiramiseks.

7.   VI osas sätestatakse üldeeskirjad, teatavad erandid ja täiendavad nõuded transiidiks läbi liidu ning teatavate loomaliikide ja -kategooriate, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liitu tagasitoomiseks.

8.   VII osas on lõppsätted.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse rakendusmääruses (EL) 2018/1882 ja määruse (EÜ) nr 853/2004 I lisas sätestatud mõisteid, v.a juhul, kui need mõisted hõlmavad määratlusi, mis on määratletud käesoleva artikli teises lõigus.

Lisaks kasutatakse ka järgmisi mõisteid:

| 1) | „loetellu kantud kolmas riik, territoorium või selle tsoon“ – kolmas riik, territoorium või selle tsoon, mis on kantud selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide või vesiviljelusloomade puhul bioturvarühmikute loetellu, millest on lubatud liitu tuua teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liike ja kategooriaid kooskõlas määruse (EL) 2016/429 artikli 230 lõike 1 kohaselt vastu võetud rakendusaktidega; |
| --- | --- |

1)

„loetellu kantud kolmas riik, territoorium või selle tsoon“ – kolmas riik, territoorium või selle tsoon, mis on kantud selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide või vesiviljelusloomade puhul bioturvarühmikute loetellu, millest on lubatud liitu tuua teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liike ja kategooriaid kooskõlas määruse (EL) 2016/429 artikli 230 lõike 1 kohaselt vastu võetud rakendusaktidega;

| 2) | „loetelu“ – selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide või vesiviljelusloomade puhul bioturvarühmikute loetelu, millest pärit loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste konkreetsete liikide ja kategooriate saadetiste liitu sissetoomiseks on antud luba määruse (EL) 2016/429 artikli 230 lõike 1 kohaselt vastu võetud rakendusaktidega; |
| --- | --- |

2)

„loetelu“ – selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide või vesiviljelusloomade puhul bioturvarühmikute loetelu, millest pärit loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste konkreetsete liikide ja kategooriate saadetiste liitu sissetoomiseks on antud luba määruse (EL) 2016/429 artikli 230 lõike 1 kohaselt vastu võetud rakendusaktidega;

| 3) | „veovahend“ – maantee- või raudteesõiduk, laev või õhusõiduk; |
| --- | --- |

3)

„veovahend“ – maantee- või raudteesõiduk, laev või õhusõiduk;

| 4) | „konteiner“ – puitpakend, kast, hoiukoht või muu jäik struktuur, mida kasutatakse loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste veoks ja mis ei ole veovahend; |
| --- | --- |

4)

„konteiner“ – puitpakend, kast, hoiukoht või muu jäik struktuur, mida kasutatakse loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste veoks ja mis ei ole veovahend;

| 5) | „veis“ – perekonda Bison, Bos (sh alamperekonda Bos, Bibos, Novibos ja Poephagus) või Bubalus (sh alamperekonda Anoa) kuuluv kabiloom või nende perekondade loomaliikide ristamisel saadud järglane; |
| --- | --- |

5)

„veis“ – perekonda Bison, Bos (sh alamperekonda Bos, Bibos, Novibos ja Poephagus) või Bubalus (sh alamperekonda Anoa) kuuluv kabiloom või nende perekondade loomaliikide ristamisel saadud järglane;

Bison

Bos

Bos

Bibos

Novibos

Poephagus

Bubalus

Anoa

| 6) | „lammas“ – perekonda Ovis kuuluv kabiloom või selle perekonna loomaliikide ristamisel saadud järglane; |
| --- | --- |

6)

„lammas“ – perekonda Ovis kuuluv kabiloom või selle perekonna loomaliikide ristamisel saadud järglane;

Ovis

| 7) | „kits“ – perekonda Capra kuuluv kabiloom või selle perekonna loomaliikide ristamisel saadud järglane; |
| --- | --- |

7)

„kits“ – perekonda Capra kuuluv kabiloom või selle perekonna loomaliikide ristamisel saadud järglane;

Capra

| 8) | „siga“ – sugukonda Suidae kuuluvasse määruse (EL) 2016/429 III lisas loetletud liiki kuuluv kabiloom; |
| --- | --- |

8)

„siga“ – sugukonda Suidae kuuluvasse määruse (EL) 2016/429 III lisas loetletud liiki kuuluv kabiloom;

Suidae

| 9) | „hobuslane“ – perekonda Equus kuuluv kabjaline (sh hobused, eeslid ja sebrad) või selle perekonna loomaliikide ristamisel saadud järglane; |
| --- | --- |

9)

„hobuslane“ – perekonda Equus kuuluv kabjaline (sh hobused, eeslid ja sebrad) või selle perekonna loomaliikide ristamisel saadud järglane;

Equus

| 10) | „kaamellane“ – sugukonda Camelidae kuuluvasse määruse (EL) 2016/429 III lisas loetletud liiki kuuluv kabiloom; |
| --- | --- |

10)

„kaamellane“ – sugukonda Camelidae kuuluvasse määruse (EL) 2016/429 III lisas loetletud liiki kuuluv kabiloom;

Camelidae

| 11) | „hirvlane“ – sugukonda Cervidae kuuluvasse määruse (EL) 2016/429 III lisas loetletud liiki kuuluv kabiloom; |
| --- | --- |

11)

„hirvlane“ – sugukonda Cervidae kuuluvasse määruse (EL) 2016/429 III lisas loetletud liiki kuuluv kabiloom;

Cervidae

| 12) | „registreeritud hobuslane“ –






  a) | liiki Equus caballus või Equus asinus kuuluv tõupuhas aretusloom, kes on kantud sellise tõuraamatu põhiosasse, mille on loonud määruse (EL) 2016/1012 artikli 4 või 34 kohaselt tunnustatud aretusühing või aretusasutus või mis vastab sellise tõuraamatu põhiosasse kandmise tingimustele; |
| --- | --- | --- |

12)

„registreeritud hobuslane“ –

a)

liiki Equus caballus või Equus asinus kuuluv tõupuhas aretusloom, kes on kantud sellise tõuraamatu põhiosasse, mille on loonud määruse (EL) 2016/1012 artikli 4 või 34 kohaselt tunnustatud aretusühing või aretusasutus või mis vastab sellise tõuraamatu põhiosasse kandmise tingimustele;

Equus caballus

Equus asinus

| b) | liiki Equus caballus kuuluv peetav loom, kelle on registreerinud võistlus- või võidusõiduhobustega tegelev rahvusvaheline liit või organisatsioon otse või riikliku alaliidu või filiaali kaudu (edaspidi „registreeritud hobune“); |
| --- | --- |

b)

liiki Equus caballus kuuluv peetav loom, kelle on registreerinud võistlus- või võidusõiduhobustega tegelev rahvusvaheline liit või organisatsioon otse või riikliku alaliidu või filiaali kaudu (edaspidi „registreeritud hobune“);

Equus caballus

| 13) | „tapmiseks ette nähtud loomad“ – peetavad maismaaloomad, kes tuleb viia tapamajja kas otse või pärast kogumist; |
| --- | --- |

13)

„tapmiseks ette nähtud loomad“ – peetavad maismaaloomad, kes tuleb viia tapamajja kas otse või pärast kogumist;

| 14) | „taudi ei ole teadaolevalt esinenud“ – ühtegi ettevõttes peetavat asjaomast liiki looma või loomade rühma ei ole liigitatud kõnealuse taudi kinnitatud juhtumiks, ning igasugune taudikahtluse juhtum on välistatud; |
| --- | --- |

14)

„taudi ei ole teadaolevalt esinenud“ – ühtegi ettevõttes peetavat asjaomast liiki looma või loomade rühma ei ole liigitatud kõnealuse taudi kinnitatud juhtumiks, ning igasugune taudikahtluse juhtum on välistatud;

| 15) | „sanitaarrühm“ – nende loetellu kantud kolmandate riikide rühm, kus valitsevad loetellu kantud hobuslaste taudidega seotud üldised loomaterviseriskid, mis nõuavad hobuslaste liitu sissetoomisel eriliste riskimaandamismeetmete võtmist ja tervisetagatiste andmist; |
| --- | --- |

15)

„sanitaarrühm“ – nende loetellu kantud kolmandate riikide rühm, kus valitsevad loetellu kantud hobuslaste taudidega seotud üldised loomaterviseriskid, mis nõuavad hobuslaste liitu sissetoomisel eriliste riskimaandamismeetmete võtmist ja tervisetagatiste andmist;

| 16) | „linnukari“ – kõik ühesuguse tervisestaatusega kodulinnud või tehistingimustes peetavad linnud, keda hoitakse samas ruumis või samas tarandikus ja kes moodustavad ühe epidemioloogilise üksuse; kinniselt peetavate kodulindude puhul hõlmab see kõiki linde, kes jagavad sama õhuruumi; |
| --- | --- |

16)

„linnukari“ – kõik ühesuguse tervisestaatusega kodulinnud või tehistingimustes peetavad linnud, keda hoitakse samas ruumis või samas tarandikus ja kes moodustavad ühe epidemioloogilise üksuse; kinniselt peetavate kodulindude puhul hõlmab see kõiki linde, kes jagavad sama õhuruumi;

| 17) | „sugulinnud“ – 72 tunni vanused või vanemad haudemunade tootmiseks mõeldud kodulinnud; |
| --- | --- |

17)

„sugulinnud“ – 72 tunni vanused või vanemad haudemunade tootmiseks mõeldud kodulinnud;

| 18) | „tootmislinnud“ – 72 tunni vanused või vanemad tarbimiseks mõeldud liha, munade või muude saaduste tootmiseks või uluklindude varude taastootmiseks kasvatatavad kodulinnud; |
| --- | --- |

18)

„tootmislinnud“ – 72 tunni vanused või vanemad tarbimiseks mõeldud liha, munade või muude saaduste tootmiseks või uluklindude varude taastootmiseks kasvatatavad kodulinnud;

| 19) | „ööpäevased tibud“ – vähem kui 72 tunni vanused kodulinnud; |
| --- | --- |

19)

„ööpäevased tibud“ – vähem kui 72 tunni vanused kodulinnud;

| 20) | „mesilane“ – liiki Apis mellifera kuuluv loom; |
| --- | --- |

20)

„mesilane“ – liiki Apis mellifera kuuluv loom;

Apis mellifera

| 21) | „kimalane“ – perekonna Bombus liiki kuuluv loom; |
| --- | --- |

21)

„kimalane“ – perekonna Bombus liiki kuuluv loom;

Bombus

| 22) | „koer“ – peetav loom liigist Canis lupus; |
| --- | --- |

22)

„koer“ – peetav loom liigist Canis lupus;

Canis lupus

| 23) | „kass“ – peetav loom liigist Felis silvestris; |
| --- | --- |

23)

„kass“ – peetav loom liigist Felis silvestris;

Felis silvestris

| 24) | „valgetuhkur“ – peetav loom liigist Mustela putorius furo; |
| --- | --- |

24)

„valgetuhkur“ – peetav loom liigist Mustela putorius furo;

Mustela putorius furo

| 25) | „kordumatu heakskiidunumber“ – pädeva asutuse antud number; |
| --- | --- |

25)

„kordumatu heakskiidunumber“ – pädeva asutuse antud number;

| 26) | „määratletud patogeenivabad munad“ – haudemunad, mis on pärit „määratletud patogeenidest vabadest kanakarjadest“, nagu on kirjeldatud Euroopa farmakopöas, ja mis on ette nähtud üksnes diagnoosimiseks, uurimistööks või farmaatsias kasutamiseks; |
| --- | --- |

26)

„määratletud patogeenivabad munad“ – haudemunad, mis on pärit „määratletud patogeenidest vabadest kanakarjadest“, nagu on kirjeldatud Euroopa farmakopöas, ja mis on ette nähtud üksnes diagnoosimiseks, uurimistööks või farmaatsias kasutamiseks;

| 27) | „sperma, ootsüütide või embrüote saadetis“ või „loomse paljundusmaterjali saadetis“ – ühest heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõttest lähetatav ja ühe loomatervise sertifikaadiga hõlmatud sperma, ootsüütide, in vivo saadud embrüote või in vitro toodetud embrüote kogus; |
| --- | --- |

27)

„sperma, ootsüütide või embrüote saadetis“ või „loomse paljundusmaterjali saadetis“ – ühest heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõttest lähetatav ja ühe loomatervise sertifikaadiga hõlmatud sperma, ootsüütide, in vivo saadud embrüote või in vitro toodetud embrüote kogus;

in vivo

in vitro

| 28) | „sperma“ – looma või loomade muutmata, töödeldud või lahjendatud ejakulaat; |
| --- | --- |

28)

„sperma“ – looma või loomade muutmata, töödeldud või lahjendatud ejakulaat;

| 29) | „ootsüüdid“ – ootidogeneesi haploidsed staadiumid, sealhulgas sekundaarsed ootsüüdid ja munarakud; |
| --- | --- |

29)

„ootsüüdid“ – ootidogeneesi haploidsed staadiumid, sealhulgas sekundaarsed ootsüüdid ja munarakud;

| 30) | „embrüo“ – looma varajane arenemisjärk, mil seda on võimalik siirdada vastuvõtvasse emaslooma; |
| --- | --- |

30)

„embrüo“ – looma varajane arenemisjärk, mil seda on võimalik siirdada vastuvõtvasse emaslooma;

| 31) | „heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõte“ – seemendusjaam, embrüokogumisrühm, embrüotootmisrühm, loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõte või loomse paljundusmaterjali säilituskeskus; |
| --- | --- |

31)

„heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõte“ – seemendusjaam, embrüokogumisrühm, embrüotootmisrühm, loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõte või loomse paljundusmaterjali säilituskeskus;

| 32) | „keskuse veterinaararst“ – veterinaararst, kes vastutab seemendusjaamas, loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõttes või loomse paljundusmaterjali säilituskeskuses toimuva tegevuse eest, nagu on ette nähtud käesolevas määruses; |
| --- | --- |

32)

„keskuse veterinaararst“ – veterinaararst, kes vastutab seemendusjaamas, loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõttes või loomse paljundusmaterjali säilituskeskuses toimuva tegevuse eest, nagu on ette nähtud käesolevas määruses;

| 33) | „rühma veterinaararst“ – veterinaararst, kes vastutab embrüokogumisrühma või embrüotootmisrühma tegevuse eest, nagu on ette nähtud käesolevas määruses; |
| --- | --- |

33)

„rühma veterinaararst“ – veterinaararst, kes vastutab embrüokogumisrühma või embrüotootmisrühma tegevuse eest, nagu on ette nähtud käesolevas määruses;

| 34) | „karantiiniruum“ – rajatis, millele pädev asutus on andnud loa veiste, sigade, lammaste või kitsede isoleerimiseks vähemalt 28 päeva jooksul enne nende vastuvõtmist seemendusjaama; |
| --- | --- |

34)

„karantiiniruum“ – rajatis, millele pädev asutus on andnud loa veiste, sigade, lammaste või kitsede isoleerimiseks vähemalt 28 päeva jooksul enne nende vastuvõtmist seemendusjaama;

| 35) | „seemendusjaam“ – loomse paljundusmaterjali ettevõte, mille pädev asutus on heaks kiitnud liitu sissetoomiseks ette nähtud veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste sperma kogumiseks, töötlemiseks, säilitamiseks ja veoks; |
| --- | --- |

35)

„seemendusjaam“ – loomse paljundusmaterjali ettevõte, mille pädev asutus on heaks kiitnud liitu sissetoomiseks ette nähtud veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste sperma kogumiseks, töötlemiseks, säilitamiseks ja veoks;

| 36) | „embrüokogumisrühm“ – spetsialistide rühmast või üksusest koosnev loomse paljundusmaterjali ettevõte, mille pädev asutus on heaks kiitnud liitu sissetoomiseks ette nähtud in vivo saadud embrüote kogumiseks, töötlemiseks, säilitamiseks ja veoks; |
| --- | --- |

36)

„embrüokogumisrühm“ – spetsialistide rühmast või üksusest koosnev loomse paljundusmaterjali ettevõte, mille pädev asutus on heaks kiitnud liitu sissetoomiseks ette nähtud in vivo saadud embrüote kogumiseks, töötlemiseks, säilitamiseks ja veoks;

in vivo

| 37) | „embrüotootmisrühm“ – spetsialistide rühmast või üksusest koosnev loomse paljundusmaterjali ettevõte, mille pädev asutus on heaks kiitnud liitu sissetoomiseks ette nähtud ootsüütide kogumiseks, töötlemiseks, säilitamiseks ja veoks ning nende loomade embrüote in vitro tootmiseks – vajaduse korral säilitatud spermaga –, säilitamiseks ja veoks; |
| --- | --- |

37)

„embrüotootmisrühm“ – spetsialistide rühmast või üksusest koosnev loomse paljundusmaterjali ettevõte, mille pädev asutus on heaks kiitnud liitu sissetoomiseks ette nähtud ootsüütide kogumiseks, töötlemiseks, säilitamiseks ja veoks ning nende loomade embrüote in vitro tootmiseks – vajaduse korral säilitatud spermaga –, säilitamiseks ja veoks;

in vitro

| 38) | „loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõte“ – loomse paljundusmaterjali ettevõte, mille pädev asutus on heaks kiitnud liitu sissetoomiseks ette nähtud ühe või mitme liigi spermakoguste, ootsüütide või embrüote või loomse paljundusmaterjali liikide või eri loomaliikide paljundusmaterjalide mis tahes kombinatsiooni töötlemiseks, sealhulgas vajaduse korral sperma sooliseks sorteerimiseks, ja säilitamiseks; |
| --- | --- |

38)

„loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõte“ – loomse paljundusmaterjali ettevõte, mille pädev asutus on heaks kiitnud liitu sissetoomiseks ette nähtud ühe või mitme liigi spermakoguste, ootsüütide või embrüote või loomse paljundusmaterjali liikide või eri loomaliikide paljundusmaterjalide mis tahes kombinatsiooni töötlemiseks, sealhulgas vajaduse korral sperma sooliseks sorteerimiseks, ja säilitamiseks;

| 39) | „loomse paljundusmaterjali säilituskeskus“ – loomse paljundusmaterjali ettevõte, mille pädev asutus on heaks kiitnud liitu sissetoomiseks ette nähtud ühe või mitme liigi spermakoguste, ootsüütide või embrüote või loomse paljundusmaterjali liikide või eri loomaliikide paljundusmaterjalide mis tahes kombinatsiooni säilitamiseks; |
| --- | --- |

39)

„loomse paljundusmaterjali säilituskeskus“ – loomse paljundusmaterjali ettevõte, mille pädev asutus on heaks kiitnud liitu sissetoomiseks ette nähtud ühe või mitme liigi spermakoguste, ootsüütide või embrüote või loomse paljundusmaterjali liikide või eri loomaliikide paljundusmaterjalide mis tahes kombinatsiooni säilitamiseks;

| 40) | „liha“ – kabiloomade, kodulindude ja uluklindude kõik osad, mis sobivad inimtoiduks, sh veri; |
| --- | --- |

40)

„liha“ – kabiloomade, kodulindude ja uluklindude kõik osad, mis sobivad inimtoiduks, sh veri;

| 41) | „värske liha“ – liha, hakkliha ja lihavalmistised, sealhulgas vaakumpakendatud või kontrollitud keskkonda pakendatud liha, hakkliha ja lihavalmistised, millele pole rakendatud muud säilitusprotsessi peale jahutamise, külmutamise või kiirkülmutamise; |
| --- | --- |

41)

„värske liha“ – liha, hakkliha ja lihavalmistised, sealhulgas vaakumpakendatud või kontrollitud keskkonda pakendatud liha, hakkliha ja lihavalmistised, millele pole rakendatud muud säilitusprotsessi peale jahutamise, külmutamise või kiirkülmutamise;

| 42) | „kabilooma rümp“ – tapetud või surmatud kabilooma terve lihakeha pärast järgmist:






  a) | veretustamine, tapetud loomade korral; |
| --- | --- | --- |

42)

„kabilooma rümp“ – tapetud või surmatud kabilooma terve lihakeha pärast järgmist:

a)

veretustamine, tapetud loomade korral;

| b) | siseelundite eemaldamine; |
| --- | --- |

b)

siseelundite eemaldamine;

| c) | jäsemete eemaldamine randme- ja pöiapiirkonnast; |
| --- | --- |

c)

jäsemete eemaldamine randme- ja pöiapiirkonnast;

| d) | saba, udara, pea ja naha eemaldamine, välja arvatud sigadel; |
| --- | --- |

d)

saba, udara, pea ja naha eemaldamine, välja arvatud sigadel;

| 43) | „rups“ – muu värske liha kui kabilooma rümbaliha, isegi kui see on rümbaga veel loomulikult ühendatud; |
| --- | --- |

43)

„rups“ – muu värske liha kui kabilooma rümbaliha, isegi kui see on rümbaga veel loomulikult ühendatud;

| 44) | „lihatooted“ – liha töötlemise saadused, sealhulgas töödeldud maod, põied, sooled, sulatatud loomarasvad ja lihaekstraktid, või selliste töödeldud toodete edasise töötlemise saadused, mille lõikepind näitab, et tootel puuduvad värskele lihale iseloomulikud omadused; |
| --- | --- |

44)

„lihatooted“ – liha töötlemise saadused, sealhulgas töödeldud maod, põied, sooled, sulatatud loomarasvad ja lihaekstraktid, või selliste töödeldud toodete edasise töötlemise saadused, mille lõikepind näitab, et tootel puuduvad värskele lihale iseloomulikud omadused;

| 45) | „kestad“ – põied ja sooled, mida on pärast puhastamist töödeldud kudede kraapimise, rasvatustamise ja pesemise teel ning mis on soolatud või kuivatatud; |
| --- | --- |

45)

„kestad“ – põied ja sooled, mida on pärast puhastamist töödeldud kudede kraapimise, rasvatustamise ja pesemise teel ning mis on soolatud või kuivatatud;

| 46) | „ternespiim“ – peetava looma piimanäärmetest 3–5 päeva pärast poegimist erituv vedelik, milles on paljus antikehi ja mineraalaineid ning mille eritumine eelneb toorpiima tootmisele; |
| --- | --- |

46)

„ternespiim“ – peetava looma piimanäärmetest 3–5 päeva pärast poegimist erituv vedelik, milles on paljus antikehi ja mineraalaineid ning mille eritumine eelneb toorpiima tootmisele;

| 47) | „ternespiimatooted“ – ternespiima töötlemise saadused või selliste töödeldud toodete edasise töötlemise saadused; |
| --- | --- |

47)

„ternespiimatooted“ – ternespiima töötlemise saadused või selliste töödeldud toodete edasise töötlemise saadused;

| 48) | „sumplaev“ – vesiviljeluses kasutatav laev, millel on sump või paak elusate kalade vees hoidmiseks ja transportimiseks; |
| --- | --- |

48)

„sumplaev“ – vesiviljeluses kasutatav laev, millel on sump või paak elusate kalade vees hoidmiseks ja transportimiseks;

| 49) | „ametliku kontrolli teabehaldussüsteem“ – määruse (EL) 2017/625 (16) artiklis 131 sätestatud ametliku kontrolli teabehaldussüsteem. |
| --- | --- |

49)

„ametliku kontrolli teabehaldussüsteem“ – määruse (EL) 2017/625 (16) artiklis 131 sätestatud ametliku kontrolli teabehaldussüsteem.

16

2. JAOTIS

ÜLDISED LOOMATERVISENÕUDED LOOMADE, LOOMSE PALJUNDUSMATERJALI JA LOOMSETE SAADUSTE SAADETISTE LIITU SISSETOOMISELE NING NENDE JÄRGNEVALE LIIKUMISELE JA KÄITLEMISELE

Artikkel 3

Liikmesriikide pädevate asutuste kohustused

Pädev asutus annab loa loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomiseks II–VI osaga hõlmatud liikidele ja kategooriate puhul, mille suhtes tehakse ametlik kontroll, nagu on ette nähtud määruse (EL) 2017/625 artikli 47 lõikega 1, tingimusel et:

| a) | saadetised on pärit järgmisest kohast:






  i) | maismaaloomade puhul teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liikide ja kategooriate korral loetellu kantud kolmas riik, territoorium või selle tsoon; |
| --- | --- | --- |

a)

saadetised on pärit järgmisest kohast:

i)

maismaaloomade puhul teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liikide ja kategooriate korral loetellu kantud kolmas riik, territoorium või selle tsoon;

| ii) | veeloomade puhul teatavate loomade ja loomsete saaduste liikide ja kategooriate korral loetellu kantud kolmas riik või territoorium või selle tsoon ning vesiviljelusloomade puhul sel eesmärgil loetellu kantud kolmas riik või territoorium või selle tsoon või bioturvarühmik; |
| --- | --- |

ii)

veeloomade puhul teatavate loomade ja loomsete saaduste liikide ja kategooriate korral loetellu kantud kolmas riik või territoorium või selle tsoon ning vesiviljelusloomade puhul sel eesmärgil loetellu kantud kolmas riik või territoorium või selle tsoon või bioturvarühmik;

| b) | päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on kinnitanud, et saadetised on kooskõlas järgmisega:






  i) | käesolevas artiklis, artiklis 4 ja artiklites 6–10 sätestatud üldised loomatervisenõuded loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomisele; |
| --- | --- | --- |

b)

päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on kinnitanud, et saadetised on kooskõlas järgmisega:

i)

käesolevas artiklis, artiklis 4 ja artiklites 6–10 sätestatud üldised loomatervisenõuded loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomisele;

| ii) | loomatervisenõuded, mida kohaldatakse teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liikide ja kategooriate ning nende kavandatava kasutuse suhtes, nagu on sätestatud II–VI osas; |
| --- | --- |

ii)

loomatervisenõuded, mida kohaldatakse teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liikide ja kategooriate ning nende kavandatava kasutuse suhtes, nagu on sätestatud II–VI osas;

| c) | saadetistega on kaasas järgmised dokumendid, millega on päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus andnud vajalikud tagatised punktis b osutatud loomatervisenõuete täitmise kohta:






  i) | päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi veterinaarjärelevalve ametniku välja antud loomatervise sertifikaat, mis hõlmab teatavaid loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liike ja kategooriaid ning nende kavandatavat kasutust; |
| --- | --- | --- |

c)

saadetistega on kaasas järgmised dokumendid, millega on päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus andnud vajalikud tagatised punktis b osutatud loomatervisenõuete täitmise kohta:

i)

päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi veterinaarjärelevalve ametniku välja antud loomatervise sertifikaat, mis hõlmab teatavaid loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liike ja kategooriaid ning nende kavandatavat kasutust;

| ii) | deklaratsioon ja muud dokumendid, kui seda on käesoleva määruse kohaselt nõutud. |
| --- | --- |

ii)

deklaratsioon ja muud dokumendid, kui seda on käesoleva määruse kohaselt nõutud.

Loomade ja haudemunade saadetiste puhul peab punkti c alapunktis i osutatud loomatervise sertifikaat olema välja antud 10 päeva jooksul enne saadetise piiripunkti saabumist; meretranspordi korral võib nimetatud perioodi siiski merereisi kestuse võrra pikendada.

Artikkel 4

Saadetiste sertifitseerimise kuupäev

1.   Käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste liike ja kategooriaid sisaldavaid saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult tingimusel, et kõnealuseid saadetisi ei sertifitseeritud liitu lähetamiseks enne kuupäeva, mil kõnealune päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium või selle tsoon või vesiviljelusloomade puhul selle bioturvarühmik kanti loetellu, mis hõlmab teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liikide ja kategooriate liitu sissetoomist.

2.   Kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist või vesiviljelusloomade puhul selle bioturvarühmikust pärit loomade, haudemunade ja loomsete saaduste saadetisi ei lubata liitu sisse tuua alates kuupäevast, mil need ei vasta enam loomatervisenõuetele, mida kohaldatakse teatavate loomade, haudemunade ja loomsete saaduste liikide ja kategooriate liitu sissetoomise suhtes, välja arvatud juhul, kui liit on loetelus määranud eritingimused loetellu kantud kolmandale riigile, territooriumile või selle tsoonile ja teatavatele loomade, haudemunade ja loomsete saaduste liikidele ja kategooriatele.

Artikkel 5

Ettevõtjate kohustused

1.   Käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liikide ja kategooriate saadetiste liitu sissetoomise eest vastutavad ettevõtjad esitavad need saadetised ametliku kontrolli tegemiseks liidu pädevale asutusele, nagu on ette nähtud määruse (EL) 2017/625 artikli 47 lõikega 1, ning tagavad, et kõnealused saadetised vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | artiklites 3 ja 4 ning 6–10 sätestatud üldised loomatervisenõuded loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomisele; |
| --- | --- |

a)

artiklites 3 ja 4 ning 6–10 sätestatud üldised loomatervisenõuded loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomisele;

| b) | loomatervisenõuded, mida kohaldatakse teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liikide ja kategooriate saadetiste ning nende kavandatava kasutuse suhtes, nagu on sätestatud II–VI osas. |
| --- | --- |

b)

loomatervisenõuded, mida kohaldatakse teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liikide ja kategooriate saadetiste ning nende kavandatava kasutuse suhtes, nagu on sätestatud II–VI osas.

2.   Ettevõtjad, kes vastutavad käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste liikide ja kategooriate saadetiste liitu sissetoomise kohast sihtkohta liikumise eest, ning ettevõtjad, kes vastutavad kõnealuste saadetiste käitlemise eest pärast nende liitu sissetoomist, tagavad, et:

| a) | pädev asutus on lubanud saadetised vastavalt artiklile 3 liitu sisse tuua; |
| --- | --- |

a)

pädev asutus on lubanud saadetised vastavalt artiklile 3 liitu sisse tuua;

| b) | saadetised vastavad teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liikide ja kategooriate loomatervisenõuetele, mis käsitlevad selliste saadetiste liikumist ja käitlemist pärast nende liitu sissetoomist ning mis on sätestatud II–VI osas; |
| --- | --- |

b)

saadetised vastavad teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liikide ja kategooriate loomatervisenõuetele, mis käsitlevad selliste saadetiste liikumist ja käitlemist pärast nende liitu sissetoomist ning mis on sätestatud II–VI osas;

| c) | saadetisi ei kasutata muuks otstarbeks kui selleks, milleks nad said päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädevalt asutuselt liitu sissetoomiseks sertifikaadi. |
| --- | --- |

c)

saadetisi ei kasutata muuks otstarbeks kui selleks, milleks nad said päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädevalt asutuselt liitu sissetoomiseks sertifikaadi.

Artikkel 6

Päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi siseriiklikud õigusaktid või loomatervishoiusüsteemid

1.   Loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste saadetisi lubatakse kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt liitu sisse tuua ainult juhul, kui:

| a) | iga sellise I lisas osutatud loetellu kantud taudi esinemise kahtluse ja kinnitamise korral, mis on seotud saadetises olevate loetellu kantud loomaliikidega või loetellu kantud loomaliikidega, millelt on pärit liitu sisse tuua lubatud saadetises olev loomne paljundusmaterjal või loomsed saadused, tuleb seaduse alusel sellest pädevale asutusele teatada ja aru anda; |
| --- | --- |

a)

iga sellise I lisas osutatud loetellu kantud taudi esinemise kahtluse ja kinnitamise korral, mis on seotud saadetises olevate loetellu kantud loomaliikidega või loetellu kantud loomaliikidega, millelt on pärit liitu sisse tuua lubatud saadetises olev loomne paljundusmaterjal või loomsed saadused, tuleb seaduse alusel sellest pädevale asutusele teatada ja aru anda;

| b) | on kasutusel süsteemid, mis tuvastavad esilekerkivaid taude; |
| --- | --- |

b)

on kasutusel süsteemid, mis tuvastavad esilekerkivaid taude;

| c) | on kasutusel süsteemid, mis tagavad, et vedelate toidujäätmete söötmine ei ole I lisas osutatud loetletud taudide allikas:






  i) | liitu sissetoomiseks ette nähtud loomadele
  või |
| --- | --- | --- |

c)

on kasutusel süsteemid, mis tagavad, et vedelate toidujäätmete söötmine ei ole I lisas osutatud loetletud taudide allikas:

i)

liitu sissetoomiseks ette nähtud loomadele

või

| ii) | loomadele, kellelt liitu sissetoomiseks ettenähtud loomne paljundusmaterjal on saadud,
  või |
| --- | --- |

ii)

loomadele, kellelt liitu sissetoomiseks ettenähtud loomne paljundusmaterjal on saadud,

või

| iii) | loomadele, kellelt liitu sissetoomiseks ettenähtud loomsed saadused on saadud. |
| --- | --- |

iii)

loomadele, kellelt liitu sissetoomiseks ettenähtud loomsed saadused on saadud.

2.   Liitu sissetoomiseks ette nähtud loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetisi lubatakse kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist liitu sisse tuua ainult siis, kui selles päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis võib kõnealused saadetised õiguspäraselt turule lasta ja nendega kaubelda.

Artikkel 7

Loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste tervisestaatusega seotud üldnõuded

1.   Loomade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad:

| a) | ei ole loomad, kes surmatakse päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil riikliku programmi alusel taudide (sealhulgas I lisas osutatud asjaomaste loetellu kantud taudide ja esilekerkivate taudide) likvideerimiseks; |
| --- | --- |

a)

ei ole loomad, kes surmatakse päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil riikliku programmi alusel taudide (sealhulgas I lisas osutatud asjaomaste loetellu kantud taudide ja esilekerkivate taudide) likvideerimiseks;

| b) | loomadel ei esinenud saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise ajal loomataudide sümptomeid; |
| --- | --- |

b)

loomadel ei esinenud saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise ajal loomataudide sümptomeid;

| c) | on pärit ettevõttest, mille suhtes ei kohaldatud sellest ettevõttest saadetise liitu lähetamise ajal riiklikke piiravaid meetmeid:






  i) | loomatervisega seotud põhjustel; |
| --- | --- | --- |

c)

on pärit ettevõttest, mille suhtes ei kohaldatud sellest ettevõttest saadetise liitu lähetamise ajal riiklikke piiravaid meetmeid:

i)

loomatervisega seotud põhjustel;

| ii) | vesiviljelusloomade puhul loomatervisega seotud põhjustel või tuvastamata põhjusel ebatavalise suremuse esinemise tõttu. |
| --- | --- |

ii)

vesiviljelusloomade puhul loomatervisega seotud põhjustel või tuvastamata põhjusel ebatavalise suremuse esinemise tõttu.

2.   Loomse paljundusmaterjali saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need on saadud loomadelt, kes vastasid kogumise ajal järgmistele tingimustele:

| a) | neil ei esinenud loomataudide sümptomeid; |
| --- | --- |

a)

neil ei esinenud loomataudide sümptomeid;

| b) | neid peeti neid ettevõttes, mille suhtes ei kohaldatud loomatervisega seotud põhjustel riiklikke piiravaid meetmeid, sealhulgas piiranguid, mis on seotud I lisas osutatud asjaomaste loetellu kantud taudide ja esilekerkivate taudidega. |
| --- | --- |

b)

neid peeti neid ettevõttes, mille suhtes ei kohaldatud loomatervisega seotud põhjustel riiklikke piiravaid meetmeid, sealhulgas piiranguid, mis on seotud I lisas osutatud asjaomaste loetellu kantud taudide ja esilekerkivate taudidega.

3.   Loomsete saaduste saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need on saadud järgmistelt loomadelt:

| a) | maismaaloomad, kellel ei esinenud loomataudide sümptomeid järgmise tegevuse ajal:






  i) | surmamine või tapmine värske liha ja lihatoodete tootmiseks
  või |
| --- | --- | --- |

a)

maismaaloomad, kellel ei esinenud loomataudide sümptomeid järgmise tegevuse ajal:

i)

surmamine või tapmine värske liha ja lihatoodete tootmiseks

või

| ii) | piima või munade kogumine; |
| --- | --- |

ii)

piima või munade kogumine;

| b) | veeloomade puhul ei esinenud tapmise või loomsete saaduste tootmiseks kogumise ajal loomataudide sümptomeid; |
| --- | --- |

b)

veeloomade puhul ei esinenud tapmise või loomsete saaduste tootmiseks kogumise ajal loomataudide sümptomeid;

| c) | neid ei surmatud, tapetud või – limuste ja elusate koorikloomade puhul – neid ei eemaldatud veest riikliku programmi alusel taudide likvideerimiseks; |
| --- | --- |

c)

neid ei surmatud, tapetud või – limuste ja elusate koorikloomade puhul – neid ei eemaldatud veest riikliku programmi alusel taudide likvideerimiseks;

| d) | neid peeti ettevõttes, mille suhtes ei kohaldatud loomatervisega seotud põhjustel riiklikke piiravaid meetmeid, sealhulgas vajaduse korral piiranguid, mis on seotud I lisas osutatud loetellu kantud taudide ja esilekerkivate taudidega järgmise ajal:






  i) | kõnealuste loomade surmamine või tapmine värske liha ja lihatoodete või veeloomade loomsete saaduste tootmiseks või |
| --- | --- | --- |

d)

neid peeti ettevõttes, mille suhtes ei kohaldatud loomatervisega seotud põhjustel riiklikke piiravaid meetmeid, sealhulgas vajaduse korral piiranguid, mis on seotud I lisas osutatud loetellu kantud taudide ja esilekerkivate taudidega järgmise ajal:

i)

kõnealuste loomade surmamine või tapmine värske liha ja lihatoodete või veeloomade loomsete saaduste tootmiseks või

| ii) | piima ja munade kogumine. |
| --- | --- |

ii)

piima ja munade kogumine.

Artikkel 8

Loomade päritoluettevõttega seotud üldnõuded

Lisaks II–V osas sätestatud erinõuetele lubatakse loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetisi liitu sisse tuua ainult juhul, kui peetavate loomade päritoluettevõte või nende peetavate loomade päritoluettevõte, kellelt on saadud loomne paljundusmaterjal või loomsed saadused, vastab järgmistele nõuetele:

| a) | see peab olema päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädevas asutuses registreeritud ja sellele peab olema määratud kordumatu registreerimisnumber; |
| --- | --- |

a)

see peab olema päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädevas asutuses registreeritud ja sellele peab olema määratud kordumatu registreerimisnumber;

| b) | selle peab olema heaks kiitnud päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus, kui seda on nõutud käesoleva määrusega ja selles sätestatud tingimustel, ning sellele peab olema antud kordumatu heakskiidunumber; |
| --- | --- |

b)

selle peab olema heaks kiitnud päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus, kui seda on nõutud käesoleva määrusega ja selles sätestatud tingimustel, ning sellele peab olema antud kordumatu heakskiidunumber;

| c) | see peab olema päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse järelevalve all; |
| --- | --- |

c)

see peab olema päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse järelevalve all;

| d) | sellel peab olema süsteem, mis võimaldab vähemalt kolme aasta vältel pidada ja säilitada ajakohastatud arvestust, mis sisaldab vähemalt järgmist teavet:






  i) | ettevõttes olevate loomade liigid, kategooriad, arv ja vajaduse korral identifitseerimisandmed; |
| --- | --- | --- |

d)

sellel peab olema süsteem, mis võimaldab vähemalt kolme aasta vältel pidada ja säilitada ajakohastatud arvestust, mis sisaldab vähemalt järgmist teavet:

i)

ettevõttes olevate loomade liigid, kategooriad, arv ja vajaduse korral identifitseerimisandmed;

| ii) | loomade toomine ettevõttesse ja ettevõttest väljaviimine; |
| --- | --- |

ii)

loomade toomine ettevõttesse ja ettevõttest väljaviimine;

| iii) | suremus ettevõttes; |
| --- | --- |

iii)

suremus ettevõttes;

| e) | veterinaararst peab seal tegema korrapäraseid loomatervise ülevaatusi, et tuvastada märke, mis viitavad taudide (sealhulgas I lisas osutatud loetellu kantud taudid, mis on asjaomased teatava looma, loomse paljundusmaterjali ja loomse saaduse liigi ja kategooria puhul, samuti esilekerkivad taudid) esinemisele osutavate ilmingute avastamisele ja sellest teavitamisele.
  Selliste loomatervise ülevaatuste sagedus peab olema asjaomasest ettevõttest tulenevate riskidega proportsionaalne. |
| --- | --- |

e)

veterinaararst peab seal tegema korrapäraseid loomatervise ülevaatusi, et tuvastada märke, mis viitavad taudide (sealhulgas I lisas osutatud loetellu kantud taudid, mis on asjaomased teatava looma, loomse paljundusmaterjali ja loomse saaduse liigi ja kategooria puhul, samuti esilekerkivad taudid) esinemisele osutavate ilmingute avastamisele ja sellest teavitamisele.

Selliste loomatervise ülevaatuste sagedus peab olema asjaomasest ettevõttest tulenevate riskidega proportsionaalne.

Artikkel 9

Proovivõtmine, laboriuuringud ja muud uuringud

Loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui proovivõtmine, laboriuuringud ja muud käesoleva määrusega nõutud uuringud on tehtud

| a) | proovide põhjal, mille on võtnud pädev asutus või mis on võetud tema järelevalve all, kusjuures asutus on






  i) | päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus, kui proovide võtmine ja analüüsimine tuleb teha enne liitu sissetoomist,
  või |
| --- | --- | --- |

a)

proovide põhjal, mille on võtnud pädev asutus või mis on võetud tema järelevalve all, kusjuures asutus on

i)

päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus, kui proovide võtmine ja analüüsimine tuleb teha enne liitu sissetoomist,

või

| ii) | sihtliikmesriigi pädev asutus, kui proovide võtmine ja analüüsimine tuleb teha pärast liitu sissetoomist; |
| --- | --- |

ii)

sihtliikmesriigi pädev asutus, kui proovide võtmine ja analüüsimine tuleb teha pärast liitu sissetoomist;

| b) | kooskõlas järgmisega:






  i) | komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/689 ja komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/688 (17) sätestatud asjakohased menetlused ja meetodid
  või |
| --- | --- | --- |

b)

kooskõlas järgmisega:

i)

komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/689 ja komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/688 (17) sätestatud asjakohased menetlused ja meetodid

17

või

| ii) | veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali liitu sissetoomise puhul komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/686 (18) II lisas sätestatud menetlused ja meetodid
  või |
| --- | --- |

ii)

veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali liitu sissetoomise puhul komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/686 (18) II lisas sätestatud menetlused ja meetodid

18

või

| iii) | käesolevas määruses kirjeldatud menetlused, kui seda konkreetselt nõutakse; |
| --- | --- |

iii)

käesolevas määruses kirjeldatud menetlused, kui seda konkreetselt nõutakse;

| c) | ametlikus laboris, mis on määratud määruse (EL) 2017/625 artikli 37 kohaselt. |
| --- | --- |

c)

ametlikus laboris, mis on määratud määruse (EL) 2017/625 artikli 37 kohaselt.

Artikkel 10

Päritolukoha taudivabadus ja eritingimused

1.   Loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on tõendanud, et kolmas riik, territoorium või selle tsoon või loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste päritoluettevõte on käesoleva määruse nõuetele vastavalt teatavatest taudidest vaba:

| a) | vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2020/689
  või |
| --- | --- |

a)

vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2020/689

või

| b) | haiguste puhul, mis ei kuulu delegeeritud määruse (EL) 2020/689 kohaldamisalasse, kooskõlas konkreetsete eeskirjadega, kui need eeskirjad on käesolevas määruses sätestatud, ja taudiseireprogrammiga, mida rakendab päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium ja mis peab olema:






  i) | esitatud hindamiseks komisjonile ja sisaldama vähemalt II lisas osutatud teavet; |
| --- | --- | --- |

b)

haiguste puhul, mis ei kuulu delegeeritud määruse (EL) 2020/689 kohaldamisalasse, kooskõlas konkreetsete eeskirjadega, kui need eeskirjad on käesolevas määruses sätestatud, ja taudiseireprogrammiga, mida rakendab päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium ja mis peab olema:

i)

esitatud hindamiseks komisjonile ja sisaldama vähemalt II lisas osutatud teavet;

| ii) | komisjoni poolt hinnatud selliseks, et see annab vajalikud tagatised seoses taudivabadusega kooskõlas






  — | taudiseire eeskirjadega, mis on sätestatud määruse (EL) 2016/429 artiklites 24, 25, 26 ja 27; |
| --- | --- | --- |

ii)

komisjoni poolt hinnatud selliseks, et see annab vajalikud tagatised seoses taudivabadusega kooskõlas

—

taudiseire eeskirjadega, mis on sätestatud määruse (EL) 2016/429 artiklites 24, 25, 26 ja 27;

| — | seire korraldust käsitlevate täiendavate eeskirjadega ja taudi esinemise kinnitamist ja taudi juhu määratlust käsitlevate eeskirjadega, mis on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 II osa 1. peatüki 1. ja 2. jaotises ning artiklis 10; |
| --- | --- |

—

seire korraldust käsitlevate täiendavate eeskirjadega ja taudi esinemise kinnitamist ja taudi juhu määratlust käsitlevate eeskirjadega, mis on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 II osa 1. peatüki 1. ja 2. jaotises ning artiklis 10;

| iii) | kehtinud piisavalt kaua, et see oleks täielikult rakendatud ja nõuetekohase järelevalve all. |
| --- | --- |

iii)

kehtinud piisavalt kaua, et see oleks täielikult rakendatud ja nõuetekohase järelevalve all.

2.   Vesiviljelusloomade ja vesiviljelusloomadelt saadud loomsete saaduste puhul, kui päritolukohaks olev bioturvarühmik peab olema teatavatest taudidest vaba, lubatakse kõnealuseid saadetisi liitu sisse tuua ainult juhul, kui päritolukohaks oleva kolmanda riigi pädev asutus on taudivabadust tõendanud vastavalt lõike 1 punktidele a ja b.

3.   Kui käesolevas määruses nõutakse eritingimuste kohaldamist, mis on seotud päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi või selle tsooni vabadusega teatavatest taudidest:

| a) | peab päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus olema eelnevalt taganud nende tingimuste täitmise; |
| --- | --- |

a)

peab päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus olema eelnevalt taganud nende tingimuste täitmise;

| b) | peab liit olema need eritingimused loetelus konkreetselt määranud loetellu kantud kolmandale riigile või territooriumile või selle tsoonile või bioturvarühmikule ning teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liikidele ja kategooriatele. |
| --- | --- |

b)

peab liit olema need eritingimused loetelus konkreetselt määranud loetellu kantud kolmandale riigile või territooriumile või selle tsoonile või bioturvarühmikule ning teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liikidele ja kategooriatele.

II OSA

ARTIKLITES 3 JA 5 OSUTATUD LOOMATERVISENÕUDED PEETAVATE MAISMAALOOMADE LIITU SISSETOOMISELE

1. JAOTIS

ÜLDISED LOOMATERVISENÕUDED PEETAVATELE MAISMAALOOMADELE

Artikkel 11

Peetavate maismaaloomade jaoks ette nähtud viibimisaeg

Peetavate maismaaloomade (v.a koerad, kassid ja valgetuhkrud) saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | loomad täitsid saadetise liitu lähetamise kuupäevale vahetult eelneva järjestikuse ajavahemiku jooksul viibimisaja nõude, mis on sätestatud III lisa järgmistes tabelites:






  i) | tabel 1 kabiloomade, mesilaste ja kimalaste puhul; |
| --- | --- | --- |

a)

loomad täitsid saadetise liitu lähetamise kuupäevale vahetult eelneva järjestikuse ajavahemiku jooksul viibimisaja nõude, mis on sätestatud III lisa järgmistes tabelites:

i)

tabel 1 kabiloomade, mesilaste ja kimalaste puhul;

| ii) | tabel 2 kodulindude ja tehistingimustes peetavate lindude puhul; |
| --- | --- |

ii)

tabel 2 kodulindude ja tehistingimustes peetavate lindude puhul;

| b) | loomad:






  i) | viibisid III lisa tabeli 1 teises veerus ja III lisa tabeli 2 kolmandas veerus osutatud ajavahemikul pidevalt päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis; |
| --- | --- | --- |

b)

loomad:

i)

viibisid III lisa tabeli 1 teises veerus ja III lisa tabeli 2 kolmandas veerus osutatud ajavahemikul pidevalt päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis;

| ii) | viibisid pidevalt päritoluettevõttes ja sellesse ettevõttesse ei toodud III lisa tabeli 1 kolmandas veerus ja III lisa tabeli 2 neljandas veerus osutatud ajavahemikul sisse ühtegi looma; |
| --- | --- |

ii)

viibisid pidevalt päritoluettevõttes ja sellesse ettevõttesse ei toodud III lisa tabeli 1 kolmandas veerus ja III lisa tabeli 2 neljandas veerus osutatud ajavahemikul sisse ühtegi looma;

| iii) | ei puutunud III lisa tabeli 1 neljandas veerus ja III lisa tabeli 2 viiendas veerus osutatud ajavahemikul kokku ühegi halvema tervisestaatusega loomaga. |
| --- | --- |

iii)

ei puutunud III lisa tabeli 1 neljandas veerus ja III lisa tabeli 2 viiendas veerus osutatud ajavahemikul kokku ühegi halvema tervisestaatusega loomaga.

Artikkel 12

Võiduajamistel, võistlustel ja kultuuriüritustel osalevate registreeritud hobuste viibimisajaga seotud erandid

1.   Erandina artikli 11 punkti b alapunktist i loetakse muud kui tapmiseks ettenähtud hobuslased III lisa tabelis 1 sätestatud viibimisaja nõudele vastavaks, kui nad on enne liitu lähetamist viibinud III lisa tabeli 1 teises veerus osutatud ajavahemikul lisaks päritolukohaks olevale kolmandale riigile või territooriumile või selle tsoonile ka

| a) | liikmesriigis
  või |
| --- | --- |

a)

liikmesriigis

või

| b) | registreeritud hobuste puhul: vahepealseks viibimiskohaks olevas loetellu kantud kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis, kust antakse sel eesmärgil luba registreeritud hobuste liitu sissetoomiseks, tingimusel, et nad toodi päritolukohaks olevasse kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile või selle tsooni loomatervisenõuete kohaselt, andes loomatervise tagatised, mis on vähemalt sama ranged kui need, mida kohaldatakse võiduajamistel ja võistlustel osalevate registreeritud hobuste otse liitu sissetoomise suhtes sellest kolmandast riigist, vahepealse elukoha territooriumilt või selle tsoonist. |
| --- | --- |

b)

registreeritud hobuste puhul: vahepealseks viibimiskohaks olevas loetellu kantud kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis, kust antakse sel eesmärgil luba registreeritud hobuste liitu sissetoomiseks, tingimusel, et nad toodi päritolukohaks olevasse kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile või selle tsooni loomatervisenõuete kohaselt, andes loomatervise tagatised, mis on vähemalt sama ranged kui need, mida kohaldatakse võiduajamistel ja võistlustel osalevate registreeritud hobuste otse liitu sissetoomise suhtes sellest kolmandast riigist, vahepealse elukoha territooriumilt või selle tsoonist.

2.   Erandina artikli 11 punkti b alapunktist ii loetakse võiduajamistel, võistlustel ja hobustega seotud kultuuriüritustel osalevad registreeritud hobused III lisa tabeli 1 kolmandas veerus sätestatud viibimisaja nõudele vastavaks, kui nad viibisid enne lähetamist päritolukohaks või vahepealseks viibimiskohaks oleva kolmanda riigi muudes ettevõtetes kui päritoluettevõte, tingimusel et:

| a) | kõnealused muud ettevõtted on olnud kolmanda riigi või territooriumi veterinaarjärelevalve ametniku järelevalve all; |
| --- | --- |

a)

kõnealused muud ettevõtted on olnud kolmanda riigi või territooriumi veterinaarjärelevalve ametniku järelevalve all;

| b) | kõnealuste muude ettevõtete suhtes ei kohaldatud loomatervisega seotud põhjustel riiklikke piiravaid meetmeid, sealhulgas piiranguid, mis on seotud I lisas osutatud asjaomaste taudide ja esilekerkivate taudidega; |
| --- | --- |

b)

kõnealuste muude ettevõtete suhtes ei kohaldatud loomatervisega seotud põhjustel riiklikke piiravaid meetmeid, sealhulgas piiranguid, mis on seotud I lisas osutatud asjaomaste taudide ja esilekerkivate taudidega;

| c) | kõnealused muud ettevõtted vastavad artiklis 23 sätestatud loomatervisenõuetele. |
| --- | --- |

c)

kõnealused muud ettevõtted vastavad artiklis 23 sätestatud loomatervisenõuetele.

3.   Samuti erandina artikli 11 punkti b alapunktist ii lubatakse liitu sisse tuua võiduajamistel, võistlustel ja hobustega seotud kultuuriüritustel osalevaid registreeritud hobuseid, kes on puutunud kokku hobuslastega, kes on kolmandasse riiki, kolmandale territooriumile või selle tsooni sisse toodud muust kolmandast riigist, kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist või muust päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi tsoonist, tingimusel et:

| a) | need hobuslased toodi päritolukohaks olevasse kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile või selle tsooni loomatervisenõuete kohaselt, mis on vähemalt sama ranged kui need, mida kohaldatakse kõnealuste hobuslaste otse liitu sissetoomise suhtes; |
| --- | --- |

a)

need hobuslased toodi päritolukohaks olevasse kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile või selle tsooni loomatervisenõuete kohaselt, mis on vähemalt sama ranged kui need, mida kohaldatakse kõnealuste hobuslaste otse liitu sissetoomise suhtes;

| b) | otsese kokkupuute võimalus teiste loomadega piirneb võiduajamiste, võistluste ja hobustega seotud kultuuriüritustega ning nendega seotud treenimise, soojenduse ja võistluseelse esitlusega. |
| --- | --- |

b)

otsese kokkupuute võimalus teiste loomadega piirneb võiduajamiste, võistluste ja hobustega seotud kultuuriüritustega ning nendega seotud treenimise, soojenduse ja võistluseelse esitlusega.

Artikkel 13

Maismaaloomade kontroll enne liitu lähetamist

1.   Maismaaloomade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad on päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis läbinud veterinaarjärelevalve ametniku kliinilise kontrolli 24 tunni jooksul enne loomade liitu lähetamiseks pealelaadimist, et avastada märke, mis viitavad taudide (sealhulgas I lisas osutatud loetellu kantud taudide ja esilekerkivate taudide) esinemisele.

Kodulindude ja tehistingimustes peetavate lindude puhul hõlmab see kontroll nii lähetamiseks ette nähtud loomi kui ka päritolukarja.

2.   Erandina lõike 1 esimesest lõigust võib registreeritud hobuslaste puhul selles osutatud kontrolli teha 48 tunni jooksul enne loomade liitu lähetamiseks pealelaadimist või viimasel tööpäeval enne liitu lähetamist.

3.   Erandina lõike 1 esimesest lõigust võib koerte, kasside ja valgetuhkrute puhul selles osutatud kontrolli teha 48 tunni jooksul enne loomade liitu lähetamiseks pealelaadimist.

Artikkel 14

Maismaaloomade liitu lähetamise üldeeskirjad

1.   Maismaaloomade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad ei ole päritoluettevõttes liitu lähetamiseks pealelaadimise ajast kuni nende liitu saabumise ajani kokku puutunud muude maismaaloomadega,

| a) | kes kuuluvad samasse liiki ja kes ei ole ette nähtud liitu sissetoomiseks; |
| --- | --- |

a)

kes kuuluvad samasse liiki ja kes ei ole ette nähtud liitu sissetoomiseks;

| b) | kes kuuluvad muusse liiki, mis on samade taudide puhul loetellu kantud, ja kes ei ole ette nähtud liitu sissetoomiseks; |
| --- | --- |

b)

kes kuuluvad muusse liiki, mis on samade taudide puhul loetellu kantud, ja kes ei ole ette nähtud liitu sissetoomiseks;

| c) | kellel on halvem tervisestaatus. |
| --- | --- |

c)

kellel on halvem tervisestaatus.

2.   Kui lõikes 1 osutatud saadetiste vedu toimub õhu kaudu, meritsi, raudteed või maanteed mööda või jalgsi, lubatakse kõnealuseid saadetisi liitu sisse tuua ainult juhul, kui neid ei ole veetud läbi selliste kolmandate riikide või territooriumide või nende tsoonide ega maha või ümber laaditud sellistes kolmandates riikides, kolmandatel territooriumidel või nende tsoonides, mis ei ole kantud teatavate loomaliikide ja -kategooriate liitu sissetoomist ja kavandatud eesmärkidel liidus kasutamist lubavasse loetellu.

3.   Kui isegi osa lõikes 1 osutatud saadetiste veoteekonnast toimub meritsi, lubatakse kõnealuseid saadetisi liitu sisse tuua ainult juhul, kui nendega on liitu saabudes kaasas laeva kapteni allkirjastatud deklaratsioon, mis on lisatud loomadega kaasas olevale veterinaarsertifikaadile ja milles esitatakse järgmine teave:

| a) | päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis asuv lähtesadam; |
| --- | --- |

a)

päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis asuv lähtesadam;

| b) | liidus asuv sihtsadam; |
| --- | --- |

b)

liidus asuv sihtsadam;

| c) | külastatud sadamad, kui laev külastas väljaspool loomade päritolukohaks olevat kolmandat riiki või territooriumi või selle tsooni asuvaid sadamaid; |
| --- | --- |

c)

külastatud sadamad, kui laev külastas väljaspool loomade päritolukohaks olevat kolmandat riiki või territooriumi või selle tsooni asuvaid sadamaid;

| d) | kinnitus järgmiste nõuete täitmise kohta teekonnal liitu:






  i) | loomad on pardal püsinud; |
| --- | --- | --- |

d)

kinnitus järgmiste nõuete täitmise kohta teekonnal liitu:

i)

loomad on pardal püsinud;

| ii) | loomad ei ole pardal viibimise ajal puutunud kokku halvema tervisestaatusega loomadega. |
| --- | --- |

ii)

loomad ei ole pardal viibimise ajal puutunud kokku halvema tervisestaatusega loomadega.

Artikkel 15

Erand muude maismaaloomade kui hobuslaste ümberlaadimiseks loeteluvälistes kolmandates riikides või kolmandatel territooriumidel tehnilise probleemi või muu ettenägematu asjaolu korral

1.   Erandina artikli 14 lõikest 2 annab pädev asutus loa tuua liitu sisse selliseid muude maismaaloomade kui hobuslaste saadetisi, mis on esialgsest lähetamise veovahendist ümber laaditud teise veovahendisse, et jätkata teekonda sellises kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis, mis ei ole kantud teatavate loomaliikide ja -kategooriate liitu sissetoomist lubavasse loetellu, kuid ainult juhul, kui ümberlaadimine, mis toimus sellise tehnilise probleemi või muu ettenägematu asjaolu tõttu, mis põhjustas logistilisi probleeme loomade meritsi või õhu kaudu liitu vedamisel, oli vajalik saadetiste vedamiseks kuni liitu sissetoomise kohani, tingimusel et:

| a) | loomasaadetiste sissetoomist liitu lubavad sihtliikmesriigi pädev asutus ja vajaduse korral mis tahes läbitava liikmesriigi pädev asutus kuni nende saabumiseni liidus asuvasse sihtkohta; |
| --- | --- |

a)

loomasaadetiste sissetoomist liitu lubavad sihtliikmesriigi pädev asutus ja vajaduse korral mis tahes läbitava liikmesriigi pädev asutus kuni nende saabumiseni liidus asuvasse sihtkohta;

| b) | kogu ümberlaadimine toimus kolmanda riigi või territooriumi veterinaarjärelevalve ametniku järelevalve all, et tagada järgmine:






  i) | asjakohaste loomataudide siirutajate vastu on kasutusele võetud tõhusad kaitsemeetmed; |
| --- | --- | --- |

b)

kogu ümberlaadimine toimus kolmanda riigi või territooriumi veterinaarjärelevalve ametniku järelevalve all, et tagada järgmine:

i)

asjakohaste loomataudide siirutajate vastu on kasutusele võetud tõhusad kaitsemeetmed;

| ii) | liitu sissetoomiseks ette nähtud loomade ja mis tahes muude loomade vahel otsese ja kaudse kokkupuute vältimiseks on kasutusele võetud tõhusad meetmed; |
| --- | --- |

ii)

liitu sissetoomiseks ette nähtud loomade ja mis tahes muude loomade vahel otsese ja kaudse kokkupuute vältimiseks on kasutusele võetud tõhusad meetmed;

| iii) | veovahendisse, mis jätkas teekonda liitu, ei lisatud sööta, vett ega allapanu, mis pärineb sellisest kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis ei ole kantud teatavate loomaliikide ja -kategooriate liitu sissetoomist lubavasse loetellu; |
| --- | --- |

iii)

veovahendisse, mis jätkas teekonda liitu, ei lisatud sööta, vett ega allapanu, mis pärineb sellisest kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis ei ole kantud teatavate loomaliikide ja -kategooriate liitu sissetoomist lubavasse loetellu;

| iv) | saadetises olevad loomad laaditi liitu edasisaatmiseks sadama või lennujaama piirest väljumata otse ja võimalikult kiiresti ümber laevale või lennukile, mis vastas artiklis 17 sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

iv)

saadetises olevad loomad laaditi liitu edasisaatmiseks sadama või lennujaama piirest väljumata otse ja võimalikult kiiresti ümber laevale või lennukile, mis vastas artiklis 17 sätestatud nõuetele;

| c) | loomade saadetisega on kaasas ümberlaadimiskohaks olnud kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse deklaratsioon, mis sisaldab teavet ümberlaadimistoimingu kohta ja tõendab, et punktis b sätestatud nõuete täitmiseks on kasutusele võetud asjakohased meetmed. |
| --- | --- |

c)

loomade saadetisega on kaasas ümberlaadimiskohaks olnud kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse deklaratsioon, mis sisaldab teavet ümberlaadimistoimingu kohta ja tõendab, et punktis b sätestatud nõuete täitmiseks on kasutusele võetud asjakohased meetmed.

2.   Lõikes 1 sätestatud erandit ei kohaldata mesilaste ja kimalaste saadetiste suhtes.

Artikkel 16

Erand hobuslaste ümberlaadimiseks loeteluvälistes kolmandates riikides või kolmandatel territooriumidel

Erandina artikli 14 lõikest 2 lubatakse juhul, kui hobuslaste saadetised on hobuslaste vedamisel liitu laaditud ümber teise veovahendisse sellises kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis, mis ei ole kantud teatavate hobuslaste kategooriate liitu sissetoomist lubavasse loetellu, nimetatud saadetisi liitu sisse tuua ainult siis, kui need vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | saadetises olevaid loomi veeti liitu meritsi või õhu kaudu; |
| --- | --- |

a)

saadetises olevaid loomi veeti liitu meritsi või õhu kaudu;

| b) | saadetises olevad loomad laaditi esialgsest lähetamise veovahendist otse ümber teise veovahendisse, et jätkata teekonda; |
| --- | --- |

b)

saadetises olevad loomad laaditi esialgsest lähetamise veovahendist otse ümber teise veovahendisse, et jätkata teekonda;

| c) | ümberlaadimistoimingu ajal






  i) | tagati tõhus kaitse asjakohaste loomataudide siirutajate vastu ja hobuslased ei puutunud kokku halvema tervisestaatusega hobuslastega; |
| --- | --- | --- |

c)

ümberlaadimistoimingu ajal

i)

tagati tõhus kaitse asjakohaste loomataudide siirutajate vastu ja hobuslased ei puutunud kokku halvema tervisestaatusega hobuslastega;

| ii) | veterinaarjärelevalve ametniku vahetu järelevalve all laaditi saadetises olevad loomad sadama või lennujaama piirest väljumata otse ja võimalikult kiiresti ümber teekonda jätkavale laevale või lennukile, mis pidi vastama artiklis 17 sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

ii)

veterinaarjärelevalve ametniku vahetu järelevalve all laaditi saadetises olevad loomad sadama või lennujaama piirest väljumata otse ja võimalikult kiiresti ümber teekonda jätkavale laevale või lennukile, mis pidi vastama artiklis 17 sätestatud nõuetele;

| d) | veterinaarjärelevalve ametnik peab olema kinnitanud, et saadetis vastas punktides a, b ja c sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

d)

veterinaarjärelevalve ametnik peab olema kinnitanud, et saadetis vastas punktides a, b ja c sätestatud nõuetele.

Artikkel 17

Maismaaloomade veovahendite üldnõuded

1.   Peetavate maismaaloomade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui nende vedamiseks kasutatavad veovahendid

| a) | on ehitatud nii, et:






  i) | loomad ei saa välja pääseda ega välja kukkuda; |
| --- | --- | --- |

a)

on ehitatud nii, et:

i)

loomad ei saa välja pääseda ega välja kukkuda;

| ii) | on võimalik loomade hoiuruumi visuaalne kontroll; |
| --- | --- |

ii)

on võimalik loomade hoiuruumi visuaalne kontroll;

| iii) | ennetatakse või minimeeritakse virtsa, allapanu või sööda keskkonda sattumist; |
| --- | --- |

iii)

ennetatakse või minimeeritakse virtsa, allapanu või sööda keskkonda sattumist;

| iv) | kodulindude ja tehistingimustes peetavate lindude puhul ennetatakse või minimeeritakse sulgede keskkonda sattumist; |
| --- | --- |

iv)

kodulindude ja tehistingimustes peetavate lindude puhul ennetatakse või minimeeritakse sulgede keskkonda sattumist;

| b) | puhastati ja desinfitseeriti lähetamiskohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse lubatud desinfitseerimisvahendiga ning kuivatati või lasti kuivada vahetult enne iga liitu sissetoomiseks ette nähtud loomade pealelaadimist. |
| --- | --- |

b)

puhastati ja desinfitseeriti lähetamiskohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse lubatud desinfitseerimisvahendiga ning kuivatati või lasti kuivada vahetult enne iga liitu sissetoomiseks ette nähtud loomade pealelaadimist.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata liitu sissetoomiseks ette nähtud mesilaste ja kimalaste saadetiste veo suhtes.

Artikkel 18

Nõuded maismaaloomade liitu vedamiseks kasutatavatele konteineritele

Peetavate maismaaloomade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui konteinerid, milles peetavaid maismaaloomi veovahendites liitu veetakse,

| a) | vastavad artikli 17 lõike 1 punktis a esitatud nõuetele; |
| --- | --- |

a)

vastavad artikli 17 lõike 1 punktis a esitatud nõuetele;

| b) | sisaldavad üksnes samasse liiki ja kategooriasse kuuluvaid ning samast ettevõttest pärit loomi; |
| --- | --- |

b)

sisaldavad üksnes samasse liiki ja kategooriasse kuuluvaid ning samast ettevõttest pärit loomi;

| c) | vastavad ühele järgmistest tingimustest:






  i) | need on selleks otstarbeks valmistatud eelnevalt kasutamata ühekordselt kasutatavad konteinerid, mida kasutatakse ainult üks kord ja mis seejärel hävitatakse,
  või |
| --- | --- | --- |

c)

vastavad ühele järgmistest tingimustest:

i)

need on selleks otstarbeks valmistatud eelnevalt kasutamata ühekordselt kasutatavad konteinerid, mida kasutatakse ainult üks kord ja mis seejärel hävitatakse,

või

| ii) | neid puhastatakse ja desinfitseeritakse ning kuivatatakse või lastakse kuivada enne liitu sissetoomiseks ette nähtud loomade pealelaadimist. |
| --- | --- |

ii)

neid puhastatakse ja desinfitseeritakse ning kuivatatakse või lastakse kuivada enne liitu sissetoomiseks ette nähtud loomade pealelaadimist.

Artikkel 19

Maismaaloomade liikumine ja käitlemine pärast nende sissetoomist

1.   Pärast maismaaloomade saadetiste liitu sissetoomist veetakse need viivitamata otse:

| a) | nende sihtettevõttesse liidus, kuhu nad peavad jääma vähemalt II–V osa konkreetsetes asjakohastes artiklites nõutud ajaks; |
| --- | --- |

a)

nende sihtettevõttesse liidus, kuhu nad peavad jääma vähemalt II–V osa konkreetsetes asjakohastes artiklites nõutud ajaks;

| b) | sihttapamajja liidus, kui nad on ette nähtud tapmiseks, kusjuures nad tuleb tappa viie päeva jooksul pärast nende liitu saabumist. |
| --- | --- |

b)

sihttapamajja liidus, kui nad on ette nähtud tapmiseks, kusjuures nad tuleb tappa viie päeva jooksul pärast nende liitu saabumist.

2.   Kui kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist sisse toodud maismaaloomade saadetiste sihtkohaks on tapamaja, liidus asuv heakskiidetud karantiiniasutus või kinnine ettevõte, kohaldatakse saadetise sihtkohta vedamisel ja saabumisel järelevalvet vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/1666 (19) artiklitele 2 ja 3.

3.   Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata registreeritud hobuslaste kolmandatest riikidest liitu sissetoomise suhtes ja registreeritud hobuste taassissetoomise suhtes pärast ajutist eksporti.

2. JAOTIS

LOOMATERVISENÕUDED KABILOOMADELE

1. PEATÜKK

Konkreetsed loomatervisenõuded kabiloomadele

Artikkel 20

Kabiloomade lähetamine liitu

1.   Kabiloomade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need saadetised on päritoluettevõttest liitu lähetatud ilma ühtki muud ettevõtet läbimata.

2.   Erandina lõikest 1 võidakse mitmest päritoluettevõttest pärit kabiloomade saadetisi lubada liitu sisse tuua juhul, kui saadetises olevaid loomi koguti päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis üheainsa kogumise käigus vastavalt järgmistele tingimustele:

| a) | kabiloomad kuuluvad ühte järgmisse liiki ja kategooriasse:






  i) | Bos taurus, Ovis aries, Capra hircus või Sus scrofa

  või |
| --- | --- | --- |

a)

kabiloomad kuuluvad ühte järgmisse liiki ja kategooriasse:

i)

Bos taurus, Ovis aries, Capra hircus või Sus scrofa

või

| ii) | Equidae, kes on ette nähtud tapmiseks. |
| --- | --- |

ii)

Equidae, kes on ette nähtud tapmiseks.

| b) | kogumine toimus ettevõttes:






  i) | mille kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on kabiloomade kogumiseks heaks kiitnud vastavalt nõuetele, mis on vähemalt sama ranged kui komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 (20) artiklis 5 sätestatud nõuded; |
| --- | --- | --- |

b)

kogumine toimus ettevõttes:

i)

mille kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on kabiloomade kogumiseks heaks kiitnud vastavalt nõuetele, mis on vähemalt sama ranged kui komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 (20) artiklis 5 sätestatud nõuded;

| ii) | mille on sel eesmärgil loetellu kandnud lähtekohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus, lisades delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artikliga 21 ette nähtud teabe; |
| --- | --- |

ii)

mille on sel eesmärgil loetellu kandnud lähtekohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus, lisades delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artikliga 21 ette nähtud teabe;

| iii) | kus säilitatakse järgmisi andmeid ja hoitakse neid ajakohastatuna vähemalt kolm aastat:






  — | loomade päritolu; |
| --- | --- | --- |

iii)

kus säilitatakse järgmisi andmeid ja hoitakse neid ajakohastatuna vähemalt kolm aastat:

—

loomade päritolu;

| — | kogumiskeskusesse saabumise ja sealt lähetamise kuupäevad; |
| --- | --- |

—

kogumiskeskusesse saabumise ja sealt lähetamise kuupäevad;

| — | loomade identifitseerimiskoodid; |
| --- | --- |

—

loomade identifitseerimiskoodid;

| — | loomade päritoluettevõtte registreerimisnumber; |
| --- | --- |

—

loomade päritoluettevõtte registreerimisnumber;

| — | kabiloomade saadetisi sellesse keskusesse toimetavate või sealt neid peale võtvate vedajate ja veovahendite registreerimisnumber; |
| --- | --- |

—

kabiloomade saadetisi sellesse keskusesse toimetavate või sealt neid peale võtvate vedajate ja veovahendite registreerimisnumber;

| iv) | mis vastab artiklis 8 ja artikli 23 lõikes 1 sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

iv)

mis vastab artiklis 8 ja artikli 23 lõikes 1 sätestatud nõuetele;

| c) | kogumine kogumiskeskuses ei kestnud kauem kui kuus päeva; seda ajavahemikku käsitatakse osana proovivõtuks vajalikust ajavahemikust, kui käesoleva määrusega nõutakse enne liitu lähetamist uuringute tegemiseks proovide võtmist; |
| --- | --- |

c)

kogumine kogumiskeskuses ei kestnud kauem kui kuus päeva; seda ajavahemikku käsitatakse osana proovivõtuks vajalikust ajavahemikust, kui käesoleva määrusega nõutakse enne liitu lähetamist uuringute tegemiseks proovide võtmist;

| d) | kabiloomad peavad olema saabunud liitu 10 päeva jooksul alates päritoluettevõttest lähetamise kuupäevast. |
| --- | --- |

d)

kabiloomad peavad olema saabunud liitu 10 päeva jooksul alates päritoluettevõttest lähetamise kuupäevast.

Artikkel 21

Kabiloomade identifitseerimine

1.   Muude kabiloomade kui hobuslaste saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad on enne päritoluettevõttest lähetamist individuaalselt identifitseeritud füüsilise identifitseerimisvahendi abil, millele on nähtavalt, loetavalt ja kustumatult märgitud:

| a) | looma identifitseerimiskood, mis loob ühese seose looma ja temaga kaasas oleva loomatervise sertifikaadi vahel; |
| --- | --- |

a)

looma identifitseerimiskood, mis loob ühese seose looma ja temaga kaasas oleva loomatervise sertifikaadi vahel;

| b) | eksportiva riigi kahetäheline kood vastavalt ISO standardile 3166. |
| --- | --- |

b)

eksportiva riigi kahetäheline kood vastavalt ISO standardile 3166.

2.   Hobuslaste saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad on enne päritoluettevõttest väljasaatmist individuaalselt identifitseeritud vähemalt ühe järgmise meetodi abil:

| a) | süstitav transponder või kõrvamärk, millel on nähtavalt, loetavalt ja kustumatult märgitud:






  i) | looma identifitseerimiskood, mis loob ühese seose looma ja temaga kaasas oleva loomatervise sertifikaadi vahel; |
| --- | --- | --- |

a)

süstitav transponder või kõrvamärk, millel on nähtavalt, loetavalt ja kustumatult märgitud:

i)

looma identifitseerimiskood, mis loob ühese seose looma ja temaga kaasas oleva loomatervise sertifikaadi vahel;

| ii) | eksportiva riigi kahetäheline kood või kolmekohaline numberkood vastavalt ISO standardile 3166; |
| --- | --- |

ii)

eksportiva riigi kahetäheline kood või kolmekohaline numberkood vastavalt ISO standardile 3166;

| b) | muude kui tapmiseks ettenähtud hobuslaste puhul identifitseerimisdokument, mis on välja antud hiljemalt liitu sissetoomiseks sertifitseerimise ajal ja milles:






  i) | kirjeldatakse ja kujutatakse looma (sh alternatiivseid identifitseerimismeetodeid) nii, et on võimalik luua ühene seos looma ja temaga kaasas oleva identifitseerimisdokumendi vahel; |
| --- | --- | --- |

b)

muude kui tapmiseks ettenähtud hobuslaste puhul identifitseerimisdokument, mis on välja antud hiljemalt liitu sissetoomiseks sertifitseerimise ajal ja milles:

i)

kirjeldatakse ja kujutatakse looma (sh alternatiivseid identifitseerimismeetodeid) nii, et on võimalik luua ühene seos looma ja temaga kaasas oleva identifitseerimisdokumendi vahel;

| ii) | on teave siirdatud süstitava transponderi saadetava individuaalse koodi kohta, juhul kui see kood ei vasta punkti a tingimustele. |
| --- | --- |

ii)

on teave siirdatud süstitava transponderi saadetava individuaalse koodi kohta, juhul kui see kood ei vasta punkti a tingimustele.

3.   Erandina lõikest 1 võib lubada liitu sisse tuua kinniste ettevõtete jaoks ettenähtud kabiloomade saadetisi, kui need loomad on individuaalselt identifitseeritavad süstitava transponderi või alternatiivse identifitseerimismeetodi abil, mis tagab ühese seose looma ja temaga kaasas olevate sisenemisdokumentide vahel;

4.   Kui kabiloomad identifitseeritakse elektroonilise identifitseerimisvahendiga, mis ei vasta ISO standarditele 11784 ja 11785, peab ettevõtja, kes vastutab kabiloomade saadetiste liitu sissetoomise eest, tagama sellise lugemisseadme olemasolu, mis võimaldab igal ajal kontrollida looma identifitseerimistunnust.

Artikkel 22

Kabiloomade päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium või selle tsoon

1.   Muude kabiloomade kui hobuslaste saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis on vaba IV lisa A osa punktis 1 esitatud tabelis osutatud A-kategooria taudidest selles tabelis osutatud ajavahemiku jooksul.

2.   Hobuslaste saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist,

| a) | mis on vaba IV lisa A osa punktis 2 esitatud tabelis osutatud loetellu kantud taudidest selles tabelis osutatud ajavahemiku jooksul; |
| --- | --- |

a)

mis on vaba IV lisa A osa punktis 2 esitatud tabelis osutatud loetellu kantud taudidest selles tabelis osutatud ajavahemiku jooksul;

| b) | kui ei ole teatatud ühegi IV lisa A osa punktis 3 esitatud tabelis osutatud loetellu kantud taudi esinemisest selles tabelis osutatud ajavahemiku jooksul; |
| --- | --- |

b)

kui ei ole teatatud ühegi IV lisa A osa punktis 3 esitatud tabelis osutatud loetellu kantud taudi esinemisest selles tabelis osutatud ajavahemiku jooksul;

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud ajavahemikke võib IV lisa B osasse lisatud taudide puhul lühendada seal osutatud asjakohastel eritingimustel.

4.   Muude kabiloomade kui hobuslaste saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus IV lisa C osas osutatud A-kategooria taudide vastane vaktsineerimine ei ole toimunud vastavalt üksikasjadele, mis on sätestatud:

| a) | muude kabiloomade kui hobuslaste puhul kõnealuse lisa punktis 1; |
| --- | --- |

a)

muude kabiloomade kui hobuslaste puhul kõnealuse lisa punktis 1;

| b) | hobuslaste puhul kõnealuse lisa punktis 2. |
| --- | --- |

b)

hobuslaste puhul kõnealuse lisa punktis 2.

5.   Seoses Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae, M. tuberculosis) põhjustatud nakkusega lubatakse veiste saadetisi liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad:

| a) | on kas pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mille staatus seoses kõnealuse taudiga on ilma vaktsineerimata taudivaba,
  või |
| --- | --- |

a)

on kas pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mille staatus seoses kõnealuse taudiga on ilma vaktsineerimata taudivaba,

või

| b) | vastavad V lisa punktis 1 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

b)

vastavad V lisa punktis 1 sätestatud nõuetele.

6.   Seoses Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkusega lubatakse veiste, lammaste ja kitsede saadetisi liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad:

| a) | on kas pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mille staatus seoses kõnealuse taudiga on ilma vaktsineerimata taudivaba,
  või |
| --- | --- |

a)

on kas pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mille staatus seoses kõnealuse taudiga on ilma vaktsineerimata taudivaba,

või

| b) | vastavad V lisa punktis 2 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

b)

vastavad V lisa punktis 2 sätestatud nõuetele.

7.   Seoses lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpide 1–24 põhjustatud nakkusega lubatakse loetellu kantud liikidesse kuuluvate kabiloomade saadetisi liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad:

| a) | on kas pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis on kahe aasta jooksul enne liitu lähetamise kuupäeva olnud sellest taudist vaba, või |
| --- | --- |

a)

on kas pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis on kahe aasta jooksul enne liitu lähetamise kuupäeva olnud sellest taudist vaba, või

| b) | vastavad ühele VI lisa A osas sätestatud eritingimustest. |
| --- | --- |

b)

vastavad ühele VI lisa A osas sätestatud eritingimustest.

8.   Seoses veiste enzootilise leukoosiga lubatakse veiste saadetisi liitu sisse tuua ainult juhul, kui need loomad:

| a) | on kas pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis on sellest taudist vaba,
  või |
| --- | --- |

a)

on kas pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis on sellest taudist vaba,

või

| b) | vastavad VI lisa B osas sätestatud eritingimustele. |
| --- | --- |

b)

vastavad VI lisa B osas sätestatud eritingimustele.

9.   Kabiloomade saadetisi, mis on ette nähtud sissetoomiseks liikmesriiki või selle tsooni, millel on taudivaba staatus või nende VII lisas osutatud C-kategooria taudide heakskiidetud likvideerimisprogramm, millega seoses on kabiloomade liigid loetellu kantud, lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad:

| a) | on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mille staatus seoses kõnealuste taudidega on asjakohaste liikide puhul taudivaba,
  või |
| --- | --- |

a)

on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mille staatus seoses kõnealuste taudidega on asjakohaste liikide puhul taudivaba,

või

| b) | vastavad kõnealuses lisas sätestatud asjakohastele lisanõuetele. |
| --- | --- |

b)

vastavad kõnealuses lisas sätestatud asjakohastele lisanõuetele.

Artikkel 23

Kabiloomade päritoluettevõte

1.   Kabiloomade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad:

| a) | on pärit ettevõttest, mille sees ja mida ümbritseval alal (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane) ei ole teatatud ühegi sellise VIII lisas osutatud taudi esinemisest, millega seoses on liitu sissetoomiseks ette nähtud kabiloomade liigid loetellu kantud, kusjuures seda järgmistes punktides sätestatud tabelites osutatud ajavahemiku jooksul:






  i) | muude kabiloomade kui hobuslaste puhul kõnealuse lisa punktides 1 ja 2
  või |
| --- | --- | --- |

a)

on pärit ettevõttest, mille sees ja mida ümbritseval alal (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane) ei ole teatatud ühegi sellise VIII lisas osutatud taudi esinemisest, millega seoses on liitu sissetoomiseks ette nähtud kabiloomade liigid loetellu kantud, kusjuures seda järgmistes punktides sätestatud tabelites osutatud ajavahemiku jooksul:

i)

muude kabiloomade kui hobuslaste puhul kõnealuse lisa punktides 1 ja 2

või

| ii) | hobuslaste puhul kõnealuse lisa punktides 3 ja 4; |
| --- | --- |

ii)

hobuslaste puhul kõnealuse lisa punktides 3 ja 4;

| b) | punktis a osutatud ajavahemiku jooksul ei ole kabiloomad puutunud kokku halvema tervisestaatusega loomadega. |
| --- | --- |

b)

punktis a osutatud ajavahemiku jooksul ei ole kabiloomad puutunud kokku halvema tervisestaatusega loomadega.

2.   Seoses Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae, M. tuberculosis) põhjustatud nakkusega lubatakse veiste, lammaste, kitsede, kaamellaste ja hirvlaste saadetisi liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevate loomade päritoluettevõte vastab IX lisa punktis 1 sätestatud nõuetele.

3.   Seoses Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkusega lubatakse veiste, lammaste, kitsede, sigade, kaamellaste ja hirvlaste saadetisi liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevate loomade päritoluettevõte vastab IX lisa punktis 2 sätestatud nõuetele.

Artikkel 24

Saadetises olevad kabiloomad

1.   Kabiloomade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | neid ei ole vaktsineeritud A-kategooria taudide vastu, millele osutatakse järgmistes punktides esitatud tabelites:






  i) | muude kabiloomade kui hobuslaste puhul IV lisa C osa punktis 1
  või |
| --- | --- | --- |

a)

neid ei ole vaktsineeritud A-kategooria taudide vastu, millele osutatakse järgmistes punktides esitatud tabelites:

i)

muude kabiloomade kui hobuslaste puhul IV lisa C osa punktis 1

või

| ii) | hobuslaste puhul IV lisa C osa punktis 2; |
| --- | --- |

ii)

hobuslaste puhul IV lisa C osa punktis 2;

| b) | alates nende päritoluettevõttest lähetamisest kuni nende liitu saabumiseni ei tohi neid olla maha laaditud üheski kohas, mis ei vasta järgmistes punktides esitatud tabelites sätestatud nõuetele:






  i) | muude kabiloomade kui hobuslaste puhul VIII lisa punktides 1 ja 2
  või |
| --- | --- | --- |

b)

alates nende päritoluettevõttest lähetamisest kuni nende liitu saabumiseni ei tohi neid olla maha laaditud üheski kohas, mis ei vasta järgmistes punktides esitatud tabelites sätestatud nõuetele:

i)

muude kabiloomade kui hobuslaste puhul VIII lisa punktides 1 ja 2

või

| ii) | hobuslaste puhul VIII lisa punktides 3 ja 4. |
| --- | --- |

ii)

hobuslaste puhul VIII lisa punktides 3 ja 4.

2.   Seoses Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae, M. tuberculosis) põhjustatud nakkusega ja Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkusega lubatakse loetellu kantud liikidesse kuuluvate kabiloomade saadetisi liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevaid loomi ei ole vaktsineeritud kõnealuste taudide vastu.

3.   Seoses lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpide 1–24 põhjustatud nakkusega lubatakse loetellu kantud liikidesse kuuluvate kabiloomade saadetisi liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevaid loomi ei ole viimase 60 päeva jooksul enne lähetamise kuupäeva elusvaktsiiniga selle taudi vastu vaktsineeritud.

4.   Kabiloomade saadetisi, mis on ette nähtud sissetoomiseks liikmesriiki või selle tsooni, millel on taudivaba staatus või VII lisas osutatud C-kategooria taudide heakskiidetud likvideerimisprogramm, millega seoses on kabiloomade liigid kantud loetellu, lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevaid loomi ei ole kõnealuste taudide vastu vaktsineeritud.

5.   Lisaks lõikes 1 sätestatud nõuetele lubatakse kastreerimata isaste lammaste ja sugukonda Tayassuidae kuuluvate kabiloomade saadetisi liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad vastavad Brucella nakkuse osas asjakohastele erinõuetele, mis on sätestatud X lisas.

6.   Lisaks lõikes 1 sätestatud nõuetele lubatakse hobuslaste saadetisi liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad vastavad XI lisa punktis 2 sätestatud eritingimustele, ja sõltuvalt sanitaarrühmast, mis on kindlaks määratud kooskõlas XI lisa punktiga 1 ja millesse on kolmas riik või territoorium või selle tsoon loetelus määratud.

Artikkel 25

Erandid ja lisanõuded tapmiseks ettenähtud kabiloomade liitu sissetoomisel

Erandina artikli 22 lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõuetest lubatakse nimetatud lõigetes osutatud liikidesse kuuluvate kabiloomade saadetisi, mis ei vasta kõnealustele nõuetele, liitu sisse tuua üksnes tingimusel, et saadetises olevad loomad on ette nähtud tapmiseks.

Artikkel 26

Kabiloomade liikumine ja käitlemine pärast nende liitu sissetoomist

Pärast liitu sissetoomist peavad kabiloomad (v.a võiduajamistel, võistlustel ja hobustega seotud kultuuriüritustel osalevad hobused) jääma oma sihtettevõttesse vähemalt 30 päevaks alates nende saabumisest sellesse ettevõttesse.

2. PEATÜKK

Kinniste ettevõtete jaoks ettenähtud peetavate kabiloomade liitu sissetoomise erieeskirjad

Artikkel 27

Loomatervisenõuded, mida ei kohaldata kinniste ettevõtete jaoks ettenähtud peetavate kabiloomade suhtes

Artiklites 28–34 sätestatud tingimustel ei kohaldata kabiloomade (v.a hobuslased) saadetiste suhtes artikleid 11, 22, 23, 24 ja 26.

Artikkel 28

Konkreetsed eeskirjad kinniste ettevõtete jaoks ettenähtud kabiloomade sissetoomiseks

1.   Kinniste ettevõtete jaoks ettenähtud kabiloomade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | nad peavad pärinema kinnisest ettevõttest, mis on kantud selliste artikli 29 kohaselt koostatud kinniste ettevõtete loetellu, kust on lubatud kabiloomade liitu toomine; |
| --- | --- |

a)

nad peavad pärinema kinnisest ettevõttest, mis on kantud selliste artikli 29 kohaselt koostatud kinniste ettevõtete loetellu, kust on lubatud kabiloomade liitu toomine;

| b) | nad peavad olema lähetatud kinnisest päritoluettevõttest otse liidus asuvasse kinnisesse ettevõttesse. |
| --- | --- |

b)

nad peavad olema lähetatud kinnisest päritoluettevõttest otse liidus asuvasse kinnisesse ettevõttesse.

2.   Sihtliikmesriigi pädev asutus annab iga lõikes 1 osutatud kabiloomade saadetise sissetoomiseks konkreetse loa pärast seda, kui asutus on hinnanud riski, mida selline saadetis võib liitu sissetoomisel endast kujutada, ning hinnangu tulemus on soodne.

3.   Iga lõikes 1 osutatud kabiloomade saadetise liitu sissetoomine ja liikumine läbi muude liikmesriikide kui sihtliikmesriigi on lubatud ainult kõnealuste läbitavate liikmesriikide pädevate asutuste loal.

See luba antakse ainult kõnealuste läbitavate liikmesriikide pädevate asutuste tehtud riskihindamise soodsa hinnangu põhjal, mis põhineb teabel, mille on neile esitanud liidus asuva sihtkoha liikmesriik.

4.   Lõikes 1 osutatud saadetise sihtkoha liikmesriik teatab sellest alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee kaudu komisjonile ja teistele liikmesriikidele ning teavitab ise kabiloomade liitu sissetoomise kohta lõigete 1 ja 2 kohaselt antud lubadest enne võimalikku liikumist läbi muude liikmesriikide ja enne kõnealuste kabiloomade saabumist nende territooriumile.

Artikkel 29

Kolmandates riikides või kolmandatel territooriumidel asuvate kabiloomade kinniste päritoluettevõtete loetellu kandmine

1.   Liikmesriigid võivad koostada loetelu kolmandates riikides ja kolmandatel territooriumidel asuvatest kinnistest ettevõtetest, millest lubatakse kabiloomade sissetoomist nende territooriumile.

Selles loetelus täpsustatakse kabiloomade liigid, mille sissetoomine liikmesriigi territooriumile on lubatud igast kolmanda riigi või territooriumi kinnisest ettevõttest.

2.   Liikmesriigid võivad lisada oma lõikes 1 sätestatud kinniste ettevõtete loetellu kinnised ettevõtted, mis on juba kantud muude liikmesriikide sellistesse loeteludesse.

Muudel kui esimeses lõigus sätestatud juhtudel kannavad liikmesriigid kolmandas riigis või kolmandal territooriumil asuva kinnise ettevõtte lõikes 1 sätestatud kinniste ettevõtete loetellu üksnes pärast järgmistel alustel põhineva hinnangu soodsat tulemust:

| a) | kinnine ettevõte vastab artiklis 30 sätestatud nõudele, mille kohaselt ta peab olema heaks kiidetud päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse poolt; |
| --- | --- |

a)

kinnine ettevõte vastab artiklis 30 sätestatud nõudele, mille kohaselt ta peab olema heaks kiidetud päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse poolt;

| b) | päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus peab olema esitanud piisava teabe tagamaks, et kinnine ettevõte vastab artiklis 30 sätestatud kinnistele ettevõtetele heakskiidu andmise nõuetele. |
| --- | --- |

b)

päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus peab olema esitanud piisava teabe tagamaks, et kinnine ettevõte vastab artiklis 30 sätestatud kinnistele ettevõtetele heakskiidu andmise nõuetele.

3.   Liikmesriigid hoiavad lõikes 1 sätestatud kinniste ettevõtete loetelusid ajakohastatuna, võttes eriti arvesse päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse poolt artikli 30 kohaselt antud heakskiidu või muu liikmesriigi pädeva asutuse antud heakskiidu peatamist või tühistamist.

4.   Liikmesriigid teevad lõikes 1 sätestatud loetelud oma veebisaitidel avalikkusele kättesaadavaks.

Artikkel 30

Kolmandates riikides või kolmandatel territooriumidel asuvatele kabiloomade kinnistele päritoluettevõtetele esitatavad tingimused artikli 29 kohaldamisel

Liikmesriigid kannavad kolmandas riigis või kolmandal territooriumil asuva kinnise ettevõtte artiklis 29 sätestatud kinniste ettevõtete loetellu üksnes juhul, kui kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on selle heaks kiitnud ning see vastab järgmistele tingimustele:

| a) | see peab olema selgelt piiritletud ning kontrollida tuleb loomade ja inimeste juurdepääsu ehitistele, kus loomad paiknevad; |
| --- | --- |

a)

see peab olema selgelt piiritletud ning kontrollida tuleb loomade ja inimeste juurdepääsu ehitistele, kus loomad paiknevad;

| b) | sellel peavad olema sobivad vahendid loomade püüdmiseks, piiramiseks ja eraldamiseks, nõuetekohased karantiiniruumid ning heakskiidetud standardne töökord uute saabuvate loomade jaoks; |
| --- | --- |

b)

sellel peavad olema sobivad vahendid loomade püüdmiseks, piiramiseks ja eraldamiseks, nõuetekohased karantiiniruumid ning heakskiidetud standardne töökord uute saabuvate loomade jaoks;

| c) | loomade eluruumid peavad vastama sobivale standardile ning olema ehitatud viisil, mis tagab, et






  i) | väljaspool kinnist ettevõtet asuvate loomadega kokkupuude on välistatud ning loomade kontrolli ja kõiki vajalikke raviprotseduure on lihtne sooritada; |
| --- | --- | --- |

c)

loomade eluruumid peavad vastama sobivale standardile ning olema ehitatud viisil, mis tagab, et

i)

väljaspool kinnist ettevõtet asuvate loomadega kokkupuude on välistatud ning loomade kontrolli ja kõiki vajalikke raviprotseduure on lihtne sooritada;

| ii) | põrandad, seinad ja kõik muud materjalid või vahendid on kergesti puhastatavad ja desinfitseeritavad; |
| --- | --- |

ii)

põrandad, seinad ja kõik muud materjalid või vahendid on kergesti puhastatavad ja desinfitseeritavad;

| d) | seoses taudiseire- ja -tõrjemeetmetega:






  i) | tuleb rakendada nõuetekohast taudiseirekava, mis peab sisaldama tõrjemeetmeid zoonoosi vastu, ja ajakohastada seda vastavalt kinnises ettevõttes viibivate loomade arvule ja liigile ning epidemioloogilisele olukorrale kinnises ettevõttes ja selle ümbruses seoses loetellu kantud ja esilekerkivate taudidega; |
| --- | --- | --- |

d)

seoses taudiseire- ja -tõrjemeetmetega:

i)

tuleb rakendada nõuetekohast taudiseirekava, mis peab sisaldama tõrjemeetmeid zoonoosi vastu, ja ajakohastada seda vastavalt kinnises ettevõttes viibivate loomade arvule ja liigile ning epidemioloogilisele olukorrale kinnises ettevõttes ja selle ümbruses seoses loetellu kantud ja esilekerkivate taudidega;

| ii) | tuleb teha kliiniline läbivaatus, laboriuuringud või surmajärgsed uuringud nende kabiloomade puhul, keda kahtlustatakse loetellu kantud või esilekerkivate taudide tekitajatega nakatumises või saastumises; |
| --- | --- |

ii)

tuleb teha kliiniline läbivaatus, laboriuuringud või surmajärgsed uuringud nende kabiloomade puhul, keda kahtlustatakse loetellu kantud või esilekerkivate taudide tekitajatega nakatumises või saastumises;

| iii) | tuleb nakkushaiguste suhtes vastuvõtlikke kabiloomi vajaduse kohaselt vaktsineerida ja ravida; |
| --- | --- |

iii)

tuleb nakkushaiguste suhtes vastuvõtlikke kabiloomi vajaduse kohaselt vaktsineerida ja ravida;

| e) | see peab säilitama vähemalt kolm aastat ajakohastatud andmeid järgmise kohta:






  i) | iga kinnises ettevõttes oleva kabiloomaliigi loomade arv ja identifitseerimisandmed (st hinnanguline vanus, sugu, liik ja vajaduse korral isendi identifitseerimisnumber); |
| --- | --- | --- |

e)

see peab säilitama vähemalt kolm aastat ajakohastatud andmeid järgmise kohta:

i)

iga kinnises ettevõttes oleva kabiloomaliigi loomade arv ja identifitseerimisandmed (st hinnanguline vanus, sugu, liik ja vajaduse korral isendi identifitseerimisnumber);

| ii) | kinnisesse ettevõttesse toodavate või sealt välja viidavate kabiloomade arv ja identifitseerimisandmed (st hinnanguline vanus, sugu, liik ja vajaduse korral isendi identifitseerimisnumber) koos teabega kõnealuste loomade päritolu- või sihtettevõtte, veovahendite ja nende loomade tervisestaatuse kohta; |
| --- | --- |

ii)

kinnisesse ettevõttesse toodavate või sealt välja viidavate kabiloomade arv ja identifitseerimisandmed (st hinnanguline vanus, sugu, liik ja vajaduse korral isendi identifitseerimisnumber) koos teabega kõnealuste loomade päritolu- või sihtettevõtte, veovahendite ja nende loomade tervisestaatuse kohta;

| iii) | punkti d alapunktis i sätestatud taudiseire- ja -tõrjekava rakendamise ja tulemuste üksikasjad; |
| --- | --- |

iii)

punkti d alapunktis i sätestatud taudiseire- ja -tõrjekava rakendamise ja tulemuste üksikasjad;

| iv) | punkti d alapunktis ii sätestatud kliinilise läbivaatuse, laboriuuringute või surmajärgsete uuringute tulemused; |
| --- | --- |

iv)

punkti d alapunktis ii sätestatud kliinilise läbivaatuse, laboriuuringute või surmajärgsete uuringute tulemused;

| v) | punkti d alapunktis iii sätestatud vaktsineerimise ja ravi üksikasjad; |
| --- | --- |

v)

punkti d alapunktis iii sätestatud vaktsineerimise ja ravi üksikasjad;

| vi) | päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse võimalikud juhised seoses isoleerimis- või karantiiniperioodi jooksul tehtud tähelepanekutega; |
| --- | --- |

vi)

päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse võimalikud juhised seoses isoleerimis- või karantiiniperioodi jooksul tehtud tähelepanekutega;

| f) | see peab tagama taudi surnud või humaanselt surmatud kabiloomade korjuste kõrvaldamise; |
| --- | --- |

f)

see peab tagama taudi surnud või humaanselt surmatud kabiloomade korjuste kõrvaldamise;

| g) | see peab tagama lepingu või muu juriidilise dokumendiga ettevõtte veterinaararsti teenused, kes vastutab järgmise eest:






  i) | järelevalve ettevõtte tegevuse ja käesolevas artiklis sätestatud heakskiitmise tingimuste täitmise üle; |
| --- | --- | --- |

g)

see peab tagama lepingu või muu juriidilise dokumendiga ettevõtte veterinaararsti teenused, kes vastutab järgmise eest:

i)

järelevalve ettevõtte tegevuse ja käesolevas artiklis sätestatud heakskiitmise tingimuste täitmise üle;

| ii) | punkti d alapunktis i osutatud taudiseirekava läbivaatamine vähemalt kord aastas; |
| --- | --- |

ii)

punkti d alapunktis i osutatud taudiseirekava läbivaatamine vähemalt kord aastas;

| h) | erandina artikli 9 punktist c on ettevõttel:






  i) | surmajärgsete uuringute tegemiseks kokkulepe mõne laboriga, mille on heaks kiitnud kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus,
  või |
| --- | --- | --- |

h)

erandina artikli 9 punktist c on ettevõttel:

i)

surmajärgsete uuringute tegemiseks kokkulepe mõne laboriga, mille on heaks kiitnud kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus,

või

| ii) | üks või mitu nõuetekohast ruumi, kus saab surmajärgseid uuringuid teha ettevõtte veterinaararsti järelevalve all. |
| --- | --- |

ii)

üks või mitu nõuetekohast ruumi, kus saab surmajärgseid uuringuid teha ettevõtte veterinaararsti järelevalve all.

Artikkel 31

Erand kolmanda riigi või territooriumi loetellu kandmise nõudest ja kabiloomade kinnise päritoluettevõtte loetellu kandmise nõudest

1.   Erandina artikli 3 lõikes 1 ja artikli 28 lõikes 1 sätestatud nõuetest lubatakse kolmandates riikides või kolmandatel territooriumidel asuvatest ettevõtetest pärit kabiloomade saadetisi, mis ei vasta kõnealustele nõuetele, liitu sisse tuua üksnes juhul, kui need on ette nähtud kinnise ettevõtte jaoks, ja tingimusel, et

| a) | erandlikud ettenägematud asjaolud muudavad kõnealuste nõuete täitmise võimatuks; |
| --- | --- |

a)

erandlikud ettenägematud asjaolud muudavad kõnealuste nõuete täitmise võimatuks;

| b) | kõnealused saadetised vastavad artiklis 32 sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

b)

kõnealused saadetised vastavad artiklis 32 sätestatud tingimustele.

2.   Lõikes 1 osutatud saadetise sihtkoha liikmesriik teatab sellest alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee kaudu komisjonile ja liikmesriikidele ning teavitab ise kabiloomade liitu sissetoomise kohta lõike 1 kohaselt antud lubadest enne võimalikku liikumist läbi muude liikmesriikide ja enne kõnealuste kabiloomade saabumist nende territooriumile.

Artikkel 32

Lisanõuded, millele peavad artiklis 31 sätestatud erandi kohaselt vastama kinnise ettevõtte jaoks ettenähtud kabiloomade päritoluettevõtted

Sihtliikmesriigi pädev asutus lubab kohaldada artiklis 31 sätestatud erandeid üksnes nende kabiloomade saadetiste puhul, mis vastavad järgmistele lisatingimustele:

| a) | omanik või omanikku esindav füüsiline isik esitas sihtliikmesriigi pädevale asutusele eelneva taotluse artiklis 31 sätestatud konkreetse erandi kohaldamiseks ja sihtliikmesriik andis selleks loa pärast riskihindamise tegemist, milles on märgitud, et sellise kabiloomade saadetise sissetoomine ei kujutaks endast loomaterviseriski liidu jaoks; |
| --- | --- |

a)

omanik või omanikku esindav füüsiline isik esitas sihtliikmesriigi pädevale asutusele eelneva taotluse artiklis 31 sätestatud konkreetse erandi kohaldamiseks ja sihtliikmesriik andis selleks loa pärast riskihindamise tegemist, milles on märgitud, et sellise kabiloomade saadetise sissetoomine ei kujutaks endast loomaterviseriski liidu jaoks;

| b) | kabiloomad on päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil olnud pädeva asutuse järelevalve all karantiinis ajavahemiku jooksul, mis on vajalik artiklites 33 ja 34 sätestatud konkreetsete loomatervisenõuete täitmiseks:






  i) | kohas, mille on heaks kiitnud kabiloomade päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus; |
| --- | --- | --- |

b)

kabiloomad on päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil olnud pädeva asutuse järelevalve all karantiinis ajavahemiku jooksul, mis on vajalik artiklites 33 ja 34 sätestatud konkreetsete loomatervisenõuete täitmiseks:

i)

kohas, mille on heaks kiitnud kabiloomade päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus;

| ii) | vastavalt punktis a osutatud loas täpsustatud korrale, mis peab andma vähemalt samad tagatised, mis on sätestatud artikli 28 lõigetes 2–4 ning artiklites 33 ja 34; |
| --- | --- |

ii)

vastavalt punktis a osutatud loas täpsustatud korrale, mis peab andma vähemalt samad tagatised, mis on sätestatud artikli 28 lõigetes 2–4 ning artiklites 33 ja 34;

| c) | kabiloomi tuleb hoida kinnises sihtettevõttes karantiinis vähemalt kuue kuu jooksul alates liitu saabumise kuupäevast, mille jooksul võib sihtliikmesriigi pädev asutus võtta määruse (EL) 2017/625 artikli 138 lõikes 2 ja eelkõige lõike 2 punktides a, d ja k sätestatud meetmeid. |
| --- | --- |

c)

kabiloomi tuleb hoida kinnises sihtettevõttes karantiinis vähemalt kuue kuu jooksul alates liitu saabumise kuupäevast, mille jooksul võib sihtliikmesriigi pädev asutus võtta määruse (EL) 2017/625 artikli 138 lõikes 2 ja eelkõige lõike 2 punktides a, d ja k sätestatud meetmeid.

Artikkel 33

Loomatervisenõuded kabiloomade kinnistele päritoluettevõtetele seoses loetellu kantud taudidega

Liidus asuvasse kinnisesse ettevõttesse toomiseks ettenähtud kabiloomade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui kinnine päritoluettevõte vastab loetellu kantud taudide osas järgmistele nõuetele:

| a) | kabiloomade kinnise päritoluettevõttega seoses ei ole XII lisa A osas esitatud tabelis loetellu kantud taudide jaoks määratud ajavahemike jooksul teatatud ühestki asjaomases tabelis osutatud loetellu kantud taudist; |
| --- | --- |

a)

kabiloomade kinnise päritoluettevõttega seoses ei ole XII lisa A osas esitatud tabelis loetellu kantud taudide jaoks määratud ajavahemike jooksul teatatud ühestki asjaomases tabelis osutatud loetellu kantud taudist;

| b) | seoses kinnises ettevõttes ja selle ümbruses oleva alaga ei ole XII lisa B osas esitatud tabelis loetellu kantud taudide jaoks määratud ajavahemike jooksul teatatud ühestki asjaomases tabelis osutatud loetellu kantud taudist. |
| --- | --- |

b)

seoses kinnises ettevõttes ja selle ümbruses oleva alaga ei ole XII lisa B osas esitatud tabelis loetellu kantud taudide jaoks määratud ajavahemike jooksul teatatud ühestki asjaomases tabelis osutatud loetellu kantud taudist.

Artikkel 34

Loomatervisenõuded saadetises olevatele kabiloomadele seoses loetellu kantud taudidega

Liidus asuvasse kinnisesse ettevõttesse toomiseks ettenähtud kabiloomade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad vastavad järgmistele täiendavatele loomatervisenõuetele:

| a) | nad peavad olema viibinud kuus kuud järjest või alla kuue kuu vanuste loomade puhul sünnist saadik kinnises päritoluettevõttes; |
| --- | --- |

a)

nad peavad olema viibinud kuus kuud järjest või alla kuue kuu vanuste loomade puhul sünnist saadik kinnises päritoluettevõttes;

| b) | nad ei tohi olla olnud kokku puutunud halvema tervisestaatusega loomadega järgmistel ajavahemikel:






  i) | 30 päeva jooksul enne liitu lähetamise kuupäeva või alla 30 päeva vanuste loomade puhul sünnist saadik; |
| --- | --- | --- |

b)

nad ei tohi olla olnud kokku puutunud halvema tervisestaatusega loomadega järgmistel ajavahemikel:

i)

30 päeva jooksul enne liitu lähetamise kuupäeva või alla 30 päeva vanuste loomade puhul sünnist saadik;

| ii) | nende transpordi ajal heakskiidetud kinnisest päritoluettevõttest liitu lähetamise kohta; |
| --- | --- |

ii)

nende transpordi ajal heakskiidetud kinnisest päritoluettevõttest liitu lähetamise kohta;

| c) | kui tegemist on XII lisa C osas esitatud tabelis osutatud taudidega, peavad nad






  i) | olema pärit kas kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis vastab kõnealuses tabelis asjakohaste taudide puhul esitatud taudivaba ajavahemiku nõudele,
  või |
| --- | --- | --- |

c)

kui tegemist on XII lisa C osas esitatud tabelis osutatud taudidega, peavad nad

i)

olema pärit kas kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis vastab kõnealuses tabelis asjakohaste taudide puhul esitatud taudivaba ajavahemiku nõudele,

või

| ii) | vastama XII lisa D osas sätestatud asjakohastele lisanõuetele; |
| --- | --- |

ii)

vastama XII lisa D osas sätestatud asjakohastele lisanõuetele;

| d) | neid ei tohi olla vaktsineeritud vastavalt XII lisa E osas esitatud tabelile; |
| --- | --- |

d)

neid ei tohi olla vaktsineeritud vastavalt XII lisa E osas esitatud tabelile;

| e) | kui nad on vaktsineeritud põrnatõve ja marutaudi vastu, peab päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus olema esitanud teabe vaktsineerimise kuupäeva, kasutatud vaktsiini ja kaitsvat immuunvastust tõendava võimaliku tehtud uuringu kohta; |
| --- | --- |

e)

kui nad on vaktsineeritud põrnatõve ja marutaudi vastu, peab päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus olema esitanud teabe vaktsineerimise kuupäeva, kasutatud vaktsiini ja kaitsvat immuunvastust tõendava võimaliku tehtud uuringu kohta;

| f) | nad peavad olema saanud ravi sise- ja välisparasiitide vastu vähemalt kaks korda 40 päeva jooksul enne liitu lähetamist. |
| --- | --- |

f)

nad peavad olema saanud ravi sise- ja välisparasiitide vastu vähemalt kaks korda 40 päeva jooksul enne liitu lähetamist.

Kui punkti c alapunktis ii nimetatud konkreetsed tagatised hõlmavad karantiiniperioodi kinnises ettevõttes siirutajate eest kaitstud ruumides, peavad need ruumid vastama XII lisa F osas sätestatud nõuetele.

Artikkel 35

Kinniste ettevõtete jaoks ettenähtud kabiloomade liikumine ja käitlemine pärast nende sissetoomist

Artiklis 27 osutatud kolmandas riigis või kolmandal territooriumil asuvast kinnisest ettevõttest pärit kabiloomi tuleb pärast nende liitu sissetoomist hoida kinnises sihtettevõttes vähemalt kuus kuud enne kuupäeva, mil nad lähetatakse teise liidus asuvasse kinnisesse ettevõttesse, välja arvatud juhul, kui neid eksporditakse liidust või nad viiakse tapmisele.

3. JAOTIS

LOOMATERVISENÕUDED KODULINDUDELE JA MUUDELE TEHISTINGIMUSTES PEETAVATELE LINDUDELE

1. PEATÜKK

Konkreetsed loomatervisenõuded kodulindudele

1. JAGU

LOOMATERVISENÕUDED KÕIGILE KODULINDUDE LIIKIDELE JA KATEGOORIATELE

Artikkel 36

Enne liitu sissetoomist päritolukohaks olevasse kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile või selle tsooni imporditavad kodulinnud

1.   Järgmisi saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on andnud lõike 2 kohaselt tagatised:

| a) | kodulinnud, kes imporditakse muust kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist päritolukohaks olevasse kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile või selle tsooni; |
| --- | --- |

a)

kodulinnud, kes imporditakse muust kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist päritolukohaks olevasse kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile või selle tsooni;

| b) | päritolukarjast pärinevad ööpäevased tibud, kes imporditi muust kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist päritolukohaks olevasse kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile või selle tsooni. |
| --- | --- |

b)

päritolukarjast pärinevad ööpäevased tibud, kes imporditi muust kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist päritolukohaks olevasse kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile või selle tsooni.

2.   Lõikes 1 osutatud loomasaadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui kodulindude päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on andnud järgmised tagatised:

| a) | nimetatud lõikes osutatud kodulinnud ja päritolukari imporditi kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis on kantud selliste saadetiste liitu sissetoomist lubavasse loetellu; |
| --- | --- |

a)

nimetatud lõikes osutatud kodulinnud ja päritolukari imporditi kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis on kantud selliste saadetiste liitu sissetoomist lubavasse loetellu;

| b) | lõikes 1 osutatud kodulindude ja päritolukarja import kõnealusesse kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile või selle tsooni toimus selliste loomatervisenõuete kohaselt, mis on vähemalt sama ranged kui need, mida kohaldatakse nende loomade saadetiste otse liitu sissetoomise suhtes. |
| --- | --- |

b)

lõikes 1 osutatud kodulindude ja päritolukarja import kõnealusesse kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile või selle tsooni toimus selliste loomatervisenõuete kohaselt, mis on vähemalt sama ranged kui need, mida kohaldatakse nende loomade saadetiste otse liitu sissetoomise suhtes.

Artikkel 37

Nõuded kodulindude päritolukohaks olevale kolmandale riigile või territooriumile või selle tsoonile

Kodulindude saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need saadetised on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis vastab järgmistele tingimustele:

| a) | seal kehtib liitu sissetoomiseks ette nähtud saadetise lähetamise kuupäevale eelneva vähemalt kuue kuu jooksul lindude kõrge patogeensusega gripi jaoks taudiseireprogramm ning kõnealune seireprogramm vastab nõuetele, mis on sätestatud kas






  i) | käesoleva määruse II lisas
  või |
| --- | --- | --- |

a)

seal kehtib liitu sissetoomiseks ette nähtud saadetise lähetamise kuupäevale eelneva vähemalt kuue kuu jooksul lindude kõrge patogeensusega gripi jaoks taudiseireprogramm ning kõnealune seireprogramm vastab nõuetele, mis on sätestatud kas

i)

käesoleva määruse II lisas

või

| ii) | Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervise koodeksi asjakohases peatükis; |
| --- | --- |

ii)

Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervise koodeksi asjakohases peatükis;

| b) | seda loetakse kooskõlas artikliga 38 lindude kõrge patogeensusega gripist vabaks; |
| --- | --- |

b)

seda loetakse kooskõlas artikliga 38 lindude kõrge patogeensusega gripist vabaks;

| c) | kus päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on lindude kõrge patogeensusega gripi vastu vaktsineerides andnud järgmised tagatised:






  i) | vaktsineerimisprogramm vastab XIII lisas sätestatud nõuetele; |
| --- | --- | --- |

c)

kus päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on lindude kõrge patogeensusega gripi vastu vaktsineerides andnud järgmised tagatised:

i)

vaktsineerimisprogramm vastab XIII lisas sätestatud nõuetele;

| ii) | käesoleva artikli punktis a osutatud seireprogramm vastab lisaks II lisas sätestatud nõuetele ka XIII lisa punktis 2 sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

ii)

käesoleva artikli punktis a osutatud seireprogramm vastab lisaks II lisas sätestatud nõuetele ka XIII lisa punktis 2 sätestatud nõuetele;

| iii) | ta on teatanud komisjonile kolmanda riigi või territooriumi või selle tsooni vaktsineerimisprogrammi mis tahes muudatustest; |
| --- | --- |

iii)

ta on teatanud komisjonile kolmanda riigi või territooriumi või selle tsooni vaktsineerimisprogrammi mis tahes muudatustest;

| d) | seda:






  i) | loetakse kooskõlas artikliga 39 muude kodulindude kui silerinnaliste lindude puhul Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vabaks; |
| --- | --- | --- |

d)

seda:

i)

loetakse kooskõlas artikliga 39 muude kodulindude kui silerinnaliste lindude puhul Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vabaks;

| ii) | silerinnaliste lindude puhul






  — | loetakse seda kooskõlas artikliga 39 Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vabaks
  või |
| --- | --- | --- |

ii)

silerinnaliste lindude puhul

—

loetakse seda kooskõlas artikliga 39 Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vabaks

või

| — | ei loeta seda kooskõlas artikliga 39 Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vabaks, kuid päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on andnud tagatised seoses vastavusega nõuetele, mis hõlmavad Newcastle'i haiguse viirusesse nakatumisega seotud isoleerimist, seiret ja uuringuid, nagu on sätestatud XIV lisas; |
| --- | --- |

—

ei loeta seda kooskõlas artikliga 39 Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vabaks, kuid päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on andnud tagatised seoses vastavusega nõuetele, mis hõlmavad Newcastle'i haiguse viirusesse nakatumisega seotud isoleerimist, seiret ja uuringuid, nagu on sätestatud XIV lisas;

| e) | kus päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu vaktsineerides andnud järgmised tagatised:






  i) | kasutatavad vaktsiinid vastavad Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastaste vaktsiinide üld- ja erikriteeriumidele, mis on sätestatud XV lisa punktis 1,
  või |
| --- | --- | --- |

e)

kus päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu vaktsineerides andnud järgmised tagatised:

i)

kasutatavad vaktsiinid vastavad Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastaste vaktsiinide üld- ja erikriteeriumidele, mis on sätestatud XV lisa punktis 1,

või

| ii) | kasutatavad vaktsiinid vastavad Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastaste vaktsiinide üldkriteeriumidele, mis on sätestatud XV lisa punktis 1, ja kodulinnud vastavad XV lisa punktis 2 sätestatud loomatervisenõuetele kodulindude ja haudemunade kohta, mis on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus kasutatavad Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastased vaktsiinid ei vasta XV lisa punktis 1 sätestatud erikriteeriumidele; |
| --- | --- |

ii)

kasutatavad vaktsiinid vastavad Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastaste vaktsiinide üldkriteeriumidele, mis on sätestatud XV lisa punktis 1, ja kodulinnud vastavad XV lisa punktis 2 sätestatud loomatervisenõuetele kodulindude ja haudemunade kohta, mis on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus kasutatavad Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastased vaktsiinid ei vasta XV lisa punktis 1 sätestatud erikriteeriumidele;

| f) | ta on lubanud pärast lindude kõrge patogeensusega gripi puhangu või Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhangu esinemist esitada komisjonile järgmise teabe:






  i) | teave taudiolukorrast 24 tunni jooksul alates lindude kõrge patogeensusega gripi või Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse esmasest puhangu kohta kinnituse saamisest; |
| --- | --- | --- |

f)

ta on lubanud pärast lindude kõrge patogeensusega gripi puhangu või Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhangu esinemist esitada komisjonile järgmise teabe:

i)

teave taudiolukorrast 24 tunni jooksul alates lindude kõrge patogeensusega gripi või Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse esmasest puhangu kohta kinnituse saamisest;

| ii) | regulaarselt ajakohastatud andmed taudiolukorra kohta; |
| --- | --- |

ii)

regulaarselt ajakohastatud andmed taudiolukorra kohta;

| g) | ta on lubanud esitada lindude kõrge patogeensusega gripi või Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse esmaste puhangute viiruse isolaadid lindude gripi ja Newcastle’i haiguse jaoks määratud Euroopa Liidu referentlaborile. |
| --- | --- |

g)

ta on lubanud esitada lindude kõrge patogeensusega gripi või Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse esmaste puhangute viiruse isolaadid lindude gripi ja Newcastle’i haiguse jaoks määratud Euroopa Liidu referentlaborile.

Artikkel 38

Päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi või selle tsooni vabadus lindude kõrge patogeensusega gripist

1.   Kolmas riik või territoorium või selle tsoon loetakse lindude kõrge patogeensusega gripist vabaks, kui ta on andnud komisjonile järgmised tagatised:

| a) | kooskõlas artikli 37 punktiga a on kohaldatud lindude kõrge patogeensusega gripi seireprogrammi vähemalt kuue kuu jooksul enne seda, kui veterinaarjärelevalve ametnik saadetise liitu lähetamiseks sertifitseeris; |
| --- | --- |

a)

kooskõlas artikli 37 punktiga a on kohaldatud lindude kõrge patogeensusega gripi seireprogrammi vähemalt kuue kuu jooksul enne seda, kui veterinaarjärelevalve ametnik saadetise liitu lähetamiseks sertifitseeris;

| b) | kõnealuses kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis ei ole kodulindudel esinenud lindude kõrge patogeensusega gripi puhangut vähemalt 12 kuu jooksul enne seda, kui veterinaarjärelevalve ametnik saadetise liitu lähetamiseks sertifitseeris. |
| --- | --- |

b)

kõnealuses kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis ei ole kodulindudel esinenud lindude kõrge patogeensusega gripi puhangut vähemalt 12 kuu jooksul enne seda, kui veterinaarjärelevalve ametnik saadetise liitu lähetamiseks sertifitseeris.

2.   Pärast lindude kõrge patogeensusega gripi puhangut lõikes 1 osutatud kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis, mida loeti eelnevalt sellest taudist vaba olevat, loetakse seda kolmandat riiki või territooriumi või selle tsooni taas lindude kõrge patogeensusega gripist vaba olevaks, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | lindude kõrge patogeensusega gripi tõrjeks on rakendatud hukkamispoliitikat; |
| --- | --- |

a)

lindude kõrge patogeensusega gripi tõrjeks on rakendatud hukkamispoliitikat;

| b) | kõiki eelnevalt nakatunud ettevõtteid on piisavalt puhastatud ja desinfitseeritud; |
| --- | --- |

b)

kõiki eelnevalt nakatunud ettevõtteid on piisavalt puhastatud ja desinfitseeritud;

| c) | vähemalt kolme kuu jooksul pärast punktides a ja b osutatud hukkamispoliitika rakendamist ning puhastamis- ja desinfitseerimistegevust on kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus rakendanud seireprogrammi, mis peab esinenud haiguspuhangutega seotud epidemioloogilisi eriolukordi arvesse võttes vähemalt veenvalt näitama nakkuse puudumist ohustatud populatsioonidest juhusliku valimi alusel võetud representatiivsete proovide abil, mille tulemused on negatiivsed. |
| --- | --- |

c)

vähemalt kolme kuu jooksul pärast punktides a ja b osutatud hukkamispoliitika rakendamist ning puhastamis- ja desinfitseerimistegevust on kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus rakendanud seireprogrammi, mis peab esinenud haiguspuhangutega seotud epidemioloogilisi eriolukordi arvesse võttes vähemalt veenvalt näitama nakkuse puudumist ohustatud populatsioonidest juhusliku valimi alusel võetud representatiivsete proovide abil, mille tulemused on negatiivsed.

Artikkel 39

Päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi või selle tsooni vabadus Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest

1.   Kolmas riik või territoorium või selle tsoon loetakse Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vabaks, kui kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis ei ole kodulindude seas Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhangut esinenud vähemalt 12 kuu jooksul enne seda, kui veterinaarjärelevalve ametnik saadetise liitu lähetamiseks sertifitseeris.

2.   Kui Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhang esineb lõikes 1 osutatud kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis, mida loeti eelnevalt sellest taudist vabaks, loetakse seda kolmandat riiki või territooriumi või selle tsooni taas Newcastle’i haiguse viiruse nakkusest vabaks, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | haiguse tõrjeks on rakendatud hukkamispoliitikat; |
| --- | --- |

a)

haiguse tõrjeks on rakendatud hukkamispoliitikat;

| b) | kõiki eelnevalt nakatatud ettevõtteid on piisavalt puhastatud ja desinfitseeritud; |
| --- | --- |

b)

kõiki eelnevalt nakatatud ettevõtteid on piisavalt puhastatud ja desinfitseeritud;

| c) | vähemalt kolme kuu jooksul pärast punktides a ja b osutatud hukkamispoliitika rakendamist ning puhastamis- ja desinfitseerimistegevust on kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus näidanud kõnealuse taudi puudumist kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis tõhusate uuringute abil, mis hõlmavad haiguspuhanguga seotud laboratoorseid uuringuid. |
| --- | --- |

c)

vähemalt kolme kuu jooksul pärast punktides a ja b osutatud hukkamispoliitika rakendamist ning puhastamis- ja desinfitseerimistegevust on kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus näidanud kõnealuse taudi puudumist kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis tõhusate uuringute abil, mis hõlmavad haiguspuhanguga seotud laboratoorseid uuringuid.

Artikkel 40

Kodulindude päritoluettevõte

1.   Sugulindude ja tootmislindude saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad on pärit ettevõtetest, mille päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on heaks kiitnud kooskõlas nõuetega, mis on vähemalt sama ranged kui need, mis on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artiklis 8, ning:

| a) | mille heakskiitu ei ole peatatud ega tühistatud; |
| --- | --- |

a)

mille heakskiitu ei ole peatatud ega tühistatud;

| b) | millest 10 km raadiuses (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane) ei ole viimase 30 päeva jooksul enne loomade liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva lindude kõrge patogeensusega gripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhanguid esinenud; |
| --- | --- |

b)

millest 10 km raadiuses (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane) ei ole viimase 30 päeva jooksul enne loomade liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva lindude kõrge patogeensusega gripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhanguid esinenud;

| c) | kus ei ole vähemalt 21 päeva jooksul enne loomade liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva teatatud ühestki lindude madala patogeensusega gripi viiruste nakkuse kinnitatud juhtumist. |
| --- | --- |

c)

kus ei ole vähemalt 21 päeva jooksul enne loomade liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva teatatud ühestki lindude madala patogeensusega gripi viiruste nakkuse kinnitatud juhtumist.

2.   Tapmiseks ette nähtud kodulindude saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad on pärit ettevõtetest:

| a) | millest 10 km raadiuses (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane) ei ole viimase 30 päeva jooksul enne loomade liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva lindude kõrge patogeensusega gripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhanguid esinenud; |
| --- | --- |

a)

millest 10 km raadiuses (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane) ei ole viimase 30 päeva jooksul enne loomade liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva lindude kõrge patogeensusega gripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhanguid esinenud;

| b) | kus ei ole vähemalt 21 päeva jooksul enne loomade liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva teatatud ühestki lindude madala patogeensusega gripi viiruste nakkuse kinnitatud juhtumist. |
| --- | --- |

b)

kus ei ole vähemalt 21 päeva jooksul enne loomade liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva teatatud ühestki lindude madala patogeensusega gripi viiruste nakkuse kinnitatud juhtumist.

3.   Ööpäevaste tibude saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad:

| a) | on koorunud ettevõtetes, mille päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on heaks kiitnud kooskõlas nõuetega, mis on vähemalt sama ranged kui delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artiklis 7 sätestatud nõuded, ning






  i) | mille heakskiitu ei ole peatatud ega tühistatud; |
| --- | --- | --- |

a)

on koorunud ettevõtetes, mille päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on heaks kiitnud kooskõlas nõuetega, mis on vähemalt sama ranged kui delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artiklis 7 sätestatud nõuded, ning

i)

mille heakskiitu ei ole peatatud ega tühistatud;

| ii) | millest 10 km raadiuses (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane) ei ole viimase 30 päeva jooksul enne loomade liitu lähetamise kuupäeva lindude kõrge patogeensusega gripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhanguid esinenud; |
| --- | --- |

ii)

millest 10 km raadiuses (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane) ei ole viimase 30 päeva jooksul enne loomade liitu lähetamise kuupäeva lindude kõrge patogeensusega gripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhanguid esinenud;

| b) | on pärit linnukarjadest, mille päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on heaks kiitnud kooskõlas nõuetega, mis on vähemalt sama ranged kui delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artiklis 8 sätestatud nõuded, ning






  i) | mille heakskiitu ei ole peatatud ega tühistatud ajal, mil haudemunad, millest ühepäevased tibud koorusid, saadeti haudejaama; |
| --- | --- | --- |

b)

on pärit linnukarjadest, mille päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on heaks kiitnud kooskõlas nõuetega, mis on vähemalt sama ranged kui delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artiklis 8 sätestatud nõuded, ning

i)

mille heakskiitu ei ole peatatud ega tühistatud ajal, mil haudemunad, millest ühepäevased tibud koorusid, saadeti haudejaama;

| ii) | kus ei ole vähemalt 21 päeva jooksul enne nende haudemunade kogumise kuupäeva, millest ööpäevased tibud koorusid, teatatud ühestki lindude madala patogeensusega gripi viiruste nakkuse kinnitatud juhtumist. |
| --- | --- |

ii)

kus ei ole vähemalt 21 päeva jooksul enne nende haudemunade kogumise kuupäeva, millest ööpäevased tibud koorusid, teatatud ühestki lindude madala patogeensusega gripi viiruste nakkuse kinnitatud juhtumist.

Artikkel 41

Konkreetsed ennetusmeetmed kodulindude vedamiseks ette nähtud konteineritele

Kodulindude saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui selliseid saadetisi on veetud konteinerites, mis lisaks artikli 18 nõuetele vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | need on suletud vastavalt päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse juhistele, et vältida sisu vahetamise võimalust; |
| --- | --- |

a)

need on suletud vastavalt päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse juhistele, et vältida sisu vahetamise võimalust;

| b) | neile on märgitud teave XVI lisas sätestatud teatavate kodulindude liikide ja kategooriate kohta; |
| --- | --- |

b)

neile on märgitud teave XVI lisas sätestatud teatavate kodulindude liikide ja kategooriate kohta;

| c) | ööpäevaste tibude puhul on need ühekordselt kasutatavad, puhtad ja neid kasutatakse esimest korda. |
| --- | --- |

c)

ööpäevaste tibude puhul on need ühekordselt kasutatavad, puhtad ja neid kasutatakse esimest korda.

Artikkel 42

Kodulindude sissetoomine liikmesriikidesse, millel on ilma vaktsineerimata Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vaba staatus

1.   Sugulindude ja tootmislindude saadetisi, mis on ette nähtud sissetoomiseks liikmesriikidesse, millel on ilma vaktsineerimata Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vaba staatus, lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | neid ei ole vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu; |
| --- | --- |

a)

neid ei ole vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu;

| b) | neid on vähemalt 14 päeva jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva peetud päritoluettevõttes või karantiiniasutuses veterinaarjärelevalve ametniku järelevalve all eraldatult, kui:






  i) | vähemalt 21 päeva jooksul enne saadetise pealelaadimise kuupäeva ei ole ühtegi kodulindu vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu; |
| --- | --- | --- |

b)

neid on vähemalt 14 päeva jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva peetud päritoluettevõttes või karantiiniasutuses veterinaarjärelevalve ametniku järelevalve all eraldatult, kui:

i)

vähemalt 21 päeva jooksul enne saadetise pealelaadimise kuupäeva ei ole ühtegi kodulindu vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu;

| ii) | ettevõttesse ei ole alapunktis i osutatud ajavahemiku jooksul toodud ühtki saadetisse mittekuuluvat lindu; |
| --- | --- |

ii)

ettevõttesse ei ole alapunktis i osutatud ajavahemiku jooksul toodud ühtki saadetisse mittekuuluvat lindu;

| iii) | ei ole tehtud vaktsineerimist; |
| --- | --- |

iii)

ei ole tehtud vaktsineerimist;

| c) | nad on vähemalt 14 päeva jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva läbinud seroloogilised uuringud Newcastle’i haiguse viiruse vastaste antikehade tuvastamiseks, mis tehti vereproovidega tasemel, mis võimaldab 95 % usaldusväärsusega tuvastada nakkust 5 % levimuse juures. |
| --- | --- |

c)

nad on vähemalt 14 päeva jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva läbinud seroloogilised uuringud Newcastle’i haiguse viiruse vastaste antikehade tuvastamiseks, mis tehti vereproovidega tasemel, mis võimaldab 95 % usaldusväärsusega tuvastada nakkust 5 % levimuse juures.

2.   Tapmiseks ette nähtud kodulindude saadetisi, mis on ette nähtud sissetoomiseks liikmesriikidesse, millel on ilma vaktsineerimata Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vaba staatus, lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad on pärit järgmistest linnukarjadest:

| a) | neid ei ole vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu ning vähemalt 14 päeva jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva on nad läbinud seroloogilised uuringud Newcastle’i haiguse viiruse vastaste antikehade tuvastamiseks, mis tehti vereproovidega tasemel, mis võimaldab 95 % usaldusväärsusega tuvastada nakkust 5 % levimuse juures,
  või |
| --- | --- |

a)

neid ei ole vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu ning vähemalt 14 päeva jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva on nad läbinud seroloogilised uuringud Newcastle’i haiguse viiruse vastaste antikehade tuvastamiseks, mis tehti vereproovidega tasemel, mis võimaldab 95 % usaldusväärsusega tuvastada nakkust 5 % levimuse juures,

või

| b) | neid on vähemalt 30 päeva jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu, kuid mitte elusvaktsiiniga, ning neile on tehtud 14 päeva jooksul enne kõnealust kuupäeva Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise tuvastamiseks viirusisolatsiooniuuring juhuvalimi alusel võetud kloaagi-tampooniproovidega, mis on kogutud vähemalt 60 linnult ning mille tulemused on olnud negatiivsed. |
| --- | --- |

b)

neid on vähemalt 30 päeva jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu, kuid mitte elusvaktsiiniga, ning neile on tehtud 14 päeva jooksul enne kõnealust kuupäeva Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise tuvastamiseks viirusisolatsiooniuuring juhuvalimi alusel võetud kloaagi-tampooniproovidega, mis on kogutud vähemalt 60 linnult ning mille tulemused on olnud negatiivsed.

3.   Ööpäevaste tibude saadetisi, mis on ette nähtud sissetoomiseks liikmesriikidesse, millel on ilma vaktsineerimata Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vaba staatus, lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad vastavad järgmistele tingimustele:

| a) | neid ei ole vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu; |
| --- | --- |

a)

neid ei ole vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu;

| b) | need on pärit sellistest linnukarjadest pärit haudemunadest, mis:






  i) | neid ei ole vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu;
  või |
| --- | --- | --- |

b)

need on pärit sellistest linnukarjadest pärit haudemunadest, mis:

i)

neid ei ole vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu;

või

| ii) | on vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu, kasutades selleks inaktiveeritud vaktsiini,
  või |
| --- | --- |

ii)

on vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu, kasutades selleks inaktiveeritud vaktsiini,

või

| iii) | on hiljemalt 60 päeva enne munade kogumise kuupäeva vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu, kasutades selleks elusvaktsiini; |
| --- | --- |

iii)

on hiljemalt 60 päeva enne munade kogumise kuupäeva vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu, kasutades selleks elusvaktsiini;

| c) | need on pärit haudejaamast, mille töömeetoditega on tagatud, et liitu sissetoomiseks ette nähtud ööpäevaste tibude saamiseks mõeldud mune inkubeeritakse täiesti eri aegadel ja eri kohtades kui neid mune, mis punkti b tingimustele ei vasta. |
| --- | --- |

c)

need on pärit haudejaamast, mille töömeetoditega on tagatud, et liitu sissetoomiseks ette nähtud ööpäevaste tibude saamiseks mõeldud mune inkubeeritakse täiesti eri aegadel ja eri kohtades kui neid mune, mis punkti b tingimustele ei vasta.

2. JAGU

KONKREETSED LOOMATERVISENÕUDED SUGULINDUDELE JA TOOTMISLINDUDELE

Artikkel 43

Silerinnaliste sugulindude ja silerinnaliste tootmislindude identifitseerimine

Silerinnaliste sugulindude ja silerinnaliste tootmislindude saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad on individuaalselt märgistatud kaelamärgise või süstitava transponderiga:

| a) | millel on päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi kahetäheline kood vastavalt ISO standardile 3166; |
| --- | --- |

a)

millel on päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi kahetäheline kood vastavalt ISO standardile 3166;

| b) | mis vastab ISO standarditele 11784 ja 11785. |
| --- | --- |

b)

mis vastab ISO standarditele 11784 ja 11785.

Artikkel 44

Konkreetsed loomatervisenõuded sugu- ja tootmislindude saadetiste päritolukarjale

Sugulindude ja tootmislindude saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad on pärit linnukarjadest, mis vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | linnukarju ei ole vaktsineeritud lindude kõrge patogeensusega gripi vastu; |
| --- | --- |

a)

linnukarju ei ole vaktsineeritud lindude kõrge patogeensusega gripi vastu;

| b) | kui linnukarju on vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu:






  i) | on päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädevad asutused andnud tagatised selle kohta, et kasutatud vaktsiinid vastavad kas






  — | Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastaste vaktsiinide üld- ja erikriteeriumidele, mis on sätestatud XV lisa punktis 1,
  või |
| --- | --- | --- | --- |

b)

kui linnukarju on vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu:

i)

on päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädevad asutused andnud tagatised selle kohta, et kasutatud vaktsiinid vastavad kas

—

Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastaste vaktsiinide üld- ja erikriteeriumidele, mis on sätestatud XV lisa punktis 1,

või

| — | Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastaste vaktsiinide üldkriteeriumidele, mis on sätestatud XV lisa punktis 1, ja kodulinnud vastavad XV lisa punktis 2 sätestatud loomatervisenõuetele kodulindude ja haudemunade kohta, mis on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus kasutatavad Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastased vaktsiinid ei vasta XV lisa punktis 1 sätestatud erikriteeriumidele; |
| --- | --- |

—

Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastaste vaktsiinide üldkriteeriumidele, mis on sätestatud XV lisa punktis 1, ja kodulinnud vastavad XV lisa punktis 2 sätestatud loomatervisenõuetele kodulindude ja haudemunade kohta, mis on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus kasutatavad Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastased vaktsiinid ei vasta XV lisa punktis 1 sätestatud erikriteeriumidele;

| ii) | tuleb saadetise kohta esitada XV lisa punktis 4 sätestatud teave; |
| --- | --- |

ii)

tuleb saadetise kohta esitada XV lisa punktis 4 sätestatud teave;

| c) | linnukarjade suhtes on kohaldatud taudiseireprogrammi, mis vastab delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 II lisas sätestatud nõuetele, ning leiti, et karjad ei ole nakatunud või pole mingit alust kahtlustada nende nakatumist järgmiste tauditekitajatega:






  i) | Salmonella pullorum, Salmonella gallinarum ja Mycoplasma gallisepticum liigi Gallus gallus puhul; |
| --- | --- | --- |

c)

linnukarjade suhtes on kohaldatud taudiseireprogrammi, mis vastab delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 II lisas sätestatud nõuetele, ning leiti, et karjad ei ole nakatunud või pole mingit alust kahtlustada nende nakatumist järgmiste tauditekitajatega:

i)

Salmonella pullorum, Salmonella gallinarum ja Mycoplasma gallisepticum liigi Gallus gallus puhul;

Salmonella pullorum

Salmonella gallinarum

Mycoplasma gallisepticum

Gallus gallus

| ii) | Salmonella arizonae (serogrupp O:18(k)), Salmonella pullorum, Salmonella gallinarum, Mycoplasma meleagridis ja Mycoplasma gallisepticum liigi Meleagris gallopavo puhul; |
| --- | --- |

ii)

Salmonella arizonae (serogrupp O:18(k)), Salmonella pullorum, Salmonella gallinarum, Mycoplasma meleagridis ja Mycoplasma gallisepticum liigi Meleagris gallopavo puhul;

Salmonella arizonae

Salmonella pullorum

Salmonella gallinarum

Mycoplasma meleagridis

Mycoplasma gallisepticum

Meleagris gallopavo

| iii) | Salmonella pullorum ja Salmonella gallinarum liikide Numida meleagris, Coturnix coturnix, Phasianus colchicus, Perdix perdix ja Anas spp. puhul; |
| --- | --- |

iii)

Salmonella pullorum ja Salmonella gallinarum liikide Numida meleagris, Coturnix coturnix, Phasianus colchicus, Perdix perdix ja Anas spp. puhul;

Salmonella pullorum

Salmonella gallinarum

Numida meleagris

Coturnix coturnix

Phasianus colchicus

Perdix perdix

Anas

| d) | linnukarju peetakse ettevõtetes, kus on Salmonella pullorum’i, S. gallinarum’i ja S. arizonae nakkuse kinnitamise korral viimase 12 kuu jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva kohaldatud järgmisi meetmeid:






  i) | nakatunud kari on tapetud või hukatud ja hävitatud; |
| --- | --- | --- |

d)

linnukarju peetakse ettevõtetes, kus on Salmonella pullorum’i, S. gallinarum’i ja S. arizonae nakkuse kinnitamise korral viimase 12 kuu jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva kohaldatud järgmisi meetmeid:

Salmonella pullorum

S. gallinarum

S. arizonae

i)

nakatunud kari on tapetud või hukatud ja hävitatud;

| ii) | pärast punktis i osutatud nakatunud karja tapmist või hukkamist on ettevõte puhastatud ja desinfitseeritud; |
| --- | --- |

ii)

pärast punktis i osutatud nakatunud karja tapmist või hukkamist on ettevõte puhastatud ja desinfitseeritud;

| iii) | pärast alapunktis ii osutatud puhastamist ja desinfitseerimist on kõikide ettevõtte karjade puhul kooskõlas punktis c osutatud taudiseireprogrammiga Salmonella pullorum’i, S. gallinarum’i ja S. arizonae nakkuse tuvastamiseks tehtud kahe vähemalt 21päevase vahega uuringu tulemused olnud negatiivsed; |
| --- | --- |

iii)

pärast alapunktis ii osutatud puhastamist ja desinfitseerimist on kõikide ettevõtte karjade puhul kooskõlas punktis c osutatud taudiseireprogrammiga Salmonella pullorum’i, S. gallinarum’i ja S. arizonae nakkuse tuvastamiseks tehtud kahe vähemalt 21päevase vahega uuringu tulemused olnud negatiivsed;

Salmonella pullorum

S. gallinarum

S. arizonae

| e) | karju peetakse ettevõtetes, kus on lindude mükoplasmoosi (Mycoplasma gallisepticum ja M. meleagridis) kinnitamise korral viimase 12 kuu jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva kohaldatud järgmisi meetmeid:
  kas






  i) | nakatunud karja puhul on kooskõlas punktis c osutatud taudiseireprogrammiga lindude mükoplasmoosi (Mycoplasma gallisepticum ja M. meleagridis) tuvastamiseks kogu karjal tehtud kahe vähemalt 60päevase vahega uuringu tulemused olnud negatiivsed
  või |
| --- | --- | --- |

e)

karju peetakse ettevõtetes, kus on lindude mükoplasmoosi (Mycoplasma gallisepticum ja M. meleagridis) kinnitamise korral viimase 12 kuu jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva kohaldatud järgmisi meetmeid:

Mycoplasma gallisepticum

M. meleagridis

kas

i)

nakatunud karja puhul on kooskõlas punktis c osutatud taudiseireprogrammiga lindude mükoplasmoosi (Mycoplasma gallisepticum ja M. meleagridis) tuvastamiseks kogu karjal tehtud kahe vähemalt 60päevase vahega uuringu tulemused olnud negatiivsed

Mycoplasma gallisepticum

M. meleagridis

või

| ii) | nakatunud kari on tapetud või hukatud ja hävitatud, ettevõte on puhastatud ja desinfitseeritud ning pärast puhastamist ja desinfitseerimist on kõikide ettevõtte karjade puhul kooskõlas punktis c osutatud taudiseireprogrammiga lindude mükoplasmoosi (Mycoplasma gallisepticum ja M. meleagridis) tuvastamiseks tehtud kahe vähemalt 21päevase vahega uuringu tulemused olnud negatiivsed. |
| --- | --- |

ii)

nakatunud kari on tapetud või hukatud ja hävitatud, ettevõte on puhastatud ja desinfitseeritud ning pärast puhastamist ja desinfitseerimist on kõikide ettevõtte karjade puhul kooskõlas punktis c osutatud taudiseireprogrammiga lindude mükoplasmoosi (Mycoplasma gallisepticum ja M. meleagridis) tuvastamiseks tehtud kahe vähemalt 21päevase vahega uuringu tulemused olnud negatiivsed.

Mycoplasma gallisepticum

M. meleagridis

3. JAGU

KONKREETSED LOOMATERVISENÕUDED TAPMISEKS ETTE NÄHTUD KODULINDUDELE

Artikkel 45

Konkreetsed loomatervisenõuded tapmiseks ette nähtud kodulindude saadetiste päritolukarjale

Tapmiseks ette nähtud kodulindude saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad on pärit linnukarjadest, mis vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | neid ei ole vaktsineeritud lindude kõrge patogeensusega gripi vastu; |
| --- | --- |

a)

neid ei ole vaktsineeritud lindude kõrge patogeensusega gripi vastu;

| b) | kui neid on vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu:






  i) | on päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus andnud tagatised selle kohta, et:






  — | kasutatavad vaktsiinid vastavad Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastaste vaktsiinide üld- ja erikriteeriumidele, mis on sätestatud XV lisa punktis 1,
  või |
| --- | --- | --- | --- |

b)

kui neid on vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu:

i)

on päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus andnud tagatised selle kohta, et:

—

kasutatavad vaktsiinid vastavad Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastaste vaktsiinide üld- ja erikriteeriumidele, mis on sätestatud XV lisa punktis 1,

või

| — | kasutatavad vaktsiinid vastavad Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastaste vaktsiinide üldkriteeriumidele, mis on sätestatud XV lisa punktis 1, ja kodulinnud vastavad XV lisa punktis 2 sätestatud loomatervisenõuetele kodulindude ja haudemunade kohta, mis on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus kasutatavad Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastased vaktsiinid ei vasta XV lisa punktis 1 sätestatud erikriteeriumidele; |
| --- | --- |

—

kasutatavad vaktsiinid vastavad Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastaste vaktsiinide üldkriteeriumidele, mis on sätestatud XV lisa punktis 1, ja kodulinnud vastavad XV lisa punktis 2 sätestatud loomatervisenõuetele kodulindude ja haudemunade kohta, mis on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus kasutatavad Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastased vaktsiinid ei vasta XV lisa punktis 1 sätestatud erikriteeriumidele;

| ii) | tuleb iga saadetise kohta esitada XV lisa punktis 4 sätestatud teave. |
| --- | --- |

ii)

tuleb iga saadetise kohta esitada XV lisa punktis 4 sätestatud teave.

4. JAGU

KONKREETSED LOOMATERVISENÕUDED ÖÖPÄEVASTELE TIBUDELE

Artikkel 46

Konkreetsed loomatervisenõuded ööpäevaste tibude saadetiste päritolukarjadele

Ööpäevaste tibude saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad on pärit linnukarjadest, mis vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | kui linnukarju on vaktsineeritud lindude kõrge patogeensusega gripi vastu, on päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium andnud tagatised selle kohta, et XIII lisas sätestatud vaktsineerimisprogrammide ja täiendava seire miinimumnõuded on täidetud; |
| --- | --- |

a)

kui linnukarju on vaktsineeritud lindude kõrge patogeensusega gripi vastu, on päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium andnud tagatised selle kohta, et XIII lisas sätestatud vaktsineerimisprogrammide ja täiendava seire miinimumnõuded on täidetud;

| b) | kui linnukarju on vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu:






  i) | on päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus andnud tagatised selle kohta, et kasutatud vaktsiinid vastavad kas






  — | Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastaste vaktsiinide üld- ja erikriteeriumidele, mis on sätestatud XV lisa punktis 1,
  või |
| --- | --- | --- | --- |

b)

kui linnukarju on vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu:

i)

on päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus andnud tagatised selle kohta, et kasutatud vaktsiinid vastavad kas

—

Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastaste vaktsiinide üld- ja erikriteeriumidele, mis on sätestatud XV lisa punktis 1,

või

| — | Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastaste tunnustatud vaktsiinide üldkriteeriumidele, mis on sätestatud XV lisa punktis 1, ning kodulinnud ja haudemunad, millest ööpäevased tibud koorusid, vastavad XV lisa punktis 2 sätestatud loomatervisenõuetele kodulindude ja haudemunade kohta, mis on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus kasutatavad Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastased vaktsiinid ei vasta XV lisa punktis 1 sätestatud erikriteeriumidele; |
| --- | --- |

—

Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastaste tunnustatud vaktsiinide üldkriteeriumidele, mis on sätestatud XV lisa punktis 1, ning kodulinnud ja haudemunad, millest ööpäevased tibud koorusid, vastavad XV lisa punktis 2 sätestatud loomatervisenõuetele kodulindude ja haudemunade kohta, mis on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus kasutatavad Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastased vaktsiinid ei vasta XV lisa punktis 1 sätestatud erikriteeriumidele;

| ii) | tuleb iga saadetise kohta esitada XV lisa punktis 4 sätestatud teave; |
| --- | --- |

ii)

tuleb iga saadetise kohta esitada XV lisa punktis 4 sätestatud teave;

| c) | linnukarjade suhtes on kohaldatud taudiseireprogrammi, mis vastab delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 II lisas sätestatud nõuetele, ning leiti, et karjad ei ole nakatunud või pole mingit alust kahtlustada nende nakatumist järgmiste tauditekitajatega:






  i) | Salmonella pullorum, Salmonella gallinarum ja Mycoplasma gallisepticum liigi Gallus gallus puhul; |
| --- | --- | --- |

c)

linnukarjade suhtes on kohaldatud taudiseireprogrammi, mis vastab delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 II lisas sätestatud nõuetele, ning leiti, et karjad ei ole nakatunud või pole mingit alust kahtlustada nende nakatumist järgmiste tauditekitajatega:

i)

Salmonella pullorum, Salmonella gallinarum ja Mycoplasma gallisepticum liigi Gallus gallus puhul;

Salmonella pullorum

Salmonella gallinarum

Mycoplasma gallisepticum

Gallus gallus

| ii) | Salmonella arizonae (serogrupp O:18(k)), Salmonella pullorum, Salmonella gallinarum, Mycoplasma meleagridis ja Mycoplasma gallisepticum liigi Meleagris gallopavo puhul; |
| --- | --- |

ii)

Salmonella arizonae (serogrupp O:18(k)), Salmonella pullorum, Salmonella gallinarum, Mycoplasma meleagridis ja Mycoplasma gallisepticum liigi Meleagris gallopavo puhul;

Salmonella arizonae

Salmonella pullorum

Salmonella gallinarum

Mycoplasma meleagridis

Mycoplasma gallisepticum

Meleagris gallopavo

| iii) | Salmonella pullorum ja Salmonella gallinarum liikide Numida meleagris, Coturnix coturnix, Phasianus colchicus, Perdix perdix ja Anas spp. puhul; |
| --- | --- |

iii)

Salmonella pullorum ja Salmonella gallinarum liikide Numida meleagris, Coturnix coturnix, Phasianus colchicus, Perdix perdix ja Anas spp. puhul;

Salmonella pullorum

Salmonella gallinarum

Numida meleagris

Coturnix coturnix

Phasianus colchicus

Perdix perdix

Anas

| d) | linnukarju peetakse ettevõtetes, kus on Salmonella pullorum’i, S. gallinarum’i ja S. arizonae nakkuse kinnitamise korral viimase 12 kuu jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva kohaldatud järgmisi meetmeid:






  i) | nakatunud kari on tapetud või hukatud ja hävitatud; |
| --- | --- | --- |

d)

linnukarju peetakse ettevõtetes, kus on Salmonella pullorum’i, S. gallinarum’i ja S. arizonae nakkuse kinnitamise korral viimase 12 kuu jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva kohaldatud järgmisi meetmeid:

Salmonella pullorum

S. gallinarum

S. arizonae

i)

nakatunud kari on tapetud või hukatud ja hävitatud;

| ii) | pärast punktis i osutatud nakatunud karja tapmist või hukkamist on ettevõte puhastatud ja desinfitseeritud; |
| --- | --- |

ii)

pärast punktis i osutatud nakatunud karja tapmist või hukkamist on ettevõte puhastatud ja desinfitseeritud;

| iii) | pärast alapunktis ii osutatud puhastamist ja desinfitseerimist on kõikide ettevõtte karjade puhul kooskõlas punktis c osutatud taudiseireprogrammiga Salmonella pullorum’i, S. gallinarum’i ja S. arizonae nakkuse tuvastamiseks tehtud kahe vähemalt 21päevase vahega uuringu tulemused olnud negatiivsed; |
| --- | --- |

iii)

pärast alapunktis ii osutatud puhastamist ja desinfitseerimist on kõikide ettevõtte karjade puhul kooskõlas punktis c osutatud taudiseireprogrammiga Salmonella pullorum’i, S. gallinarum’i ja S. arizonae nakkuse tuvastamiseks tehtud kahe vähemalt 21päevase vahega uuringu tulemused olnud negatiivsed;

Salmonella pullorum

S. gallinarum

S. arizonae

| e) | karju peetakse ettevõtetes, kus on lindude mükoplasmoosi (Mycoplasma gallisepticum ja M. meleagridis) kinnitamise korral viimase 12 kuu jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva kohaldatud järgmisi meetmeid:
  kas






  i) | nakatunud karja puhul on kooskõlas punktis c osutatud taudiseireprogrammiga lindude mükoplasmoosi (Mycoplasma gallisepticum ja M. meleagridis) tuvastamiseks kogu karjal tehtud kahe vähemalt 60päevase vahega uuringu tulemused olnud negatiivsed
  või |
| --- | --- | --- |

e)

karju peetakse ettevõtetes, kus on lindude mükoplasmoosi (Mycoplasma gallisepticum ja M. meleagridis) kinnitamise korral viimase 12 kuu jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva kohaldatud järgmisi meetmeid:

Mycoplasma gallisepticum

M. meleagridis

kas

i)

nakatunud karja puhul on kooskõlas punktis c osutatud taudiseireprogrammiga lindude mükoplasmoosi (Mycoplasma gallisepticum ja M. meleagridis) tuvastamiseks kogu karjal tehtud kahe vähemalt 60päevase vahega uuringu tulemused olnud negatiivsed

Mycoplasma gallisepticum

M. meleagridis

või

| ii) | nakatunud kari on tapetud või hukatud ja hävitatud, ettevõte on puhastatud ja desinfitseeritud ning pärast puhastamist ja desinfitseerimist on kõikide ettevõtte karjade puhul kooskõlas punktis c osutatud taudiseireprogrammiga lindude mükoplasmoosi (Mycoplasma gallisepticum ja M. meleagridis) tuvastamiseks tehtud kahe vähemalt 21päevase vahega uuringu tulemused olnud negatiivsed. |
| --- | --- |

ii)

nakatunud kari on tapetud või hukatud ja hävitatud, ettevõte on puhastatud ja desinfitseeritud ning pärast puhastamist ja desinfitseerimist on kõikide ettevõtte karjade puhul kooskõlas punktis c osutatud taudiseireprogrammiga lindude mükoplasmoosi (Mycoplasma gallisepticum ja M. meleagridis) tuvastamiseks tehtud kahe vähemalt 21päevase vahega uuringu tulemused olnud negatiivsed.

Mycoplasma gallisepticum

M. meleagridis

Artikkel 47

Konkreetsed loomatervisenõuded ööpäevaste tibude saadetiste päritoluhaudemunadele

Ööpäevaste tibude saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad on pärit haudemunadest, mis:

| a) | vastavad III osa 2. jaotises sätestatud loomatervisenõuetele, mida kohaldatakse liitu sissetoomise suhtes; |
| --- | --- |

a)

vastavad III osa 2. jaotises sätestatud loomatervisenõuetele, mida kohaldatakse liitu sissetoomise suhtes;

| b) | olid enne haudejaama lähetamist märgistatud vastavalt pädeva asutuse juhistele; |
| --- | --- |

b)

olid enne haudejaama lähetamist märgistatud vastavalt pädeva asutuse juhistele;

| c) | olid desinfitseeritud vastavalt pädeva asutuse juhistele; |
| --- | --- |

c)

olid desinfitseeritud vastavalt pädeva asutuse juhistele;

| d) | ei ole haudejaama vedamise ajal ega haudejaamas puutunud kokku halvema tervisestaatusega kodulindude ega haudemunadega ega muude tehistingimustes peetavate lindudega ega metslindudega. |
| --- | --- |

d)

ei ole haudejaama vedamise ajal ega haudejaamas puutunud kokku halvema tervisestaatusega kodulindude ega haudemunadega ega muude tehistingimustes peetavate lindudega ega metslindudega.

Artikkel 48

Konkreetsed loomatervisenõuded ööpäevastele tibudele

Ööpäevaste tibude saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevaid loomi ei ole vaktsineeritud lindude gripi vastu.

5. JAGU

KONKREETSED LOOMATERVISENÕUDED VÄHEM KUI 20 KODULINNUISENDILE

Artikkel 49

Erand ja erinõuded vähem kui 20 kodulinnuisendit (v.a silerinnalised linnud) sisaldavatele saadetistele

Erandina artikli 14 lõikest 3, artiklitest 17, 18, 40 ja 41 ning artiklitest 43–48 lubatakse saadetisi, mis sisaldavad vähem kui 20 kodulinnuisendit (v.a silerinnalised linnud), liitu sisse tuua tingimusel, et sellised saadetised vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | kodulinnud on pärit ettevõttest,






  i) | kus ei ole vähemalt 21 päeva jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva või enne nende haudemunade kogumise kuupäeva, millest ööpäevased tibud koorusid, teatatud ühestki lindude madala patogeensusega gripi viiruste nakkuse kinnitatud juhtumist; |
| --- | --- | --- |

a)

kodulinnud on pärit ettevõttest,

i)

kus ei ole vähemalt 21 päeva jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva või enne nende haudemunade kogumise kuupäeva, millest ööpäevased tibud koorusid, teatatud ühestki lindude madala patogeensusega gripi viiruste nakkuse kinnitatud juhtumist;

| ii) | millest 10 km raadiuses (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane) ei ole viimase 30 päeva jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva lindude kõrge patogeensusega gripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhanguid esinenud; |
| --- | --- |

ii)

millest 10 km raadiuses (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane) ei ole viimase 30 päeva jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva lindude kõrge patogeensusega gripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhanguid esinenud;

| b) | kodulinde või ööpäevaste tibude puhul ööpäevaste tibude päritolukarja on päritoluettevõttes hoitud isolatsioonis vähemalt 21 päeva jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva; |
| --- | --- |

b)

kodulinde või ööpäevaste tibude puhul ööpäevaste tibude päritolukarja on päritoluettevõttes hoitud isolatsioonis vähemalt 21 päeva jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva;

| c) | seoses lindude kõrge patogeensusega gripi vastase vaktsineerimisega:






  i) | ei ole kodulinde vaktsineeritud lindude kõrge patogeensusega gripi vastu; |
| --- | --- | --- |

c)

seoses lindude kõrge patogeensusega gripi vastase vaktsineerimisega:

i)

ei ole kodulinde vaktsineeritud lindude kõrge patogeensusega gripi vastu;

| ii) | kui ööpäevaste tibude päritolukarju on vaktsineeritud lindude kõrge patogeensusega gripi vastu, on päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium andnud tagatised selle kohta, et XIII lisas sätestatud vaktsineerimisprogrammide ja täiendava seire miinimumnõuded on täidetud; |
| --- | --- |

ii)

kui ööpäevaste tibude päritolukarju on vaktsineeritud lindude kõrge patogeensusega gripi vastu, on päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium andnud tagatised selle kohta, et XIII lisas sätestatud vaktsineerimisprogrammide ja täiendava seire miinimumnõuded on täidetud;

| d) | kui kodulinde või ööpäevaste tibude päritolukarja on vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu:






  i) | on päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus andnud tagatised selle kohta, et kasutatud vaktsiinid vastavad kas






  — | Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastaste vaktsiinide üld- ja erikriteeriumidele, mis on sätestatud XV lisa punktis 1,
  või |
| --- | --- | --- | --- |

d)

kui kodulinde või ööpäevaste tibude päritolukarja on vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu:

i)

on päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus andnud tagatised selle kohta, et kasutatud vaktsiinid vastavad kas

—

Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastaste vaktsiinide üld- ja erikriteeriumidele, mis on sätestatud XV lisa punktis 1,

või

| — | Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastaste vaktsiinide üldkriteeriumidele, mis on sätestatud XV lisa punktis 1, ja kodulinnud vastavad XV lisa punktis 2 sätestatud loomatervisenõuetele kodulindude ja haudemunade kohta, mis on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus kasutatavad Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastased vaktsiinid ei vasta XV lisa punktis 1 sätestatud erikriteeriumidele; |
| --- | --- |

—

Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastaste vaktsiinide üldkriteeriumidele, mis on sätestatud XV lisa punktis 1, ja kodulinnud vastavad XV lisa punktis 2 sätestatud loomatervisenõuetele kodulindude ja haudemunade kohta, mis on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus kasutatavad Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastased vaktsiinid ei vasta XV lisa punktis 1 sätestatud erikriteeriumidele;

| ii) | tuleb iga saadetise kohta esitada XV lisa punktis 4 sätestatud teave; |
| --- | --- |

ii)

tuleb iga saadetise kohta esitada XV lisa punktis 4 sätestatud teave;

| e) | kodulindudele või ööpäevaste tibude puhul ööpäevaste tibude päritolukarjale tehti kooskõlas XVII lisas sätestatud nõuetega, mis käsitlevad vähem kui 20 kodulinnuisendist (v.a silerinnalised linnud) või vähem kui 20 kodulindude haudemunast (v.a silerinnaliste lindude haudemunad) koosnevatele saadetistele enne nende liitu sissetoomist uuringute tegemist, uuringud, mis näitasid, et need ei ole nakatunud või pole mingit alust kahtlustada nende nakatumist järgmiste tauditekitajatega:






  i) | Salmonella pullorum, Salmonella gallinarum ja Mycoplasma gallisepticum liigi Gallus gallus puhul; |
| --- | --- | --- |

e)

kodulindudele või ööpäevaste tibude puhul ööpäevaste tibude päritolukarjale tehti kooskõlas XVII lisas sätestatud nõuetega, mis käsitlevad vähem kui 20 kodulinnuisendist (v.a silerinnalised linnud) või vähem kui 20 kodulindude haudemunast (v.a silerinnaliste lindude haudemunad) koosnevatele saadetistele enne nende liitu sissetoomist uuringute tegemist, uuringud, mis näitasid, et need ei ole nakatunud või pole mingit alust kahtlustada nende nakatumist järgmiste tauditekitajatega:

i)

Salmonella pullorum, Salmonella gallinarum ja Mycoplasma gallisepticum liigi Gallus gallus puhul;

Salmonella pullorum

Salmonella gallinarum

Mycoplasma gallisepticum

Gallus gallus

| ii) | Salmonella arizonae (serogrupp O:18(k)), Salmonella pullorum, Salmonella gallinarum, Mycoplasma meleagridis ja Mycoplasma gallisepticum liigi Meleagris gallopavo puhul; |
| --- | --- |

ii)

Salmonella arizonae (serogrupp O:18(k)), Salmonella pullorum, Salmonella gallinarum, Mycoplasma meleagridis ja Mycoplasma gallisepticum liigi Meleagris gallopavo puhul;

Salmonella arizonae

Salmonella pullorum

Salmonella gallinarum

Mycoplasma meleagridis

Mycoplasma gallisepticum

Meleagris gallopavo

| iii) | Salmonella pullorum ja Salmonella gallinarum liikide Numida meleagris, Coturnix coturnix, Phasianus colchicus, Perdix perdix ja Anas spp. puhul. |
| --- | --- |

iii)

Salmonella pullorum ja Salmonella gallinarum liikide Numida meleagris, Coturnix coturnix, Phasianus colchicus, Perdix perdix ja Anas spp. puhul.

Salmonella pullorum

Salmonella gallinarum

Numida meleagris

Coturnix coturnix

Phasianus colchicus

Perdix perdix

Anas

6. JAGU

KONKREETSED LOOMATERVISENÕUDED KODULINDUDE LIIKUMISELE JA KÄITLEMISELE PÄRAST NENDE LIITU SISSETOOMIST

Artikkel 50

Sihtettevõtet käitavate ettevõtjate kohustused pärast kodulindude saadetiste liitu sissetoomist

1.   Sihtettevõtet käitavad ettevõtjad peavad sugulinde, tootmislinde (v.a uluklinnuvarude taastootmiseks ette nähtud tootmislinnud) ja ööpäevaseid tibusid, kes on liitu sisse toodud kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, sihtettevõtetes pidama alates nende saabumise kuupäevast järjestikku vähemalt

| a) | kuus nädalat
  või |
| --- | --- |

a)

kuus nädalat

või

| b) | kuni tapmise kuupäevani, kui loomad tapetakse kuue nädala jooksul alates nende saabumise kuupäevast. |
| --- | --- |

b)

kuni tapmise kuupäevani, kui loomad tapetakse kuue nädala jooksul alates nende saabumise kuupäevast.

2.   Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude puhul võib lõike 1 punktis a sätestatud kuue nädala pikkust ajavahemikku lühendada kolme nädalani tingimusel, et ettevõtja taotlusel toimunud artikli 51 punkti b kohane proovide võtmine ja analüüsimine on andnud soodsad tulemused.

3.   Sihtettevõtet käitavad ettevõtjad peavad tagama, et lõikes 1 osutatud kodulindude puhul teeb veterinaarjärelevalve ametnik sihtettevõttes kliinilise kontrolli ja seda hiljemalt kõnealuses lõikes sätestatud asjakohaste ajavahemike lõppkuupäeval.

4.   Ettevõtjad peavad lõikes 1 sätestatud ajavahemike jooksul hoidma kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist liitu sisse toodud kodulinde muudest kodulinnukarjadest eraldi.

5.   Kui lõikes 1 osutatud kodulinnud paigutatakse samasse linnukarja teiste sihtettevõttes olevate kodulindudega, algavad lõike 1 punktides a ja b osutatud ajavahemikud viimase linnu sihtettevõttesse toomise kuupäevast ja ühtegi linnukarjas olevat kodulindu ei tohi enne kõnealuste ajavahemike möödumist sealt välja viia.

Artikkel 51

Pädevate asutuste kohustus seoses liitu sisse toodud kodulindude saadetistest proovide võtmise ja nende analüüsimisega

Sihtliikmesriigi pädev asutus tagab, et:

| a) | artikli 50 lõikes 1 sätestatud ajavahemikel viib veterinaarjärelevalve ametnik sihtettevõttes ellu kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist liitu sisse toodud sugulindude, tootmislindude (v.a uluklinnuvarude taastootmiseks ette nähtud tootmislinnud) ja ööpäevaste tibude puhul kliinilise kontrolli, tehes seda hiljemalt kõnealuses lõikes sätestatud asjakohaste ajavahemike lõppkuupäeval ning võttes vajaduse korral analüüsimiseks proovid, et jälgida nende tervisestaatust; |
| --- | --- |

a)

artikli 50 lõikes 1 sätestatud ajavahemikel viib veterinaarjärelevalve ametnik sihtettevõttes ellu kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist liitu sisse toodud sugulindude, tootmislindude (v.a uluklinnuvarude taastootmiseks ette nähtud tootmislinnud) ja ööpäevaste tibude puhul kliinilise kontrolli, tehes seda hiljemalt kõnealuses lõikes sätestatud asjakohaste ajavahemike lõppkuupäeval ning võttes vajaduse korral analüüsimiseks proovid, et jälgida nende tervisestaatust;

| b) | muude kodulindude kui silerinnaliste lindude puhul ja artikli 50 lõikes 2 osutatud ettevõtja taotluse korral võetakse kodulindudelt (v.a silerinnalised linnud) proovid ja analüüsitakse neid vastavalt XVIII lisale. |
| --- | --- |

b)

muude kodulindude kui silerinnaliste lindude puhul ja artikli 50 lõikes 2 osutatud ettevõtja taotluse korral võetakse kodulindudelt (v.a silerinnalised linnud) proovid ja analüüsitakse neid vastavalt XVIII lisale.

Artikkel 52

Pädevate asutuste kohustus seoses proovide võtmisega sellistest liitu sisse toodud silerinnaliste lindude saadetistest, mis on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis ei ole Newcastle’i haiguse viiruse nakkusest vaba, ja nende proovide analüüsimisega

Sihtliikmesriigi pädev asutus tagab, et silerinnaliste sugulindude, tootmislindude ja ööpäevaste tibude suhtes, kes on liitu sisse toodud kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis ei ole Newcastle’i haiguse viiruse nakkusest vaba, kohaldatakse artikli 50 lõikes 1 sätestatud ajavahemikel järgmist:

| a) | pädev asutus teeb nende seas iga silerinnalise linnu kloaagi-tampooniprooviga või väljaheiteprooviga viiruse tuvastamise uuringu Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse kindlakstegemiseks; |
| --- | --- |

a)

pädev asutus teeb nende seas iga silerinnalise linnu kloaagi-tampooniprooviga või väljaheiteprooviga viiruse tuvastamise uuringu Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse kindlakstegemiseks;

| b) | selliste silerinnaliste lindude saadetiste puhul, mis on ette nähtud sissetoomiseks liikmesriikidesse, millel on ilma vaktsineerimata Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vaba staatus, ning mis on liitu sisse toodud kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis ei ole Newcastle’i haiguse viiruse nakkusest vaba, teeb pädev asutus lisaks punktis a osutatud nõuetele nende seas iga silerinnalise linnu puhul seroloogilise uuringu Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse suhtes; |
| --- | --- |

b)

selliste silerinnaliste lindude saadetiste puhul, mis on ette nähtud sissetoomiseks liikmesriikidesse, millel on ilma vaktsineerimata Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vaba staatus, ning mis on liitu sisse toodud kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis ei ole Newcastle’i haiguse viiruse nakkusest vaba, teeb pädev asutus lisaks punktis a osutatud nõuetele nende seas iga silerinnalise linnu puhul seroloogilise uuringu Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse suhtes;

| c) | enne isolatsioonist vabastamist peavad punktides a ja b sätestatud uuringute tulemused olema kõigi silerinnaliste lindude puhul negatiivsed. |
| --- | --- |

c)

enne isolatsioonist vabastamist peavad punktides a ja b sätestatud uuringute tulemused olema kõigi silerinnaliste lindude puhul negatiivsed.

2. PEATÜKK

Konkreetsed loomatervisenõuded tehistingimustes peetavatele lindudele

1. JAGU

LOOMATERVISENÕUDED TEHISTINGIMUSTES PEETAVATELE LINDUDELE

Artikkel 53

Tehistingimustes peetavate lindude identifitseerimisnõuded

Tehistingimustes peetavate lindude saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad on märgistatud individuaalse identifitseerimisnumbriga kordumatult tähistatud jalarõnga või süstitava transponderi abil, millel on vähemalt järgmine teave:

| a) | päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi kahetäheline kood vastavalt ISO standardile 3166; |
| --- | --- |

a)

päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi kahetäheline kood vastavalt ISO standardile 3166;

| b) | kordumatu järjekorranumber. |
| --- | --- |

b)

kordumatu järjekorranumber.

Artikkel 54

Konkreetsed ennetusmeetmed tehistingimustes peetavate lindude vedamiseks ettenähtud konteineritele

Tehistingimustes peetavate lindude saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui selliseid saadetisi on veetud konteinerites, mis vastavad lisaks artiklis 18 konteinerite suhtes sätestatud nõuetele ka järgmistele nõuetele:

| a) | need on suletud vastavalt päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse juhistele, et vältida sisu vahetamise võimalust; |
| --- | --- |

a)

need on suletud vastavalt päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse juhistele, et vältida sisu vahetamise võimalust;

| b) | neile on märgitud teave XVI lisas esitatud teatavate lindude liikide ja kategooriate kohta; |
| --- | --- |

b)

neile on märgitud teave XVI lisas esitatud teatavate lindude liikide ja kategooriate kohta;

| c) | neid kasutatakse esimest korda. |
| --- | --- |

c)

neid kasutatakse esimest korda.

Artikkel 55

Nõuded tehistingimustes peetavate lindude saadetise päritoluettevõttele

Tehistingimustes peetavate lindude saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad on pärit ettevõttest, mis vastab järgmistele nõuetele:

| a) | selle on päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus heaks kiitnud, kuna see täidab artiklis 56 sätestatud konkreetseid loomatervisenõudeid, ning seda heakskiitu ei ole peatatud ega tühistatud; |
| --- | --- |

a)

selle on päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus heaks kiitnud, kuna see täidab artiklis 56 sätestatud konkreetseid loomatervisenõudeid, ning seda heakskiitu ei ole peatatud ega tühistatud;

| b) | päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on talle andnud kordumatu heakskiidunumbri, millest on komisjonile teatatud; |
| --- | --- |

b)

päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on talle andnud kordumatu heakskiidunumbri, millest on komisjonile teatatud;

| c) | päritoluettevõtte nimi ja heakskiidunumber on kantud komisjoni koostatud ja avaldatud ettevõtete loetellu; |
| --- | --- |

c)

päritoluettevõtte nimi ja heakskiidunumber on kantud komisjoni koostatud ja avaldatud ettevõtete loetellu;

| d) | ettevõttest 10 km raadiuses (sh mis tahes naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane) ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lindude liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva lindude kõrge patogeensusega gripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhanguid esinenud; |
| --- | --- |

d)

ettevõttest 10 km raadiuses (sh mis tahes naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane) ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lindude liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva lindude kõrge patogeensusega gripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhanguid esinenud;

| e) | papagoilaste puhul:






  i) | ettevõttes ei ole viimase 60 päeva jooksul enne lindude liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva kinnitatud lindude klamüdioosi esinemist ja juhul, kui ettevõttes on viimase kuue kuu jooksul enne lindude liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva kinnitatud lindude klamüdioosi esinemist, on kohaldatud järgmisi meetmeid:






  — | nakatunud linnud ja linnud, kelle nakatumise tõenäosus on suur, on saanud ravi; |
| --- | --- | --- | --- |

e)

papagoilaste puhul:

i)

ettevõttes ei ole viimase 60 päeva jooksul enne lindude liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva kinnitatud lindude klamüdioosi esinemist ja juhul, kui ettevõttes on viimase kuue kuu jooksul enne lindude liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva kinnitatud lindude klamüdioosi esinemist, on kohaldatud järgmisi meetmeid:

—

nakatunud linnud ja linnud, kelle nakatumise tõenäosus on suur, on saanud ravi;

| — | pärast ravi lõppu on nende laboriuuringute tulemused lindude klamüdioosi suhtes olnud negatiivsed; |
| --- | --- |

—

pärast ravi lõppu on nende laboriuuringute tulemused lindude klamüdioosi suhtes olnud negatiivsed;

| — | pärast ravi lõppu ettevõte puhastati ja desinfitseeriti; |
| --- | --- |

—

pärast ravi lõppu ettevõte puhastati ja desinfitseeriti;

| — | kolmandas taandes osutatud puhastamise ja desinfitseerimise lõpust on möödunud vähemalt 60 päeva |
| --- | --- |

—

kolmandas taandes osutatud puhastamise ja desinfitseerimise lõpust on möödunud vähemalt 60 päeva

või

| ii) | loomi on 45 päeva jooksul enne liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva peetud veterinaarjärelevalve all ja nad said lindude klamüdioosi vastast ravi. |
| --- | --- |

ii)

loomi on 45 päeva jooksul enne liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva peetud veterinaarjärelevalve all ja nad said lindude klamüdioosi vastast ravi.

Artikkel 56

Konkreetsed loomatervisenõuded tehistingimustes peetavate lindude saadetiste päritoluettevõtetele heakskiidu andmiseks ning selle säilitamiseks, peatamiseks, tühistamiseks või taastamiseks

1.   Tehistingimustes peetavate lindude saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad on pärit artiklis 55 osutatud ettevõtetest, mille päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on heaks kiitnud, ja need vastavad XIX lisas sätestatud järgmistele nõuetele:

| a) | punkt 1 seoses bioturvameetmetega; |
| --- | --- |

a)

punkt 1 seoses bioturvameetmetega;

| b) | punkt 2 seoses ehitiste ja vahenditega; |
| --- | --- |

b)

punkt 2 seoses ehitiste ja vahenditega;

| c) | punkt 3 seoses andmete säilitamisega; |
| --- | --- |

c)

punkt 3 seoses andmete säilitamisega;

| d) | punkt 4 seoses töötajatega; |
| --- | --- |

d)

punkt 4 seoses töötajatega;

| e) | punkt 5 seoses tervisestaatusega. |
| --- | --- |

e)

punkt 5 seoses tervisestaatusega.

2.   Tehistingimustes peetavate lindude saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad on pärit ettevõtetest, mis on kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse veterinaarjärelevalve ametniku kontrolli all, kes:

| a) | tagab käesolevas artiklis sätestatud tingimuste täitmise; |
| --- | --- |

a)

tagab käesolevas artiklis sätestatud tingimuste täitmise;

| b) | külastab ettevõtte ruume vähemalt korra aastas; |
| --- | --- |

b)

külastab ettevõtte ruume vähemalt korra aastas;

| c) | kontrollib ettevõtte veterinaararsti tegevust ja iga-aastase taudiseireprogrammi rakendamist; |
| --- | --- |

c)

kontrollib ettevõtte veterinaararsti tegevust ja iga-aastase taudiseireprogrammi rakendamist;

| d) | kontrollib, et loomade kliiniliste, surmajärgsete ja laboriuuringute tulemustest ei ole ilmnenud lindude kõrge patogeensusega gripi, Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse ega lindude klamüdioosi esinemist. |
| --- | --- |

d)

kontrollib, et loomade kliiniliste, surmajärgsete ja laboriuuringute tulemustest ei ole ilmnenud lindude kõrge patogeensusega gripi, Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse ega lindude klamüdioosi esinemist.

3.   Kui tehistingimustes peetavate lindude ettevõte ei täida enam lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimusi või kui ettevõtte kasutusotstarvet on muudetud nii, et seda ei kasutata enam ainult tehistingimustes peetavate lindude pidamiseks, siis peatatakse või tühistatakse ettevõtte heakskiit.

4.   Kui kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on saanud teate lindude kõrge patogeensusega gripi, Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse või lindude klamüdioosi kahtluse kohta, siis peatatakse tehistingimustes peetavate lindude ettevõtte heakskiit, kuni kahtlus on ametlikult välistatud. Pärast kahtluse kohta teate saamist võetakse kahtluse kinnitamiseks või välistamiseks ning igasuguse taudi leviku vältimiseks vajalikud meetmed vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 nõuetele.

5.   Kui ettevõtte heakskiit on peatatud või tühistatud, saab ettevõte taas heakskiidu, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | kõnealune taud ja nakkusallikas on likvideeritud; |
| --- | --- |

a)

kõnealune taud ja nakkusallikas on likvideeritud;

| b) | eelnevalt nakatunud ettevõtteid on piisavalt puhastatud ja desinfitseeritud; |
| --- | --- |

b)

eelnevalt nakatunud ettevõtteid on piisavalt puhastatud ja desinfitseeritud;

| c) | ettevõte vastab lõikes 1 sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

c)

ettevõte vastab lõikes 1 sätestatud tingimustele.

6.   Tehistingimustes peetavate lindude saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium on võtnud endale kohustuse teavitada komisjoni mis tahes ettevõtte heakskiidu peatamisest, tühistamisest või taastamisest.

Artikkel 57

Konkreetsed loomatervisenõuded tehistingimustes peetavatele lindudele

Tehistingimustes peetavate lindude saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad vastavad järgmistele tingimustele:

| a) | neid ei ole vaktsineeritud lindude kõrge patogeensusega gripi vastu; |
| --- | --- |

a)

neid ei ole vaktsineeritud lindude kõrge patogeensusega gripi vastu;

| b) | neid on vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu ja päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on andnud tagatised, et kasutatavad vaktsiinid vastavad Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastaste vaktsiinide üld- ja erikriteeriumidele, mis on sätestatud XV lisa punktis 1; |
| --- | --- |

b)

neid on vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu ja päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on andnud tagatised, et kasutatavad vaktsiinid vastavad Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastaste vaktsiinide üld- ja erikriteeriumidele, mis on sätestatud XV lisa punktis 1;

| c) | neile on 7–14 päeva jooksul enne liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva tehtud lindude kõrge patogeensusega gripi ja Newcastle’i haiguse viiruse tuvastamise uuring, mille tulemused olid negatiivsed. |
| --- | --- |

c)

neile on 7–14 päeva jooksul enne liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva tehtud lindude kõrge patogeensusega gripi ja Newcastle’i haiguse viiruse tuvastamise uuring, mille tulemused olid negatiivsed.

Artikkel 58

Nõuded tehistingimustes peetavate lindude saadetiste sissetoomisele liikmesriikidesse, millel on ilma vaktsineerimata Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vaba staatus

Seltsi Galliformes kuuluvate tehistingimustes peetavate lindude saadetisi, mis on ette nähtud sissetoomiseks liikmesriikidesse, millel on ilma vaktsineerimata Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vaba staatus, lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises sisalduvaid loomi:

Galliformes

| a) | ei ole vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu; |
| --- | --- |

a)

ei ole vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu;

| b) | on vähemalt 14 päeva jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva peetud päritoluettevõttes või päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil asuvas karantiiniasutuses veterinaarjärelevalve ametniku järelevalve all eraldatult, kui:






  i) | 21 päeva jooksul enne saadetise lähetamise kuupäeva ei ole ühtegi lindu vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu; |
| --- | --- | --- |

b)

on vähemalt 14 päeva jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva peetud päritoluettevõttes või päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil asuvas karantiiniasutuses veterinaarjärelevalve ametniku järelevalve all eraldatult, kui:

i)

21 päeva jooksul enne saadetise lähetamise kuupäeva ei ole ühtegi lindu vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu;

| ii) | selle aja jooksul ei ole ettevõttesse lisandunud ühtegi saadetise jaoks ette nähtud lindu; |
| --- | --- |

ii)

selle aja jooksul ei ole ettevõttesse lisandunud ühtegi saadetise jaoks ette nähtud lindu;

| iii) | ettevõttes ei ole tehtud ühtegi vaktsineerimist; |
| --- | --- |

iii)

ettevõttes ei ole tehtud ühtegi vaktsineerimist;

| c) | 14 päeva jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva on nad läbinud seroloogilised uuringud Newcastle’i haiguse viiruse vastaste antikehade tuvastamiseks, mis tehti vereproovidega tasemel, mis võimaldab 95 % usaldusväärsusega tuvastada nakkust 5 % levimuse juures. |
| --- | --- |

c)

14 päeva jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva on nad läbinud seroloogilised uuringud Newcastle’i haiguse viiruse vastaste antikehade tuvastamiseks, mis tehti vereproovidega tasemel, mis võimaldab 95 % usaldusväärsusega tuvastada nakkust 5 % levimuse juures.

2. JAGU

KONKREETSED LOOMATERVISENÕUDED TEHISTINGIMUSTES PEETAVATE LINDUDE LIIKUMISELE JA KÄITLEMISELE PÄRAST NENDE LIITU SISSETOOMIST

Artikkel 59

Nõuded tehistingimustes peetavate lindude liikumisele pärast nende liitu sissetoomist

Pärast nende liitu sissetoomist viiakse tehistingimustes peetavate lindude saadetised viivitamata otse karantiiniasutusse, mis on heaks kiidetud delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artikli 14 kohaselt, järgides järgmist korda:

| a) | kogu vedu liitu sissetoomise kohast karantiiniasutusse ei tohi kesta kauem kui üheksa tundi; |
| --- | --- |

a)

kogu vedu liitu sissetoomise kohast karantiiniasutusse ei tohi kesta kauem kui üheksa tundi;

| b) | sõidukid, mida kasutatakse saadetise vedamiseks karantiiniasutusse, peab pädev asutus sulgema viisil, mis välistab igasuguse sisu vahetamise võimaluse. |
| --- | --- |

b)

sõidukid, mida kasutatakse saadetise vedamiseks karantiiniasutusse, peab pädev asutus sulgema viisil, mis välistab igasuguse sisu vahetamise võimaluse.

Artikkel 60

Karantiiniasutuse käitajate kohustused pärast tehistingimustes peetavate lindude saadetiste liitu sissetoomist

Artiklis 59 osutatud tehistingimustes peetavate lindude karantiiniasutuse käitajad kohustuvad

| a) | hoidma tehistingimustes peetavaid linde vähemalt 30 päeva jooksul karantiinis; |
| --- | --- |

a)

hoidma tehistingimustes peetavaid linde vähemalt 30 päeva jooksul karantiinis;

| b) | kui uuringuteks, proovide võtmiseks ja analüüsimiseks kasutatakse sentinell-linde, tagama, et:






  i) | igas karantiiniasutuse üksuses kasutatakse vähemalt kümmet sentinell-lindu; |
| --- | --- | --- |

b)

kui uuringuteks, proovide võtmiseks ja analüüsimiseks kasutatakse sentinell-linde, tagama, et:

i)

igas karantiiniasutuse üksuses kasutatakse vähemalt kümmet sentinell-lindu;

| ii) | nad on vähemalt kolme nädala vanused ja neid kasutatakse sel eesmärgil ainult ühe korra; |
| --- | --- |

ii)

nad on vähemalt kolme nädala vanused ja neid kasutatakse sel eesmärgil ainult ühe korra;

| iii) | nad on tuvastatavad kas jalarõnga või muu eemaldamatu märgise abil; |
| --- | --- |

iii)

nad on tuvastatavad kas jalarõnga või muu eemaldamatu märgise abil;

| iv) | nad on vaktsineerimata ning neilt peab olema võetud 14 päeva jooksul enne karantiini algust lindude kõrge patogeensusega gripi ja Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse suhtes proovid, mille tulemused on olnud seronegatiivsed; |
| --- | --- |

iv)

nad on vaktsineerimata ning neilt peab olema võetud 14 päeva jooksul enne karantiini algust lindude kõrge patogeensusega gripi ja Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse suhtes proovid, mille tulemused on olnud seronegatiivsed;

| v) | nad on paigutatud heakskiidetud karantiiniasutusse enne tehistingimustes peetavate lindude saabumist ning nad peavad olema tehistingimustes peetavatele lindudele võimalikult lähedal, et oleks tagatud sentinell-lindude kokkupuude karantiinis olevate tehistingimustes peetavate lindude väljaheidetega; |
| --- | --- |

v)

nad on paigutatud heakskiidetud karantiiniasutusse enne tehistingimustes peetavate lindude saabumist ning nad peavad olema tehistingimustes peetavatele lindudele võimalikult lähedal, et oleks tagatud sentinell-lindude kokkupuude karantiinis olevate tehistingimustes peetavate lindude väljaheidetega;

| vi) | tehistingimustes peetavad linnud vabastatakse karantiinist üksnes veterinaarjärelevalve ametniku kirjaliku loa alusel. |
| --- | --- |

vi)

tehistingimustes peetavad linnud vabastatakse karantiinist üksnes veterinaarjärelevalve ametniku kirjaliku loa alusel.

Artikkel 61

Pädevate asutuste kohustused pärast tehistingimustes peetavate lindude saadetiste liitu sissetoomist

Pärast tehistingimustes peetavate lindude saabumist artiklis 59 osutatud karantiiniasutusse teeb pädev asutus järgmist:

| a) | kontrollib karantiinitingimusi, mis hõlmab suremuse arvestuse kontrollimist ja tehistingimustes peetavate lindude kliinilist kontrolli vähemalt karantiiniperioodi alguses ja lõpus; |
| --- | --- |

a)

kontrollib karantiinitingimusi, mis hõlmab suremuse arvestuse kontrollimist ja tehistingimustes peetavate lindude kliinilist kontrolli vähemalt karantiiniperioodi alguses ja lõpus;

| b) | teeb tehistingimustes peetavate lindude seas uuringuid lindude kõrge patogeensusega gripi ja Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse avastamiseks vastavalt XX lisas sätestatud uuringute, proovide võtmise ja analüüsimise korrale. |
| --- | --- |

b)

teeb tehistingimustes peetavate lindude seas uuringuid lindude kõrge patogeensusega gripi ja Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse avastamiseks vastavalt XX lisas sätestatud uuringute, proovide võtmise ja analüüsimise korrale.

3. JAGU

ERANDID TEHISTINGIMUSTES PEETAVATE LINDUDE LIITU SISSETOOMISE JA NENDE JÄRGNEVA LIIKUMISE JA KÄITLEMISE SUHTES KOHALDATAVATEST LOOMATERVISENÕUETEST

Artikkel 62

Erand teatavatest kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumidelt pärit tehistingimustes peetavate lindude suhtes kohaldatavatest loomatervisenõuetest

Erandina I osa artiklites 3–10 (v.a artikli 3 punkti a alapunkt i), artiklites 11–19 ja artiklites 53–61 sätestatud nõuetest on liitu lubatud sisse tuua neile nõuetele mittevastavate tehistingimustes peetavate lindude saadetisi, kui need on pärit kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumidelt, mis on konkreetselt kantud tehistingimustes peetavate lindude liitu sissetoomist lubavasse loetellu samaväärsete tagatiste alusel.

4. JAOTIS

LOOMATERVISENÕUDED MESILASTELE JA KIMALASTELE

1. PEATÜKK

ÜLDISED LOOMATERVISENÕUDED MESILASTELE JA KIMALASTELE

Artikkel 63

Mesilaste lubatud kategooriad

Liitu lubatakse sisse tuua ainult järgmistesse kategooriatesse kuuluvate mesilaste saadetisi:

| a) | mesilasemad; |
| --- | --- |

a)

mesilasemad;

| b) | kimalased. |
| --- | --- |

b)

kimalased.

Artikkel 64

Mesilaste ja kimalaste liitu lähetamine

Mesilasemade ja kimalaste saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | mesilaste ja kimalaste liitu lähetamiseks kasutatavad pakkematerjalid ja mesilasemaga tarud vastavad järgmistele nõuetele:






  i) | need peavad olema uued; |
| --- | --- | --- |

a)

mesilaste ja kimalaste liitu lähetamiseks kasutatavad pakkematerjalid ja mesilasemaga tarud vastavad järgmistele nõuetele:

i)

need peavad olema uued;

| ii) | need ei tohi olla kokku puutunud mesilaste ega haudmekärgedega; |
| --- | --- |

ii)

need ei tohi olla kokku puutunud mesilaste ega haudmekärgedega;

| iii) | nende suhtes on võetud kõik meetmed, et vältida nende saastumist mesilaste või kimalaste taude põhjustavate patogeenidega; |
| --- | --- |

iii)

nende suhtes on võetud kõik meetmed, et vältida nende saastumist mesilaste või kimalaste taude põhjustavate patogeenidega;

| b) | mesilaste ja kimalastega kaasas olev sööt peab olema vaba nende taude põhjustavatest patogeenidest; |
| --- | --- |

b)

mesilaste ja kimalastega kaasas olev sööt peab olema vaba nende taude põhjustavatest patogeenidest;

| c) | pakkematerjalid ja kaasas olevad tooted peavad enne liitu lähetamist olema läbinud visuaalse kontrolli, tagamaks et need ei kujutada endast ohtu loomade tervisele ega sisalda






  i) | mesilaste puhul väikseid tarumardikaid (Aethina tumida) või Tropilaelaps spp. lestasid nende elutsükli mis tahes etapis |
| --- | --- | --- |

c)

pakkematerjalid ja kaasas olevad tooted peavad enne liitu lähetamist olema läbinud visuaalse kontrolli, tagamaks et need ei kujutada endast ohtu loomade tervisele ega sisalda

i)

mesilaste puhul väikseid tarumardikaid (Aethina tumida) või Tropilaelaps spp. lestasid nende elutsükli mis tahes etapis

Aethina tumida

Tropilaelaps

| ii) | kimalaste puhul väikseid tarumardikaid (Aethina tumida) nende elutsükli mis tahes etapis. |
| --- | --- |

ii)

kimalaste puhul väikseid tarumardikaid (Aethina tumida) nende elutsükli mis tahes etapis.

Aethina tumida

2. PEATÜKK

Konkreetsed loomatervisenõuded mesilasemadele

Artikkel 65

Mesilasemade päritolumesila

Mesilasemade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad mesilased on pärit mesilast, mis asub alal:

| a) | mille raadius on vähemalt 100 km (sh kolmanda naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane):






  i) | kus ei ole teatatud väikse tarumardika (Aethina tumida) nakkusest ega Tropilaelaps spp. lestade nakkusest; |
| --- | --- | --- |

a)

mille raadius on vähemalt 100 km (sh kolmanda naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane):

i)

kus ei ole teatatud väikse tarumardika (Aethina tumida) nakkusest ega Tropilaelaps spp. lestade nakkusest;

Aethina tumida

Tropilaelaps

| ii) | kus ei ole alapunktis i nimetatud taudide kahtluse, juhtumi või puhangu tõttu kehtestatud mingeid piiranguid; |
| --- | --- |

ii)

kus ei ole alapunktis i nimetatud taudide kahtluse, juhtumi või puhangu tõttu kehtestatud mingeid piiranguid;

| b) | mille raadius on vähemalt 3 km (sh kolmanda naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane):






  i) | kus ei ole vähemalt 30 päeva jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva teatatud Ameerika haudmemädaniku esinemisest; |
| --- | --- | --- |

b)

mille raadius on vähemalt 3 km (sh kolmanda naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane):

i)

kus ei ole vähemalt 30 päeva jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva teatatud Ameerika haudmemädaniku esinemisest;

| ii) | kus ei ole alapunktis i osutatud ajavahemiku jooksul Ameerika haudmemädaniku kahtluse või kinnitatud juhtumi tõttu kehtestatud mingeid piiranguid; |
| --- | --- |

ii)

kus ei ole alapunktis i osutatud ajavahemiku jooksul Ameerika haudmemädaniku kahtluse või kinnitatud juhtumi tõttu kehtestatud mingeid piiranguid;

| iii) | kus oli enne alapunktis i osutatud ajavahemikku esinenud Ameerika haudmemädaniku varasem kinnitatud juhtum, mille järel kontrollis päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus kõiki tarusid ning raviti kõiki nakatunud tarusid, kusjuures 30 päeva jooksul pärast kõnealuse taudi viimast registreeritud juhtumit tehti tarude järelkontroll, mille tulemused olid soodsad. |
| --- | --- |

iii)

kus oli enne alapunktis i osutatud ajavahemikku esinenud Ameerika haudmemädaniku varasem kinnitatud juhtum, mille järel kontrollis päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus kõiki tarusid ning raviti kõiki nakatunud tarusid, kusjuures 30 päeva jooksul pärast kõnealuse taudi viimast registreeritud juhtumit tehti tarude järelkontroll, mille tulemused olid soodsad.

Artikkel 66

Mesilasemade päritolutaru

Mesilasemade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad mesilased on pärit tarudest, mille kärjeproove on 30 päeva jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva uuritud Ameerika haudmemädaniku suhtes ning uuringu tulemused on olnud negatiivsed.

Artikkel 67

Mesilasemade saadetised

Mesilasemade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui sellised saadetised on suletud tarudes, millest igaühes on üks mesilasema ja maksimaalselt 20 saatjamesilast.

Artikkel 68

Varroosiga seotud lisatagatised mesilasemade jaoks, kelle sihtkoht on konkreetne liikmesriik või tsoon

Mesilasemade saadetisi, mille sihtkoht on varroosivaba staatusega liikmesriik või tsoon, lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui sellised saadetised vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | saadetises olevad mesilased peavad olema pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis on varroosist vaba; |
| --- | --- |

a)

saadetises olevad mesilased peavad olema pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis on varroosist vaba;

| b) | päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis ei ole 30 päeva jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva varroosist teatatud; |
| --- | --- |

b)

päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis ei ole 30 päeva jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva varroosist teatatud;

| c) | võetud on kõik ettevaatusabinõud, et vältida saadetise pealelaadimise ja liitu lähetamise ajal selle saastumist varroosiga. |
| --- | --- |

c)

võetud on kõik ettevaatusabinõud, et vältida saadetise pealelaadimise ja liitu lähetamise ajal selle saastumist varroosiga.

3. PEATÜKK

Konkreetsed loomatervisenõuded kimalastele

Artikkel 69

Kimalaste päritoluettevõte

Kimalaste saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad kimalased vastavad järgmistele tingimustele:

| a) | neid on aretatud ja peetud keskkonnast eraldatud kimalaste tootmisettevõttes, kus:






  i) | on olemas ruumid, mis tagavad, et kimalaste tootmine toimub lendavate putukate eest kaitstud hoones; |
| --- | --- | --- |

a)

neid on aretatud ja peetud keskkonnast eraldatud kimalaste tootmisettevõttes, kus:

i)

on olemas ruumid, mis tagavad, et kimalaste tootmine toimub lendavate putukate eest kaitstud hoones;

| ii) | on olemas ruumid ja seadmed, mis tagavad, et kimalased on kogu tootmise vältel hoones täiendavalt eraldatud eraldi epidemioloogilistes üksustes ja iga pere on suletud konteinerites; |
| --- | --- |

ii)

on olemas ruumid ja seadmed, mis tagavad, et kimalased on kogu tootmise vältel hoones täiendavalt eraldatud eraldi epidemioloogilistes üksustes ja iga pere on suletud konteinerites;

| iii) | suira ladustamine ja käitlemine ehitistes on kimalastest eraldatud kogu kimalaste tootmise vältel, kuni seda kasutatakse nende söötmiseks; |
| --- | --- |

iii)

suira ladustamine ja käitlemine ehitistes on kimalastest eraldatud kogu kimalaste tootmise vältel, kuni seda kasutatakse nende söötmiseks;

| iv) | on kasutusel standardne töökord, mis võimaldab vältida väikse tarumardika ettevõttesse sissetoomist ja teha ettevõttes korrapäraseid uuringuid väikse tarumardika olemasolu tuvastamiseks; |
| --- | --- |

iv)

on kasutusel standardne töökord, mis võimaldab vältida väikse tarumardika ettevõttesse sissetoomist ja teha ettevõttes korrapäraseid uuringuid väikse tarumardika olemasolu tuvastamiseks;

| b) | punktis a osutatud ettevõtte piires peavad kimalased olema pärit epidemioloogilisest üksusest, kus ei ole avastatud Aethina tumida (väikse tarumardika) nakkust. |
| --- | --- |

b)

punktis a osutatud ettevõtte piires peavad kimalased olema pärit epidemioloogilisest üksusest, kus ei ole avastatud Aethina tumida (väikse tarumardika) nakkust.

Aethina tumida

Artikkel 70

Kimalaste saadetised

Kimalaste saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui sellised saadetised on liitu lähetatud suletud konteinerites, millest igaühes on maksimaalselt 200 täiskasvanud kimalast, seda kas koos kimalasemaga või ilma kimalasemata.

4. PEATÜKK

Konkreetsed loomatervisenõuded mesilaste ja kimalaste käitlemiseks pärast nende liitu sissetoomist

Artikkel 71

Mesilaste ja kimalaste käitlemine pärast nende liitu sissetoomist

1.   Pärast mesilasemade liitu sissetoomist ei tohi neid asustada kohalikesse peredesse, v.a juhul, kui nad viiakse pädeva asutuse loal ja vajaduse korral tema vahetu järelevalve all vastavalt lõikele 2 veotarust üle uutesse tarudesse.

2.   Pärast lõikes 1 osutatud üleviimist uutesse tarudesse tuleb veotarud, saatjamesilased ja päritolukohaks olevast kolmandast riigist pärit mesilasemadega saabunud muu materjal saata Aethina Tumida (väikse tarumardika), selle munade ja vastsete ning mis tahes Tropilaelaps spp. lesta tundemärkide esinemise välistamiseks ametlikule laborile uuringuteks.

3.   Kimalasi vastuvõtvad ettevõtjad hävitavad konteineri ja päritolukohaks olevast kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt nendega saabunud pakkematerjali, kuid ettevõtjad võivad hoida kimalasi konteineris, milles nad liitu sisse toodi, kuni pere elutsükli lõpuni.

Artikkel 72

Liikmesriikide pädevate asutuste erikohustused

Mesilaste või kimalaste saadetiste sihtkoha liikmesriigi pädev asutus teeb järgmist:

| a) | kontrollib artikli 71 lõikes 1 osutatud üleviimist veotarust uutesse tarudesse; |
| --- | --- |

a)

kontrollib artikli 71 lõikes 1 osutatud üleviimist veotarust uutesse tarudesse;

| b) | tagab, et ettevõtja saadab artikli 71 lõikes 2 osutatud materjali laborisse; |
| --- | --- |

b)

tagab, et ettevõtja saadab artikli 71 lõikes 2 osutatud materjali laborisse;

| c) | tagab, et artikli 71 lõikes 2 osutatud ametlikus laboris on kehtestatud kord pärast selle sätte kohaste laboriuuringute tegemist tarude, saatjamesilaste ja materjali hävitamiseks. |
| --- | --- |

c)

tagab, et artikli 71 lõikes 2 osutatud ametlikus laboris on kehtestatud kord pärast selle sätte kohaste laboriuuringute tegemist tarude, saatjamesilaste ja materjali hävitamiseks.

5. JAOTIS

LOOMATERVISENÕUDED KOERTE, KASSIDE JA VALGETUHKRUTE LIITU SISSETOOMISELE

Artikkel 73

Koerte, kasside ja valgetuhkrute liitu lähetamine

1.   Koerte, kasside ja valgetuhkrute saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui sellised saadetised on päritoluettevõttest liitu lähetatud ilma ühtegi muud ettevõtet läbimata.

2.   Erandina lõikest 1 võidakse mitmest päritoluettevõttest pärit koerte, kasside ja valgetuhkrute saadetisi lubada liitu sisse tuua juhul, kui saadetises olevaid loomi koguti päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis üheainsa kogumise käigus vastavalt järgmistele tingimustele:

| a) | kogumine toimus ettevõttes:






  i) | mille kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on koerte, kasside ja valgetuhkrute kogumiseks heaks kiitnud vastavalt nõuetele, mis on vähemalt sama ranged kui delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artiklis 10 sätestatud nõuded; |
| --- | --- | --- |

a)

kogumine toimus ettevõttes:

i)

mille kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on koerte, kasside ja valgetuhkrute kogumiseks heaks kiitnud vastavalt nõuetele, mis on vähemalt sama ranged kui delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artiklis 10 sätestatud nõuded;

| ii) | millel on kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse antud kordumatu heakskiidunumber; |
| --- | --- |

ii)

millel on kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse antud kordumatu heakskiidunumber;

| iii) | mille on sel eesmärgil loetellu kandnud lähtekohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus, lisades delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artikliga 21 ette nähtud teabe; |
| --- | --- |

iii)

mille on sel eesmärgil loetellu kandnud lähtekohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus, lisades delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artikliga 21 ette nähtud teabe;

| iv) | kus hoiti järgmisi andmeid ajakohastatuna vähemalt kolm aastat:






  — | loomade päritolu; |
| --- | --- | --- |

iv)

kus hoiti järgmisi andmeid ajakohastatuna vähemalt kolm aastat:

—

loomade päritolu;

| — | kogumiskeskusesse saabumise ja sealt lähetamise kuupäevad; |
| --- | --- |

—

kogumiskeskusesse saabumise ja sealt lähetamise kuupäevad;

| — | loomade identifitseerimiskoodid; |
| --- | --- |

—

loomade identifitseerimiskoodid;

| — | loomade päritoluettevõtte registreerimisnumber; |
| --- | --- |

—

loomade päritoluettevõtte registreerimisnumber;

| — | koerte, kasside ja valgetuhkrute saadetisi sellesse keskusesse toimetavate või sealt neid peale võtvate vedajate ja veovahendite registreerimisnumber; |
| --- | --- |

—

koerte, kasside ja valgetuhkrute saadetisi sellesse keskusesse toimetavate või sealt neid peale võtvate vedajate ja veovahendite registreerimisnumber;

| b) | kogumine kogumiskeskuses ei kestnud kauem kui kuus päeva; seda ajavahemikku käsitatakse osana proovivõtuks vajalikust ajavahemikust, kui käesoleva määrusega nõutakse enne liitu lähetamist uuringute tegemiseks proovide võtmist; |
| --- | --- |

b)

kogumine kogumiskeskuses ei kestnud kauem kui kuus päeva; seda ajavahemikku käsitatakse osana proovivõtuks vajalikust ajavahemikust, kui käesoleva määrusega nõutakse enne liitu lähetamist uuringute tegemiseks proovide võtmist;

| c) | loomad peavad olema saabunud liitu 10 päeva jooksul alates päritoluettevõttest lähetamise kuupäevast. |
| --- | --- |

c)

loomad peavad olema saabunud liitu 10 päeva jooksul alates päritoluettevõttest lähetamise kuupäevast.

Artikkel 74

Koerte, kasside ja valgetuhkrute identifitseerimine

1.   Koerte, kasside ja valgetuhkrute saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad on individuaalselt identifitseeritud veterinaararsti poolt siirdatud süstitava transponderi abil, mis vastab komisjoni poolt määruse (EL) 2016/429 artikli 120 kohaselt vastu võetud rakendusaktides sätestatud loomade identifitseerimisvahendite tehnilistele nõuetele.

2.   Kui lõikes 1 osutatud siirdatud süstitav transponder ei vasta kõnealuses lõikes osutatud tehnilistele nõuetele, peab ettevõtja, kes vastutab saadetise liitu sissetoomise eest, tagama sellise lugemisseadme olemasolu, mis võimaldab igal ajal kontrollida looma individuaalset identifitseerimistunnust.

Artikkel 75

Koerte, kasside ja valgetuhkrute päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium või selle tsoon

Koerte, kasside ja valgetuhkrute saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus kehtivad marutaudiviirusega nakatumise ennetamise ja tõrje eeskirjad, mis hõlmavad eeskirju nende liikide impordi kohta kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumidelt, ning neid rakendatakse tõhusalt, et minimeerida koerte, kasside ja valgetuhkrute nakatumise ohtu.

Artikkel 76

Koerad, kassid ja valgetuhkrud

1.   Koerte, kasside ja valgetuhkrute saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | neid on marutaudiviirusega nakatumise vastu vaktsineeritud vastavalt järgmistele tingimustele:






  i) | loomad peavad vaktsineerimise ajal olema vähemalt 12 nädala vanused; |
| --- | --- | --- |

a)

neid on marutaudiviirusega nakatumise vastu vaktsineeritud vastavalt järgmistele tingimustele:

i)

loomad peavad vaktsineerimise ajal olema vähemalt 12 nädala vanused;

| ii) | vaktsiin peab vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 576/2013 (21) III lisas sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

ii)

vaktsiin peab vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 576/2013 (21) III lisas sätestatud tingimustele;

| iii) | liitu lähetamise päeval peab esmasest marutaudivastasest vaktsineerimisest olema möödunud vähemalt 21 päeva; |
| --- | --- |

iii)

liitu lähetamise päeval peab esmasest marutaudivastasest vaktsineerimisest olema möödunud vähemalt 21 päeva;

| iv) | artikli 3 lõike 1 punkti c alapunktis i osutatud loomatervise sertifikaadile peab olema lisatud vaktsineerimisandmete kinnitatud ärakiri; |
| --- | --- |

iv)

artikli 3 lõike 1 punkti c alapunktis i osutatud loomatervise sertifikaadile peab olema lisatud vaktsineerimisandmete kinnitatud ärakiri;

| b) | nad peavad olema läbinud kehtiva marutaudi antikehade tiitrimise testi vastavalt XXI lisa punktile 1. |
| --- | --- |

b)

nad peavad olema läbinud kehtiva marutaudi antikehade tiitrimise testi vastavalt XXI lisa punktile 1.

2.   Erandina lõike 1 punktist b lubatakse komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 577/2013 (22) sätestatud loetellu kantud kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumidelt või tsoonidest pärit koeri, kasse ja valgetuhkruid liitu sisse tuua ilma neile marutaudi antikehade tiitrimise testi tegemata.

3.   Koerte saadetisi lubatakse sisse tuua liikmesriiki, millel on Echinococcus multilocularis’e nakkusest vaba staatus või kus on selle taudi nakkuse puhul heakskiidetud likvideerimisprogramm, kui saadetises olevad loomad on vastavalt XXI lisa 2. osale saanud selle nakkuse vastast ravi.

Artikkel 77

Erand kinnise ettevõtte või karantiiniasutuse jaoks ette nähtud koerte, kasside ja valgetuhkrute kohta

Erandina artiklist 76 lubatakse liitu sisse tuua koerte, kasside ja valgetuhkrute saadetisi, mis ei vasta marutaudi vastu vaktsineerimise ja Echinococcus multilocularis’e nakkusega seotud nõuetele, tingimusel et sellised saadetised on ette nähtud otse sissetoomiseks kas

Echinococcus multilocularis

| a) | kinnisesse ettevõttesse
  või |
| --- | --- |

a)

kinnisesse ettevõttesse

või

| b) | sihtliikmesriigis asuvasse heakskiidetud karantiiniasutusse. |
| --- | --- |

b)

sihtliikmesriigis asuvasse heakskiidetud karantiiniasutusse.

Artikkel 78

Kinnise ettevõtte või karantiiniasutuse jaoks ettenähtud koerte, kasside ja valgetuhkrute liikumine ja käitlemine pärast liitu sissetoomist

1.   Liidus asuva kinnise ettevõtte jaoks ettenähtud koerte, kasside ja valgetuhkrute saadetisi hoitakse kinnises sihtettevõttes vähemalt 60 päeva jooksul pärast nende liitu sissetoomise kuupäeva.

2.   Otse artikli 77 punktis b osutatud heakskiidetud karantiiniasutusse toomiseks ettenähtud koerte, kasside ja valgetuhkrute saadetisi hoitakse selles asutuses järgmise ajavahemiku jooksul:

| a) | vähemalt kuus kuud pärast nende saabumist juhul, kui ei ole täidetud artikli 76 lõikes 1 sätestatud marutaudiviirusega nakatumise vastase vaktsineerimise nõuded,
  või |
| --- | --- |

a)

vähemalt kuus kuud pärast nende saabumist juhul, kui ei ole täidetud artikli 76 lõikes 1 sätestatud marutaudiviirusega nakatumise vastase vaktsineerimise nõuded,

või

| b) | kui koerad ei vasta artikli 76 lõikes 3 sätestatud Echinococcus multilocularis’e nakkusega seotud nõuetele, 24 tundi pärast Echinococcus multilocularis’e nakkuse vastase ravi saamist vastavalt XXI lisa punktile 2. |
| --- | --- |

b)

kui koerad ei vasta artikli 76 lõikes 3 sätestatud Echinococcus multilocularis’e nakkusega seotud nõuetele, 24 tundi pärast Echinococcus multilocularis’e nakkuse vastase ravi saamist vastavalt XXI lisa punktile 2.

III OSA

ARTIKLITES 3 JA 5 OSUTATUD LOOMATERVISENÕUDED LOOMSE PALJUNDUSMATERJALI LIITU SISSETOOMISELE

1. JAOTIS

LOOMATERVISENÕUDED KABILOOMADE PALJUNDUSMATERJALILE

1. PEATÜKK

Üldised loomatervisenõuded kabiloomade paljundusmaterjalile

Artikkel 79

Päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium või selle tsoon

Veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste sperma, ootsüütide ja embrüote saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need koguti loomadelt, kes on pärit kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumidelt, mis vastavad artiklis 22 sätestatud loomatervisenõuetele.

Artikkel 80

Doonorloomade viibimisaeg

Veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste sperma, ootsüütide ja embrüote saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need koguti järgmistelt loomadelt:

| a) | nad viibisid vähemalt kuus kuud enne kogumise kuupäeva kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis, mis on kantud teatavate loomse paljundusmaterjali liikide ja kategooriate liitu sissetoomist lubavasse loetellu; |
| --- | --- |

a)

nad viibisid vähemalt kuus kuud enne kogumise kuupäeva kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis, mis on kantud teatavate loomse paljundusmaterjali liikide ja kategooriate liitu sissetoomist lubavasse loetellu;

| b) | vähemalt 30 päeva jooksul enne loomse paljundusmaterjali esimese kogumise kuupäeva ja kogumisperioodi jooksul:






  i) | peeti neid ettevõtetes, mis ei asu piirangutsoonis, mis on kehtestatud veistel, sigadel, lammastel, kitsedel ja hobuslastel A-kategooria taudi esinemise tõttu või veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste puhul asjakohase esilekerkiva taudi esinemise tõttu; |
| --- | --- | --- |

b)

vähemalt 30 päeva jooksul enne loomse paljundusmaterjali esimese kogumise kuupäeva ja kogumisperioodi jooksul:

i)

peeti neid ettevõtetes, mis ei asu piirangutsoonis, mis on kehtestatud veistel, sigadel, lammastel, kitsedel ja hobuslastel A-kategooria taudi esinemise tõttu või veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste puhul asjakohase esilekerkiva taudi esinemise tõttu;

| ii) | peeti neid ühes ja samas ettevõttes, kus ei ole teatatud ühegi veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste puhul asjakohase D-kategooria taudi esinemisest; |
| --- | --- |

ii)

peeti neid ühes ja samas ettevõttes, kus ei ole teatatud ühegi veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste puhul asjakohase D-kategooria taudi esinemisest;

| iii) | ei puutunud nad kokku loomadega, kes on pärit ettevõtetest, mis asuvad alapunktis i osutatud piirangutsoonis, või alapunktis ii osutatud ettevõtetest; |
| --- | --- |

iii)

ei puutunud nad kokku loomadega, kes on pärit ettevõtetest, mis asuvad alapunktis i osutatud piirangutsoonis, või alapunktis ii osutatud ettevõtetest;

| iv) | ei kasutatud neid loomulikuks paaritamiseks. |
| --- | --- |

iv)

ei kasutatud neid loomulikuks paaritamiseks.

Artikkel 81

Doonorloomade identifitseerimisandmed

Veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste sperma, ootsüütide ja embrüote saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need koguti loomadelt, kes identifitseeriti vastavalt artiklile 21.

Artikkel 82

Loomse paljundusmaterjali ettevõtted

1.   Veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste sperma, ootsüütide ja embrüote saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need lähetati heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtetest, mille on asjaomasesse loetellu lisanud loetellu kantud kolmanda riigi või kolmanda territooriumi või selle tsooni pädevad asutused.

2.   Loomse paljundusmaterjali saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult lõikes 1 osutatud heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtetest, mis vastavad delegeeritud määruse (EL) 2020/686 I lisas sätestatud järgmistele nõuetele:

| a) | seemendusjaama puhul kõnealuse lisa 1. osa; |
| --- | --- |

a)

seemendusjaama puhul kõnealuse lisa 1. osa;

| b) | embrüokogumisrühma puhul kõnealuse lisa 2. osa; |
| --- | --- |

b)

embrüokogumisrühma puhul kõnealuse lisa 2. osa;

| c) | embrüotootmisrühma puhul kõnealuse lisa 3. osa; |
| --- | --- |

c)

embrüotootmisrühma puhul kõnealuse lisa 3. osa;

| d) | loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõtte puhul kõnealuse lisa 4. osa; |
| --- | --- |

d)

loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõtte puhul kõnealuse lisa 4. osa;

| e) | loomse paljundusmaterjali säilituskeskuse puhul kõnealuse lisa 5. osa. |
| --- | --- |

e)

loomse paljundusmaterjali säilituskeskuse puhul kõnealuse lisa 5. osa.

Artikkel 83

Loomne paljundusmaterjal

Veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste sperma, ootsüütide ja embrüote saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui nende loomne paljundusmaterjal vastab järgmistele nõuetele:

| a) | see on märgistatud sellisel viisil, et on võimalik hõlpsasti tuvastada järgmist teavet:






  i) | selle loomse paljundusmaterjali kogumise või tootmise kuupäev; |
| --- | --- | --- |

a)

see on märgistatud sellisel viisil, et on võimalik hõlpsasti tuvastada järgmist teavet:

i)

selle loomse paljundusmaterjali kogumise või tootmise kuupäev;

| ii) | doonorlooma(de) liik ja identifitseerimisandmed; |
| --- | --- |

ii)

doonorlooma(de) liik ja identifitseerimisandmed;

| iii) | kordumatu heakskiidunumber, milles sisaldub heakskiidu andnud riigi ISO 3166-1 kahetäheline riigikood; |
| --- | --- |

iii)

kordumatu heakskiidunumber, milles sisaldub heakskiidu andnud riigi ISO 3166-1 kahetäheline riigikood;

| iv) | mis tahes muu oluline teave; |
| --- | --- |

iv)

mis tahes muu oluline teave;

| b) | see vastab delegeeritud määruse (EL) 2020/686 III lisas sätestatud loomse paljundusmaterjali kogumise, tootmise, töötlemise ja säilitamise loomatervisenõuetele. |
| --- | --- |

b)

see vastab delegeeritud määruse (EL) 2020/686 III lisas sätestatud loomse paljundusmaterjali kogumise, tootmise, töötlemise ja säilitamise loomatervisenõuetele.

Artikkel 84

Loomse paljundusmaterjali vedamine

1.   Veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste sperma, ootsüütide ja embrüote saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui:

| a) | need on paigutatud konteinerisse, mis vastab järgmistele nõuetele:






  i) | see on enne heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõttest lähetamist pitseeritud ja nummerdatud, mille eest vastutab keskuse või rühma veterinaararst või mida teeb veterinaarjärelevalve ametnik; |
| --- | --- | --- |

a)

need on paigutatud konteinerisse, mis vastab järgmistele nõuetele:

i)

see on enne heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõttest lähetamist pitseeritud ja nummerdatud, mille eest vastutab keskuse või rühma veterinaararst või mida teeb veterinaarjärelevalve ametnik;

| ii) | see on enne kasutamist puhastatud ja desinfitseeritud või steriliseeritud või kasutatakse ühekordselt kasutatavat konteinerit; |
| --- | --- |

ii)

see on enne kasutamist puhastatud ja desinfitseeritud või steriliseeritud või kasutatakse ühekordselt kasutatavat konteinerit;

| iii) | see on täidetud krüogeense ainega, mida ei ole varem teiste toodete jaoks kasutatud; |
| --- | --- |

iii)

see on täidetud krüogeense ainega, mida ei ole varem teiste toodete jaoks kasutatud;

| b) | punktis a osutatud konteinerisse on paigutatud ainult ühe loomaliigi üht liiki paljundusmaterjal. |
| --- | --- |

b)

punktis a osutatud konteinerisse on paigutatud ainult ühe loomaliigi üht liiki paljundusmaterjal.

2.   Erandina lõike 1 punktist b võivad ettevõtjad paigutada ühte konteinerisse sama loomaliigi spermat, ootsüüte ja embrüoid, kui:

| a) | kõrred või muud pakendid, kuhu loomne paljundusmaterjal on paigutatud, on turvaliselt ja hermeetiliselt suletud; |
| --- | --- |

a)

kõrred või muud pakendid, kuhu loomne paljundusmaterjal on paigutatud, on turvaliselt ja hermeetiliselt suletud;

| b) | eri liiki loomne paljundusmaterjal on üksteisest eraldatud füüsiliste vaheseintega või on paigutatud eraldi kaitsekottidesse. |
| --- | --- |

b)

eri liiki loomne paljundusmaterjal on üksteisest eraldatud füüsiliste vaheseintega või on paigutatud eraldi kaitsekottidesse.

3.   Erandina lõike 1 punktist b võivad ettevõtjad paigutada ühte konteinerisse lammaste ja kitsede sperma, ootsüüdid ja embrüod.

Artikkel 85

Lisanõuded sperma vedamisele

Liitu sissetoomiseks rohkem kui ühelt doonorloomalt kogutud ja ühte kõrde või muusse pakendisse paigutatud veiste, sigade, lammaste ja kitsede sperma saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui:

| a) | see sperma koguti ja lähetati ühest ja samast seemendusjaamast; |
| --- | --- |

a)

see sperma koguti ja lähetati ühest ja samast seemendusjaamast;

| b) | kõnealuse sperma töötlemiseks on kehtestatud kord, et tagada selle vastavus artikli 83 punkti a kohastele märgistusnõuetele. |
| --- | --- |

b)

kõnealuse sperma töötlemiseks on kehtestatud kord, et tagada selle vastavus artikli 83 punkti a kohastele märgistusnõuetele.

2. PEATÜKK

Konkreetsed loomatervisenõuded veiste paljundusmaterjalile

Artikkel 86

Doonorveiste päritoluettevõte

Veiste sperma, ootsüütide ja embrüote saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need koguti loomadelt, kes on pärit ettevõtetest, mis vastavad järgmistele nõuetele, ja kõnealuseid loomi ei ole eelnevalt kunagi peetud halvema tervisestaatusega ettevõttes:

| a) | need vastavad artikli 23 nõuetele; |
| --- | --- |

a)

need vastavad artikli 23 nõuetele;

| b) | kui tegu on sperma doonorloomadega, siis olid nad enne karantiiniruumidesse paigutamist vabad järgmistest taudidest:






  i) | Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkus; |
| --- | --- | --- |

b)

kui tegu on sperma doonorloomadega, siis olid nad enne karantiiniruumidesse paigutamist vabad järgmistest taudidest:

i)

Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkus;

Mycobacterium tuberculosis

M. bovis

M. caprae

M. tuberculosis

| ii) | Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkus; |
| --- | --- |

ii)

Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkus;

Brucella abortus

B. melitensis

B. suis

| iii) | veiste enzootiline leukoos; |
| --- | --- |

iii)

veiste enzootiline leukoos;

| iv) | veiste nakkav rinotrahheiit/nakkav pustuloosne vulvovaginiit. |
| --- | --- |

iv)

veiste nakkav rinotrahheiit/nakkav pustuloosne vulvovaginiit.

Artikkel 87

Erandid doonorveiste päritoluettevõttele kohaldatavatest nõuetest

1.   Erandina artikli 86 punkti b alapunktist iii lubatakse veiste sperma saadetisi liitu sisse tuua juhul, kui doonorloom on pärit ettevõttest, kus esines veiste enzootilist leukoosi, ning:

| a) | on alla kaheaastane ja saadud emasloomalt, kellele tehti pärast kõnealuse looma emasloomast eraldamist veiste enzootilise leukoosi seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne,
  või |
| --- | --- |

a)

on alla kaheaastane ja saadud emasloomalt, kellele tehti pärast kõnealuse looma emasloomast eraldamist veiste enzootilise leukoosi seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne,

või

| b) | on saanud kaheaastaseks ja talle on tehtud veiste enzootilise leukoosi seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne. |
| --- | --- |

b)

on saanud kaheaastaseks ja talle on tehtud veiste enzootilise leukoosi seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne.

2.   Erandina artikli 86 punkti b alapunktist iii lubatakse veiste ootsüütide ja embrüote saadetisi liitu sisse tuua juhul, kui doonorloom on pärit ettevõttest, kus esines veiste enzootilist leukoosi, ning on alla kaheaastane, kui päritoluettevõtte eest vastutav veterinaarjärelevalve ametnik on tõendanud, et vähemalt kolme eelnenud aasta jooksul ei ole seal esinenud ühtegi veiste enzootilise leukoosi kliinilist juhtumit.

3.   Erandina artikli 86 punkti b alapunktist iv lubatakse veiste sperma, ootsüütide ja embrüote saadetisi liitu sisse tuua juhul, kui doonorloom on pärit ettevõttest, kus esines veiste nakkavat rinotrahheiiti/nakkavat pustuloosset vulvovaginiiti, eeldusel et:

| a) | kui tegemist on spermaga, on loomale tehtud delegeeritud määruse (EL) 2020/686 II lisa 1. osa I peatüki punkti 1 alapunkti b alapunktis iv nõutud uuring, mille tulemus oli negatiivne; |
| --- | --- |

a)

kui tegemist on spermaga, on loomale tehtud delegeeritud määruse (EL) 2020/686 II lisa 1. osa I peatüki punkti 1 alapunkti b alapunktis iv nõutud uuring, mille tulemus oli negatiivne;

| b) | kui tegemist on ootsüütide või embrüotega, on päritoluettevõtte eest vastutav veterinaarjärelevalve ametnik kinnitanud, et vähemalt viimase 12 kuu jooksul ei ole seal esinenud ühtegi veiste nakkava rinotrahheiidi/nakkava pustuloosse vulvovaginiidi kliinilist juhtumit. |
| --- | --- |

b)

kui tegemist on ootsüütide või embrüotega, on päritoluettevõtte eest vastutav veterinaarjärelevalve ametnik kinnitanud, et vähemalt viimase 12 kuu jooksul ei ole seal esinenud ühtegi veiste nakkava rinotrahheiidi/nakkava pustuloosse vulvovaginiidi kliinilist juhtumit.

Artikkel 88

Konkreetsed loomatervisenõuded doonorveistele

Sperma, ootsüütide ja embrüote saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need koguti doonorveistelt, kes vastavad delegeeritud määruse (EL) 2020/686 II lisa 1. osas ja 5. osa I, II ja III peatükis sätestatud loomatervisenõuetele.

3. PEATÜKK

Konkreetsed loomatervisenõuded sigade paljundusmaterjalile

Artikkel 89

Doonorsigade päritoluettevõte

1.   Sigade sperma, ootsüütide ja embrüote saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need koguti loomadelt, kes on pärit ettevõtetest:

| a) | mis vastavad artiklis 23 sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

a)

mis vastavad artiklis 23 sätestatud nõuetele;

| b) | kui tegemist on sperma doonorloomadega enne nende karantiiniruumi paigutamist, siis ettevõttest, kus ei olnud vähemalt 12 eelnenud kuu jooksul avastatud kliinilisi, seroloogilisi, viroloogilisi või patoloogilisi tõendeid Aujeszky haiguse viirusega nakatumise kohta. |
| --- | --- |

b)

kui tegemist on sperma doonorloomadega enne nende karantiiniruumi paigutamist, siis ettevõttest, kus ei olnud vähemalt 12 eelnenud kuu jooksul avastatud kliinilisi, seroloogilisi, viroloogilisi või patoloogilisi tõendeid Aujeszky haiguse viirusega nakatumise kohta.

2.   Sigade sperma saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need koguti:

| a) | enne karantiiniruumi paigutamist loomadelt, kes on pärit ettevõtetest, kus ei olnud Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkust vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/686 II lisa 5. osa IV peatükis sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

a)

enne karantiiniruumi paigutamist loomadelt, kes on pärit ettevõtetest, kus ei olnud Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkust vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/686 II lisa 5. osa IV peatükis sätestatud nõuetele.

| b) | loomadelt, keda peeti karantiiniruumides, kus ei olnud Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkust esinenud vähemalt kolme kuu jooksul enne nende sinna paigutamise kuupäeva; |
| --- | --- |

b)

loomadelt, keda peeti karantiiniruumides, kus ei olnud Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkust esinenud vähemalt kolme kuu jooksul enne nende sinna paigutamise kuupäeva;

| c) | loomadelt, keda peeti seemendusjaamas, kus ei ole vähemalt 30 päeva jooksul enne karantiiniruumi paigutamise kuupäeva ja vähemalt 30 päeva vahetult enne kogumise kuupäeva leitud kliinilisi, seroloogilisi, viroloogilisi või patoloogilisi tõendeid Aujeszky haiguse viirusega nakatumise kohta; |
| --- | --- |

c)

loomadelt, keda peeti seemendusjaamas, kus ei ole vähemalt 30 päeva jooksul enne karantiiniruumi paigutamise kuupäeva ja vähemalt 30 päeva vahetult enne kogumise kuupäeva leitud kliinilisi, seroloogilisi, viroloogilisi või patoloogilisi tõendeid Aujeszky haiguse viirusega nakatumise kohta;

| d) | loomadelt, keda peeti sünnist saadik või vähemalt kolme kuu jooksul enne karantiiniruumidesse paigutamise kuupäeva ettevõttes, kus ei olnud ühtegi looma sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi viiruse nakkuse vastu vaktsineeritud ja kus kõnealuse ajavahemiku jooksul ei tuvastatud sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi viiruse nakkust. |
| --- | --- |

d)

loomadelt, keda peeti sünnist saadik või vähemalt kolme kuu jooksul enne karantiiniruumidesse paigutamise kuupäeva ettevõttes, kus ei olnud ühtegi looma sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi viiruse nakkuse vastu vaktsineeritud ja kus kõnealuse ajavahemiku jooksul ei tuvastatud sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi viiruse nakkust.

Artikkel 90

Konkreetsed loomatervisenõuded doonorsigadele

Sperma, ootsüütide ja embrüote saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need koguti doonorsigadelt:

| a) | kes vastavad delegeeritud määruse (EL) 2020/686 II lisa 2. osas ja 5. osa I, II, III ja IV peatükis sätestatud konkreetsetele loomatervisenõuetele; |
| --- | --- |

a)

kes vastavad delegeeritud määruse (EL) 2020/686 II lisa 2. osas ja 5. osa I, II, III ja IV peatükis sätestatud konkreetsetele loomatervisenõuetele;

| b) | keda ei ole sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi viiruse nakkuse vastu vaktsineeritud. |
| --- | --- |

b)

keda ei ole sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi viiruse nakkuse vastu vaktsineeritud.

4. PEATÜKK

Konkreetsed loomatervisenõuded lammaste ja kitsede paljundusmaterjalile

Artikkel 91

Doonorlammaste ja -kitsede päritoluettevõte

Lammaste ja kitsede sperma, ootsüütide ja embrüote saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need koguti doonorloomadelt, kes:

| a) | ei ole pärit ettevõttest ega puutunud kokku (peetava sperma doonorlooma puhul enne karantiiniruumidesse paigutamist) loomadega ettevõttest, mille suhtes olid kehtestatud liikumispiirangud seoses Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusega. Ettevõttega seotud liikumispiirangud tühistatakse pärast vähemalt 42 päeva möödumist viimase selle taudiga nakatunud või sellele vastuvõtliku looma tapmise ja kõrvaldamise kuupäevast; |
| --- | --- |

a)

ei ole pärit ettevõttest ega puutunud kokku (peetava sperma doonorlooma puhul enne karantiiniruumidesse paigutamist) loomadega ettevõttest, mille suhtes olid kehtestatud liikumispiirangud seoses Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusega. Ettevõttega seotud liikumispiirangud tühistatakse pärast vähemalt 42 päeva möödumist viimase selle taudiga nakatunud või sellele vastuvõtliku looma tapmise ja kõrvaldamise kuupäevast;

Brucella abortus

B. melitensis

B. suis

| b) | on pärit ettevõttest, kus ei olnud B. abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkust esinenud, ja keda ei ole eelnevalt kunagi peetud halvema tervisestaatusega ettevõttes. |
| --- | --- |

b)

on pärit ettevõttest, kus ei olnud B. abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkust esinenud, ja keda ei ole eelnevalt kunagi peetud halvema tervisestaatusega ettevõttes.

B. abortus

B. melitensis

B. suis

Artikkel 92

Konkreetsed loomatervisenõuded doonorlammastele ja -kitsedele

Lammaste ja kitsede sperma, ootsüütide ja embrüote saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need koguti doonorloomadelt, kes vastavad delegeeritud määruse (EL) 2020/686 II lisa 3. osas ja 5. osa I, II ja III peatükis sätestatud konkreetsetele loomatervisenõuetele.

5. PEATÜKK

Konkreetsed loomatervisenõuded hobuslaste paljundusmaterjalile

Artikkel 93

Doonorhobuslaste päritoluettevõte

Hobuslaste sperma, ootsüütide ja embrüote saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need koguti doonorloomadelt, kes on pärit ettevõtetest, mis vastavad artiklis 23 sätestatud nõuetele.

Artikkel 94

Konkreetsed loomatervisenõuded doonorhobuslastele

Hobuslaste sperma, ootsüütide ja embrüote saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui selle loomse paljundusmaterjali doonorloomad vastavad käesoleva määruse artikli 24 lõike 1 punkti a alapunktis ii ja punkti b alapunktis ii ning artikli 24 lõikes 6 sätestatud nõuetele ja delegeeritud määruse (EL) 2020/686 II lisa 4. osas sätestatud täiendavatele loomatervisenõuetele.

6. PEATÜKK

Erieeskirjad kinniste ettevõtete jaoks ettenähtud kabiloomade paljundusmaterjalile

Artikkel 95

Liidus asuvate kinniste ettevõtete jaoks ettenähtud loomne paljundusmaterjal

Veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste sperma, ootsüütide ja embrüote saadetisi, mis on lähetatud artikli 29 kohaselt loetellu kantud kolmandates riikides või kolmandatel territooriumidel asuvatest kinnistest ettevõtetest, lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need on lähetatud liidus asuvasse kinnisesse ettevõttesse ja kui järgitakse järgmisi nõudeid:

| a) | sihtliikmesriigi pädev asutus hindas kõnealuse loomse paljundusmaterjali liitu sissetoomisega seotud ohte; |
| --- | --- |

a)

sihtliikmesriigi pädev asutus hindas kõnealuse loomse paljundusmaterjali liitu sissetoomisega seotud ohte;

| b) | kõnealuse loomse paljundusmaterjali doonorloomad on pärit päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis asuvast kinnisest ettevõttest, mis on kantud selliste artikli 29 kohaselt koostatud kinniste ettevõtete loetellu, kust on lubatud kabiloomade liitu toomine; |
| --- | --- |

b)

kõnealuse loomse paljundusmaterjali doonorloomad on pärit päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis asuvast kinnisest ettevõttest, mis on kantud selliste artikli 29 kohaselt koostatud kinniste ettevõtete loetellu, kust on lubatud kabiloomade liitu toomine;

| c) | loomse paljundusmaterjali sihtkoht on liidus asuv kinnine ettevõte, mis on määruse (EL) 2016/429 artikli 95 kohaselt heaks kiidetud; |
| --- | --- |

c)

loomse paljundusmaterjali sihtkoht on liidus asuv kinnine ettevõte, mis on määruse (EL) 2016/429 artikli 95 kohaselt heaks kiidetud;

| d) | loomne paljundusmaterjal veetakse otse liidus asuvasse kinnisesse ettevõttesse, millele on osutatud punktis c. |
| --- | --- |

d)

loomne paljundusmaterjal veetakse otse liidus asuvasse kinnisesse ettevõttesse, millele on osutatud punktis c.

Artikkel 96

Konkreetsed loomatervisenõuded kinnises ettevõttes peetavatele doonorloomadele

Artiklis 95 osutatud loomse paljundusmaterjali saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need koguti doonorloomadelt, kes vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | doonorloomad ei ole pärit ettevõttest ega ole kokku puutunud loomadega ettevõttest, mis asub A-kategooria taudi või veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste puhul asjakohase esilekerkiva taudi esinemise tõttu kehtestatud piirangutsoonis; |
| --- | --- |

a)

doonorloomad ei ole pärit ettevõttest ega ole kokku puutunud loomadega ettevõttest, mis asub A-kategooria taudi või veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste puhul asjakohase esilekerkiva taudi esinemise tõttu kehtestatud piirangutsoonis;

| b) | doonorloomad on pärit ettevõttest, kus ei ole vähemalt 30 päeva jooksul enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva esinenud ühtki veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste puhul asjakohast D-kategooria taudi; |
| --- | --- |

b)

doonorloomad on pärit ettevõttest, kus ei ole vähemalt 30 päeva jooksul enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva esinenud ühtki veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste puhul asjakohast D-kategooria taudi;

| c) | doonorloomad viibisid vähemalt 30 päeva enne liitu sissetoomist ette nähtud sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva ja kõnealuse kogumise ajal ühes kinnises päritoluettevõttes; |
| --- | --- |

c)

doonorloomad viibisid vähemalt 30 päeva enne liitu sissetoomist ette nähtud sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva ja kõnealuse kogumise ajal ühes kinnises päritoluettevõttes;

| d) | doonorloomad on kinnises ettevõttes toimuva tegevuse eest vastutava ettevõtte veterinaararsti poolt kliiniliselt läbi vaadatud ja neil ei olnud sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeval taudi sümptomeid. |
| --- | --- |

d)

doonorloomad on kinnises ettevõttes toimuva tegevuse eest vastutava ettevõtte veterinaararsti poolt kliiniliselt läbi vaadatud ja neil ei olnud sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeval taudi sümptomeid.

| e) | doonorloomi ei kasutatud võimaluse korral vähemalt 30 päeva enne liitu sissetoomist ette nähtud sperma, ootsüütide või embrüote esimese kogumise kuupäeva ja kõnealuse kogumise ajal loomulikuks paaritamiseks; |
| --- | --- |

e)

doonorloomi ei kasutatud võimaluse korral vähemalt 30 päeva enne liitu sissetoomist ette nähtud sperma, ootsüütide või embrüote esimese kogumise kuupäeva ja kõnealuse kogumise ajal loomulikuks paaritamiseks;

| f) | doonorloomad on identifitseeritud vastavalt artiklile 21. |
| --- | --- |

f)

doonorloomad on identifitseeritud vastavalt artiklile 21.

Artikkel 97

Nõuded kinnistes ettevõtetes saadud loomsele paljundusmaterjalile

Artiklis 95 osutatud loomse paljundusmaterjali saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui:

| a) | need on märgistatud vastavalt artikli 83 punktis a sätestatud teabenõuetele; |
| --- | --- |

a)

need on märgistatud vastavalt artikli 83 punktis a sätestatud teabenõuetele;

| b) | neid veetakse kooskõlas artiklitega 84 ja 85. |
| --- | --- |

b)

neid veetakse kooskõlas artiklitega 84 ja 85.

2. JAOTIS

LOOMATERVISENÕUDED KODULINDUDE JA MUUDE TEHISTINGIMUSTES PEETAVATE LINDUDE HAUDEMUNADELE

1. PEATÜKK

Loomatervisenõuded haudemunadele

Artikkel 98

Viibimisaeg

Haudemunade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui vahetult enne haudemunade liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva vastas haudemunade päritolukari järjestikuse ajavahemiku jooksul viibimisaja nõudele, mis on sätestatud XXII lisas, ja selle aja jooksul:

| a) | viibis päritolukari päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis; |
| --- | --- |

a)

viibis päritolukari päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis;

| b) | viibis päritolukari päritoluettevõttes ja selle pealelaadimisele eelneva aja jooksul ei toodud sellesse ettevõttesse ühtki looma; |
| --- | --- |

b)

viibis päritolukari päritoluettevõttes ja selle pealelaadimisele eelneva aja jooksul ei toodud sellesse ettevõttesse ühtki looma;

| c) | ei ole päritolukari puutunud kokku halvema tervisestaatusega kodulindude ega haudemunadega ega muude tehistingimustes peetavate lindudega ega metslindudega. |
| --- | --- |

c)

ei ole päritolukari puutunud kokku halvema tervisestaatusega kodulindude ega haudemunadega ega muude tehistingimustes peetavate lindudega ega metslindudega.

Artikkel 99

Haudemunade käitlemine liitu vedamise ajal

Haudemunade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev loomne paljundusmaterjal vastab järgmistele nõuetele:

| a) | haudemunad, mis on ette nähtud liitu sissetoomiseks, ei tohi päritoluettevõttes liitu lähetamiseks pealelaadimise ajast kuni nende liitu saabumise ajani olla kokku puutunud kodulindude, tehistingimustes peetavate lindude ega haudemunadega, mis ei ole ette nähtud liitu sissetoomiseks või mis on halvema tervisestaatusega; |
| --- | --- |

a)

haudemunad, mis on ette nähtud liitu sissetoomiseks, ei tohi päritoluettevõttes liitu lähetamiseks pealelaadimise ajast kuni nende liitu saabumise ajani olla kokku puutunud kodulindude, tehistingimustes peetavate lindude ega haudemunadega, mis ei ole ette nähtud liitu sissetoomiseks või mis on halvema tervisestaatusega;

| b) | haudemune ei tohi vedada, maha laadida ega teise veovahendisse ümber laadida, kui nende transport toimub maanteed mööda, meritsi või õhu kaudu läbi sellise kolmanda riigi või territooriumi või selle tsooni, mis ei ole kantud teatavate haudemunade liikide ja kategooriate liitu sissetoomist lubavasse loetellu. |
| --- | --- |

b)

haudemune ei tohi vedada, maha laadida ega teise veovahendisse ümber laadida, kui nende transport toimub maanteed mööda, meritsi või õhu kaudu läbi sellise kolmanda riigi või territooriumi või selle tsooni, mis ei ole kantud teatavate haudemunade liikide ja kategooriate liitu sissetoomist lubavasse loetellu.

Artikkel 100

Erand ja lisanõuded haudemunade ümberlaadimiseks veeteedel või õhus liikuvas veovahendis esinenud vahejuhtumi korral

Erandina artikli 99 punktist b lubatakse haudemunade saadetisi, mis on lähetamise veovahendist ümber laaditud teise veovahendisse, et jätkata teekonda sellises kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis, mis ei ole kantud haudemunade liitu sissetoomist lubavasse loetellu, liitu sisse tuua ainult juhul, kui ümberlaadimine, mis toimus sellise tehnilise probleemi või muu ettenägematu asjaolu tõttu, mis põhjustas logistilisi probleeme haudemunade meritsi või õhu kaudu liitu vedamisel, oli vajalik saadetiste vedamiseks kuni liitu sissetoomise kohani, tingimusel et:

| a) | haudemunade sissetoomist liitu lubavad sihtliikmesriigi pädev asutus ja vajaduse korral läbitava liikmesriigi pädev asutus kuni nende saabumiseni liidus asuvasse sihtkohta; |
| --- | --- |

a)

haudemunade sissetoomist liitu lubavad sihtliikmesriigi pädev asutus ja vajaduse korral läbitava liikmesriigi pädev asutus kuni nende saabumiseni liidus asuvasse sihtkohta;

| b) | kogu ümberlaadimine toimus veterinaarjärelevalve ametniku või vastutava tolliametniku järelevalve all:






  i) | liitu sissetoomiseks ette nähtud haudemunade ning muude haudemunade ja loomade vahel otsese või kaudse kokkupuute vältimiseks olid kehtestatud tõhusad meetmed; |
| --- | --- | --- |

b)

kogu ümberlaadimine toimus veterinaarjärelevalve ametniku või vastutava tolliametniku järelevalve all:

i)

liitu sissetoomiseks ette nähtud haudemunade ning muude haudemunade ja loomade vahel otsese või kaudse kokkupuute vältimiseks olid kehtestatud tõhusad meetmed;

| ii) | haudemunad laaditi sadama või lennujaama piirest väljumata otse ja võimalikult kiiresti ümber laevale või lennukile, mida kasutatakse edasise veo jaoks liitu ja mis vastab artiklis 17 sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

ii)

haudemunad laaditi sadama või lennujaama piirest väljumata otse ja võimalikult kiiresti ümber laevale või lennukile, mida kasutatakse edasise veo jaoks liitu ja mis vastab artiklis 17 sätestatud nõuetele;

| c) | haudemunadega on kaasas ümberlaadimiskohaks olnud kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse deklaratsioon, mis sisaldab vajalikku teavet ümberlaadimistoimingu kohta ja tõendab, et punktis b sätestatud nõuete täitmiseks on võetud asjakohased meetmed. |
| --- | --- |

c)

haudemunadega on kaasas ümberlaadimiskohaks olnud kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse deklaratsioon, mis sisaldab vajalikku teavet ümberlaadimistoimingu kohta ja tõendab, et punktis b sätestatud nõuete täitmiseks on võetud asjakohased meetmed.

Artikkel 101

Haudemunade vedamine laevaga

1.   Haudemunade saadetisi, mille vedu liitu toimus kasvõi osaliselt laevaga, lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev loomne paljundusmaterjal vastab järgmistele nõuetele:

| a) | haudemunad:






  i) | peavad kogu veo vältel olema jäänud laeva pardale; |
| --- | --- | --- |

a)

haudemunad:

i)

peavad kogu veo vältel olema jäänud laeva pardale;

| ii) | ei tohi laeva pardal viibimise ajal olla kokku puutunud lindude ega muude haudemunadega, mis on halvema tervisestaatusega; |
| --- | --- |

ii)

ei tohi laeva pardal viibimise ajal olla kokku puutunud lindude ega muude haudemunadega, mis on halvema tervisestaatusega;

| b) | haudemunadega, mille vedu toimus vastavalt punktile a, peab kaasas olema deklaratsioon, milles esitatakse järgmine teave:






  i) | päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis asuv lähtesadam; |
| --- | --- | --- |

b)

haudemunadega, mille vedu toimus vastavalt punktile a, peab kaasas olema deklaratsioon, milles esitatakse järgmine teave:

i)

päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis asuv lähtesadam;

| ii) | liidus asuv sihtsadam; |
| --- | --- |

ii)

liidus asuv sihtsadam;

| iii) | külastatud sadamad, kui laev külastas väljaspool saadetise päritolukohaks olevat kolmandat riiki või territooriumi või selle tsooni asuvaid sadamaid; |
| --- | --- |

iii)

külastatud sadamad, kui laev külastas väljaspool saadetise päritolukohaks olevat kolmandat riiki või territooriumi või selle tsooni asuvaid sadamaid;

| iv) | kinnitus, et haudemunad vastasid transpordi ajal punktis a ja selle punkti alapunktides i, ii ja iii sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

iv)

kinnitus, et haudemunad vastasid transpordi ajal punktis a ja selle punkti alapunktides i, ii ja iii sätestatud nõuetele.

2.   Haudemunade saadetise eest vastutav ettevõtja tagab, et lõikes 1 sätestatud deklaratsioon on lisatud loomatervise sertifikaadile ja selle on sihtsadamas laeva saabumise päeval allkirjastanud kõnealuse laeva kapten.

Artikkel 102

Veovahendite ja haudemunade konteinerite suhtes kohaldatavad ennetusmeetmed

Haudemunade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev loomne paljundusmaterjal vastab järgmistele nõuetele:

| a) | haudemune peab olema veetud sõidukites, mis:






  i) | on ehitatud nii, et haudemunad ei saa välja kukkuda; |
| --- | --- | --- |

a)

haudemune peab olema veetud sõidukites, mis:

i)

on ehitatud nii, et haudemunad ei saa välja kukkuda;

| ii) | on projekteeritud nii, et neid oleks võimalik puhastada ja desinfitseerida; |
| --- | --- |

ii)

on projekteeritud nii, et neid oleks võimalik puhastada ja desinfitseerida;

| iii) | puhastati ja desinfitseeriti päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse lubatud desinfitseerimisvahendiga ning kuivatati või lasti kuivada vahetult enne iga liitu sissetoomiseks ette nähtud haudemunade pealelaadimist; |
| --- | --- |

iii)

puhastati ja desinfitseeriti päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse lubatud desinfitseerimisvahendiga ning kuivatati või lasti kuivada vahetult enne iga liitu sissetoomiseks ette nähtud haudemunade pealelaadimist;

| b) | haudemune peab olema veetud konteinerites, mis vastavad järgmistele nõuetele:






  i) | punkti a kohased nõuded; |
| --- | --- | --- |

b)

haudemune peab olema veetud konteinerites, mis vastavad järgmistele nõuetele:

i)

punkti a kohased nõuded;

| ii) | need sisaldavad üksnes samasse liiki, kategooriasse ja tüüpi kuuluvaid ning samast ettevõttest pärit haudemune; |
| --- | --- |

ii)

need sisaldavad üksnes samasse liiki, kategooriasse ja tüüpi kuuluvaid ning samast ettevõttest pärit haudemune;

| iii) | need suleti vastavalt päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse juhistele, et vältida sisu vahetamise võimalust; |
| --- | --- |

iii)

need suleti vastavalt päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse juhistele, et vältida sisu vahetamise võimalust;

| iv) | need






  — | puhastati ja desinfitseeriti enne pealelaadimist vastavalt päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse juhistele
  või |
| --- | --- | --- |

iv)

need

—

puhastati ja desinfitseeriti enne pealelaadimist vastavalt päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse juhistele

või

| — | need on ühekordselt kasutatavad, puhtad ja neid kasutatakse esimest korda; |
| --- | --- |

—

need on ühekordselt kasutatavad, puhtad ja neid kasutatakse esimest korda;

| v) | neile on märgitud teave XVI lisas sätestatud teatavate haudemunade liikide ja kategooriate kohta. |
| --- | --- |

v)

neile on märgitud teave XVI lisas sätestatud teatavate haudemunade liikide ja kategooriate kohta.

Artikkel 103

Haudemunade liikumine ja käitlemine pärast sissetoomist

Pärast haudemunade saadetiste liitu sissetoomist tagavad ettevõtjad (sh vedajad), et need:

| a) | veetakse otse sissetoomise kohast liidus asuvasse sihtkohta; |
| --- | --- |

a)

veetakse otse sissetoomise kohast liidus asuvasse sihtkohta;

| b) | vastavad liidusisese liikumise ja käitlemise nõuetele pärast nende liitu sissetoomist, nagu on sätestatud käesoleva jaotise 5. ja 7. peatükis konkreetsete haudemunade liikide ja -kategooriate jaoks. |
| --- | --- |

b)

vastavad liidusisese liikumise ja käitlemise nõuetele pärast nende liitu sissetoomist, nagu on sätestatud käesoleva jaotise 5. ja 7. peatükis konkreetsete haudemunade liikide ja -kategooriate jaoks.

2. PEATÜKK

Konkreetsed loomatervisenõuded kodulindude haudemunadele

Artikkel 104

Päritolukohaks olevasse kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile või selle tsooni imporditud kodulindude haudemunad

Muust kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist päritolukohaks olevasse kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile või selle tsooni imporditud linnukarjadest pärit kodulindude haudemunade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui haudemunade päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on andnud järgmised tagatised:

| a) | haudemunade päritolukarjad imporditi kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis on kantud selliste linnukarjade liitu sissetoomist lubavasse loetellu; |
| --- | --- |

a)

haudemunade päritolukarjad imporditi kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis on kantud selliste linnukarjade liitu sissetoomist lubavasse loetellu;

| b) | haudemunade päritolukarjade import kõnealusesse kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile või selle tsooni toimus loomatervisenõuete kohaselt, mis on vähemalt sama ranged kui need, mida kohaldatakse otse liitu sissetoomise suhtes. |
| --- | --- |

b)

haudemunade päritolukarjade import kõnealusesse kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile või selle tsooni toimus loomatervisenõuete kohaselt, mis on vähemalt sama ranged kui need, mida kohaldatakse otse liitu sissetoomise suhtes.

Artikkel 105

Haudemunade päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium või selle tsoon

Kodulindude haudemunade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis vastab järgmistele tingimustele:

| a) | seal kehtib liitu sissetoomiseks ette nähtud saadetise lähetamise kuupäevale eelneva vähemalt kuue kuu jooksul lindude kõrge patogeensusega gripi jaoks taudiseireprogramm ning kõnealune seireprogramm vastab nõuetele, mis on sätestatud kas






  i) | käesoleva määruse II lisas
  või |
| --- | --- | --- |

a)

seal kehtib liitu sissetoomiseks ette nähtud saadetise lähetamise kuupäevale eelneva vähemalt kuue kuu jooksul lindude kõrge patogeensusega gripi jaoks taudiseireprogramm ning kõnealune seireprogramm vastab nõuetele, mis on sätestatud kas

i)

käesoleva määruse II lisas

või

| ii) | Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervise koodeksi asjakohases peatükis; |
| --- | --- |

ii)

Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervise koodeksi asjakohases peatükis;

| b) | seda loetakse kooskõlas artikliga 38 lindude kõrge patogeensusega gripist vabaks; |
| --- | --- |

b)

seda loetakse kooskõlas artikliga 38 lindude kõrge patogeensusega gripist vabaks;

| c) | kui seal vaktsineeritakse lindude kõrge patogeensusega gripi vastu, on päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus andnud järgmised tagatised:






  i) | vaktsineerimisprogramm vastab XIII lisas sätestatud nõuetele; |
| --- | --- | --- |

c)

kui seal vaktsineeritakse lindude kõrge patogeensusega gripi vastu, on päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus andnud järgmised tagatised:

i)

vaktsineerimisprogramm vastab XIII lisas sätestatud nõuetele;

| ii) | käesoleva artikli punktis a osutatud seireprogramm vastab lisaks II lisas sätestatud nõuetele ka XIII lisa punktis 2 sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

ii)

käesoleva artikli punktis a osutatud seireprogramm vastab lisaks II lisas sätestatud nõuetele ka XIII lisa punktis 2 sätestatud nõuetele;

| iii) | ta on teatanud komisjonile kolmanda riigi või territooriumi või selle tsooni vaktsineerimisprogrammi mis tahes muudatustest; |
| --- | --- |

iii)

ta on teatanud komisjonile kolmanda riigi või territooriumi või selle tsooni vaktsineerimisprogrammi mis tahes muudatustest;

| d) | seda:






  i) | loetakse kooskõlas artikliga 39 muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunade puhul Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vabaks; |
| --- | --- | --- |

d)

seda:

i)

loetakse kooskõlas artikliga 39 muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunade puhul Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vabaks;

| ii) | silerinnaliste lindude haudemunade puhul:






  — | loetakse seda kooskõlas artikliga 39 Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vabaks
  või |
| --- | --- | --- |

ii)

silerinnaliste lindude haudemunade puhul:

—

loetakse seda kooskõlas artikliga 39 Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vabaks

või

| — | ei loeta seda kooskõlas artikliga 39 Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vabaks, kuid päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on andnud tagatised seoses vastavusega nõuetele, mis hõlmavad Newcastle'i haiguse viirusesse nakatumisega seotud isoleerimist, seiret ja uuringuid, nagu on sätestatud XIV lisas; |
| --- | --- |

—

ei loeta seda kooskõlas artikliga 39 Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vabaks, kuid päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on andnud tagatised seoses vastavusega nõuetele, mis hõlmavad Newcastle'i haiguse viirusesse nakatumisega seotud isoleerimist, seiret ja uuringuid, nagu on sätestatud XIV lisas;

| e) | kui seal vaktsineeritakse Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu, on päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus andnud järgmised tagatised:






  i) | kasutatavad vaktsiinid vastavad Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastaste vaktsiinide üld- ja erikriteeriumidele, mis on sätestatud XV lisa punktis 1,
  või |
| --- | --- | --- |

e)

kui seal vaktsineeritakse Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu, on päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus andnud järgmised tagatised:

i)

kasutatavad vaktsiinid vastavad Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastaste vaktsiinide üld- ja erikriteeriumidele, mis on sätestatud XV lisa punktis 1,

või

| ii) | kasutatavad vaktsiinid vastavad Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastaste vaktsiinide üldkriteeriumidele, mis on sätestatud XV lisa punktis 1, ja kodulinnud vastavad XV lisa punktis 2 sätestatud loomatervisenõuetele kodulindude ja haudemunade kohta, mis on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus kasutatavad Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastased vaktsiinid ei vasta XV lisa punktis 1 sätestatud erikriteeriumidele; |
| --- | --- |

ii)

kasutatavad vaktsiinid vastavad Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastaste vaktsiinide üldkriteeriumidele, mis on sätestatud XV lisa punktis 1, ja kodulinnud vastavad XV lisa punktis 2 sätestatud loomatervisenõuetele kodulindude ja haudemunade kohta, mis on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus kasutatavad Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastased vaktsiinid ei vasta XV lisa punktis 1 sätestatud erikriteeriumidele;

| f) | ta on lubanud pärast lindude kõrge patogeensusega gripi puhangu või Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhangu esinemist esitada komisjonile järgmise teabe:






  i) | teave taudiolukorrast 24 tunni jooksul alates lindude kõrge patogeensusega gripi või Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse esmasest puhangu kohta kinnituse saamisest; |
| --- | --- | --- |

f)

ta on lubanud pärast lindude kõrge patogeensusega gripi puhangu või Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhangu esinemist esitada komisjonile järgmise teabe:

i)

teave taudiolukorrast 24 tunni jooksul alates lindude kõrge patogeensusega gripi või Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse esmasest puhangu kohta kinnituse saamisest;

| ii) | regulaarselt ajakohastatud andmed taudiolukorra kohta; |
| --- | --- |

ii)

regulaarselt ajakohastatud andmed taudiolukorra kohta;

| g) | ta on lubanud esitada lindude kõrge patogeensusega gripi või Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse esmaste puhangute viiruse isolaadid viivitamata lindude gripi ja Newcastle’i haiguse jaoks määratud Euroopa Liidu referentlaborile. |
| --- | --- |

g)

ta on lubanud esitada lindude kõrge patogeensusega gripi või Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse esmaste puhangute viiruse isolaadid viivitamata lindude gripi ja Newcastle’i haiguse jaoks määratud Euroopa Liidu referentlaborile.

Artikkel 106

Haudemunade päritoluettevõte

Kodulindude haudemunade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need on pärit:

| a) | haudejaamadest, mille kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on heaks kiitnud kooskõlas nõuetega, mis on vähemalt sama ranged kui need, mis on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artiklis 7, ning






  i) | mille heakskiitu ei ole peatatud ega tühistatud; |
| --- | --- | --- |

a)

haudejaamadest, mille kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on heaks kiitnud kooskõlas nõuetega, mis on vähemalt sama ranged kui need, mis on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artiklis 7, ning

i)

mille heakskiitu ei ole peatatud ega tühistatud;

| ii) | millest 10 km raadiuses (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane) ei ole viimase 30 päeva jooksul enne haudemunade liitu lähetamiseks pealelaadimist esinenud lindude kõrge patogeensusega gripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhanguid; |
| --- | --- |

ii)

millest 10 km raadiuses (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane) ei ole viimase 30 päeva jooksul enne haudemunade liitu lähetamiseks pealelaadimist esinenud lindude kõrge patogeensusega gripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhanguid;

| iii) | millel on päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse antud kordumatu heakskiidunumber; |
| --- | --- |

iii)

millel on päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse antud kordumatu heakskiidunumber;

| b) | linnukarjadest, mille kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on heaks kiitnud kooskõlas nõuetega, mis on vähemalt samaväärsed kui need, mis on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artiklis 8, ning






  i) | mille heakskiitu ei ole peatatud ega tühistatud; |
| --- | --- | --- |

b)

linnukarjadest, mille kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on heaks kiitnud kooskõlas nõuetega, mis on vähemalt samaväärsed kui need, mis on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artiklis 8, ning

i)

mille heakskiitu ei ole peatatud ega tühistatud;

| ii) | millest 10 km raadiuses (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane) ei ole viimase 30 päeva jooksul enne haudemunade liitu lähetamiseks kogumise kuupäeva esinenud lindude kõrge patogeensusega gripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhanguid; |
| --- | --- |

ii)

millest 10 km raadiuses (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane) ei ole viimase 30 päeva jooksul enne haudemunade liitu lähetamiseks kogumise kuupäeva esinenud lindude kõrge patogeensusega gripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhanguid;

| iii) | kus ei ole vähemalt 21 päeva jooksul enne munade liitu lähetamiseks kogumise kuupäeva teatatud ühestki lindude madala patogeensusega gripi viiruste nakkuse kinnitatud juhtumist. |
| --- | --- |

iii)

kus ei ole vähemalt 21 päeva jooksul enne munade liitu lähetamiseks kogumise kuupäeva teatatud ühestki lindude madala patogeensusega gripi viiruste nakkuse kinnitatud juhtumist.

Artikkel 107

Haudemunade päritolukari

Kodulindude haudemunade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need on pärit linnukarjadest, mis vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | kui neid on vaktsineeritud lindude kõrge patogeensusega gripi vastu, on päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium andnud tagatised selle kohta, et XIII lisas sätestatud vaktsineerimisprogrammide ja täiendava seire miinimumnõuded on täidetud; |
| --- | --- |

a)

kui neid on vaktsineeritud lindude kõrge patogeensusega gripi vastu, on päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium andnud tagatised selle kohta, et XIII lisas sätestatud vaktsineerimisprogrammide ja täiendava seire miinimumnõuded on täidetud;

| b) | kui neid on vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu:






  i) | on päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus andnud tagatised selle kohta, et kasutatud vaktsiinid vastavad






  — | Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastaste vaktsiinide üld- ja erikriteeriumidele, mis on sätestatud XV lisa punktis 1, või |
| --- | --- | --- | --- |

b)

kui neid on vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu:

i)

on päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus andnud tagatised selle kohta, et kasutatud vaktsiinid vastavad

—

Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastaste vaktsiinide üld- ja erikriteeriumidele, mis on sätestatud XV lisa punktis 1, või

| — | Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastaste tunnustatud vaktsiinide üldkriteeriumidele, mis on sätestatud XV lisa punktis 1, ning kodulinnud ja haudemunad, millest ööpäevased tibud koorusid, vastavad XV lisa punktis 2 sätestatud loomatervisenõuetele kodulindude ja haudemunade kohta, mis on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus kasutatavad Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastased vaktsiinid ei vasta XV lisa punktis 1 sätestatud erikriteeriumidele; |
| --- | --- |

—

Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastaste tunnustatud vaktsiinide üldkriteeriumidele, mis on sätestatud XV lisa punktis 1, ning kodulinnud ja haudemunad, millest ööpäevased tibud koorusid, vastavad XV lisa punktis 2 sätestatud loomatervisenõuetele kodulindude ja haudemunade kohta, mis on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus kasutatavad Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastased vaktsiinid ei vasta XV lisa punktis 1 sätestatud erikriteeriumidele;

| ii) | tuleb iga saadetise kohta esitada XV lisa punktis 4 sätestatud teave; |
| --- | --- |

ii)

tuleb iga saadetise kohta esitada XV lisa punktis 4 sätestatud teave;

| c) | nende suhtes on kohaldatud taudiseireprogrammi, mis vastab delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 II lisas sätestatud nõudele, ning leiti, et nad ei ole nakatunud või pole mingit alust kahtlustada nende nakatumist järgmiste tauditekitajatega:






  i) | Salmonella pullorum, Salmonella gallinarum ja Mycoplasma gallisepticum liigi Gallus gallus puhul; |
| --- | --- | --- |

c)

nende suhtes on kohaldatud taudiseireprogrammi, mis vastab delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 II lisas sätestatud nõudele, ning leiti, et nad ei ole nakatunud või pole mingit alust kahtlustada nende nakatumist järgmiste tauditekitajatega:

i)

Salmonella pullorum, Salmonella gallinarum ja Mycoplasma gallisepticum liigi Gallus gallus puhul;

Salmonella pullorum

Salmonella gallinarum

Mycoplasma gallisepticum

Gallus gallus

| ii) | Salmonella arizonae (serogrupp O:18(k)), Salmonella pullorum, Salmonella gallinarum, Mycoplasma meleagridis ja Mycoplasma gallisepticum liigi Meleagris gallopavo puhul; |
| --- | --- |

ii)

Salmonella arizonae (serogrupp O:18(k)), Salmonella pullorum, Salmonella gallinarum, Mycoplasma meleagridis ja Mycoplasma gallisepticum liigi Meleagris gallopavo puhul;

Salmonella arizonae

Salmonella pullorum

Salmonella gallinarum

Mycoplasma meleagridis

Mycoplasma gallisepticum

Meleagris gallopavo

| iii) | Salmonella pullorum ja Salmonella gallinarum liikide Numida meleagris, Coturnix coturnix, Phasianus colchicus, Perdix perdix ja Anas spp. puhul; |
| --- | --- |

iii)

Salmonella pullorum ja Salmonella gallinarum liikide Numida meleagris, Coturnix coturnix, Phasianus colchicus, Perdix perdix ja Anas spp. puhul;

Salmonella pullorum

Salmonella gallinarum

Numida meleagris

Coturnix coturnix

Phasianus colchicus

Perdix perdix

Anas

| d) | neid peeti ettevõtetes, kus on Salmonella pullorum’i, S. gallinarum’i ja S. arizonae nakkuse kinnitamise korral viimase 12 kuu jooksul enne munade liitu lähetamiseks kogumise kuupäeva kohaldatud järgmisi meetmeid:






  i) | nakatunud kari on tapetud või hukatud ja hävitatud; |
| --- | --- | --- |

d)

neid peeti ettevõtetes, kus on Salmonella pullorum’i, S. gallinarum’i ja S. arizonae nakkuse kinnitamise korral viimase 12 kuu jooksul enne munade liitu lähetamiseks kogumise kuupäeva kohaldatud järgmisi meetmeid:

Salmonella pullorum

S. gallinarum

S. arizonae

i)

nakatunud kari on tapetud või hukatud ja hävitatud;

| ii) | pärast punktis i osutatud nakatunud karja tapmist või hukkamist on ettevõte puhastatud ja desinfitseeritud; |
| --- | --- |

ii)

pärast punktis i osutatud nakatunud karja tapmist või hukkamist on ettevõte puhastatud ja desinfitseeritud;

| iii) | pärast alapunktis ii osutatud puhastamist ja desinfitseerimist on kõikide ettevõtte karjade puhul kooskõlas punktis c osutatud taudiseireprogrammiga Salmonella pullorum’i, S. gallinarum’i ja S. arizonae nakkuse tuvastamiseks tehtud kahe vähemalt 21päevase vahega uuringu tulemused olnud negatiivsed; |
| --- | --- |

iii)

pärast alapunktis ii osutatud puhastamist ja desinfitseerimist on kõikide ettevõtte karjade puhul kooskõlas punktis c osutatud taudiseireprogrammiga Salmonella pullorum’i, S. gallinarum’i ja S. arizonae nakkuse tuvastamiseks tehtud kahe vähemalt 21päevase vahega uuringu tulemused olnud negatiivsed;

Salmonella pullorum

S. gallinarum

S. arizonae

| e) | neid peeti ettevõtetes, kus on lindude mükoplasmoosi (Mycoplasma gallisepticum ja M. meleagridis) kinnitamise korral viimase 12 kuu jooksul enne munade liitu lähetamiseks kogumise kuupäeva kohaldatud järgmisi meetmeid:
  kas






  i) | nakatunud karja puhul on kooskõlas punktis c osutatud taudiseireprogrammiga lindude mükoplasmoosi (Mycoplasma gallisepticum ja M. meleagridis) tuvastamiseks kogu karjal tehtud kahe vähemalt 60päevase vahega uuringu tulemused olnud negatiivsed
  või |
| --- | --- | --- |

e)

neid peeti ettevõtetes, kus on lindude mükoplasmoosi (Mycoplasma gallisepticum ja M. meleagridis) kinnitamise korral viimase 12 kuu jooksul enne munade liitu lähetamiseks kogumise kuupäeva kohaldatud järgmisi meetmeid:

Mycoplasma gallisepticum

M. meleagridis

kas

i)

nakatunud karja puhul on kooskõlas punktis c osutatud taudiseireprogrammiga lindude mükoplasmoosi (Mycoplasma gallisepticum ja M. meleagridis) tuvastamiseks kogu karjal tehtud kahe vähemalt 60päevase vahega uuringu tulemused olnud negatiivsed

Mycoplasma gallisepticum

M. meleagridis

või

| ii) | nakatunud kari on tapetud või hukatud ja hävitatud, ettevõte on puhastatud ja desinfitseeritud ning pärast puhastamist ja desinfitseerimist on kõikide ettevõtte karjade puhul kooskõlas punktis c osutatud taudiseireprogrammiga lindude mükoplasmoosi (Mycoplasma gallisepticum ja M. meleagridis) tuvastamiseks tehtud kahe vähemalt 21päevase vahega uuringu tulemused olnud negatiivsed; |
| --- | --- |

ii)

nakatunud kari on tapetud või hukatud ja hävitatud, ettevõte on puhastatud ja desinfitseeritud ning pärast puhastamist ja desinfitseerimist on kõikide ettevõtte karjade puhul kooskõlas punktis c osutatud taudiseireprogrammiga lindude mükoplasmoosi (Mycoplasma gallisepticum ja M. meleagridis) tuvastamiseks tehtud kahe vähemalt 21päevase vahega uuringu tulemused olnud negatiivsed;

Mycoplasma gallisepticum

M. meleagridis

| f) | kui nad on päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis läbinud veterinaarjärelevalve ametniku kliinilise kontrolli 24 tunni jooksul enne haudemunade saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimist, et tuvastada märke, mis viitavad taudide (sealhulgas I lisas osutatud loetellu kantud taudide ja esilekerkivate taudide) esinemisele osutavate ilmingute avastamisele, ning neil ei ilmnenud ühtegi taudi sümptomit ja ei olnud mingit alust kahtlustada kõnealuste taudide esinemist. |
| --- | --- |

f)

kui nad on päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis läbinud veterinaarjärelevalve ametniku kliinilise kontrolli 24 tunni jooksul enne haudemunade saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimist, et tuvastada märke, mis viitavad taudide (sealhulgas I lisas osutatud loetellu kantud taudide ja esilekerkivate taudide) esinemisele osutavate ilmingute avastamisele, ning neil ei ilmnenud ühtegi taudi sümptomit ja ei olnud mingit alust kahtlustada kõnealuste taudide esinemist.

Artikkel 108

Haudemunade saadetised

Kodulindude haudemunade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | kui haudemune on vaktsineeritud lindude kõrge patogeensusega gripi vastu, on päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium andnud tagatised selle kohta, et XIII lisas sätestatud vaktsineerimisprogrammide ja täiendava seire miinimumnõuded on täidetud; |
| --- | --- |

a)

kui haudemune on vaktsineeritud lindude kõrge patogeensusega gripi vastu, on päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium andnud tagatised selle kohta, et XIII lisas sätestatud vaktsineerimisprogrammide ja täiendava seire miinimumnõuded on täidetud;

| b) | kui haudemune on vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu:






  i) | päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on andnud tagatised, et kasutatavad vaktsiinid vastavad Newcastle'i haiguse viirusega nakatumise vastaste vaktsiinide üld- ja erikriteeriumidele, mis on sätestatud XV lisa punktis 1; |
| --- | --- | --- |

b)

kui haudemune on vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu:

i)

päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on andnud tagatised, et kasutatavad vaktsiinid vastavad Newcastle'i haiguse viirusega nakatumise vastaste vaktsiinide üld- ja erikriteeriumidele, mis on sätestatud XV lisa punktis 1;

| ii) | tuleb saadetise kohta esitada XV lisa punktis 4 sätestatud teave; |
| --- | --- |

ii)

tuleb saadetise kohta esitada XV lisa punktis 4 sätestatud teave;

| c) | haudemunad peavad olema märgistud järgmiselt:






  i) | kasutades värvitinti; |
| --- | --- | --- |

c)

haudemunad peavad olema märgistud järgmiselt:

i)

kasutades värvitinti;

| ii) | muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunade puhul templiga, millel on artiklis 106 osutatud päritoluettevõtte kordumatu heakskiidunumber; |
| --- | --- |

ii)

muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunade puhul templiga, millel on artiklis 106 osutatud päritoluettevõtte kordumatu heakskiidunumber;

| iii) | silerinnaliste lindude haudemunade puhul templiga, millel on päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi ISO kood ja artiklis 106 osutatud päritoluettevõtte kordumatu heakskiidunumber; |
| --- | --- |

iii)

silerinnaliste lindude haudemunade puhul templiga, millel on päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi ISO kood ja artiklis 106 osutatud päritoluettevõtte kordumatu heakskiidunumber;

| d) | haudemunad peavad olema desinfitseeritud vastavalt päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse juhistele. |
| --- | --- |

d)

haudemunad peavad olema desinfitseeritud vastavalt päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse juhistele.

Artikkel 109

Haudemunade sissetoomine liikmesriikidesse, millel on ilma vaktsineerimata Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vaba staatus

Haudemunade saadetisi, mis on ette nähtud sissetoomiseks liikmesriikidesse, millel on ilma vaktsineerimata Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vaba staatus, lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui:

| a) | neid ei ole vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu; |
| --- | --- |

a)

neid ei ole vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu;

| b) | need on pärit karjadest, mis vastavad ühes järgmistest punktidest sätestatud nõuetele:






  i) | neid ei ole vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu;
  või |
| --- | --- | --- |

b)

need on pärit karjadest, mis vastavad ühes järgmistest punktidest sätestatud nõuetele:

i)

neid ei ole vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu;

või

| ii) | neid on vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu, kasutades selleks inaktiveeritud vaktsiini,
  või |
| --- | --- |

ii)

neid on vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu, kasutades selleks inaktiveeritud vaktsiini,

või

| iii) | neid on hiljemalt 60 päeva jooksul enne munade kogumise kuupäeva vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu, kasutades selleks elusvaktsiini. |
| --- | --- |

iii)

neid on hiljemalt 60 päeva jooksul enne munade kogumise kuupäeva vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu, kasutades selleks elusvaktsiini.

3. PEATÜKK

Konkreetsed loomatervisenõuded vähem kui 20 kodulindude haudemuna (v.a silerinnaliste lindude haudemunad) sisaldavatele saadetistele

Artikkel 110

Erandid ja erinõuded vähem kui 20 kodulindude haudemuna (v.a silerinnaliste lindude haudemunad) sisaldavatele saadetistele

Erandina artiklitest 101, 102, 106, 107 ja 108 lubatakse saadetisi, mis sisaldavad vähem kui 20 kodulindude haudemuna (v.a silerinnaliste lindude haudemunad), liitu sisse tuua juhul, kui need vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | nad on pärit ettevõtetest:






  i) | mis on päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädevas asutuses registreeritud; |
| --- | --- | --- |

a)

nad on pärit ettevõtetest:

i)

mis on päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädevas asutuses registreeritud;

| ii) | kus ei ole 21 päeva jooksul enne haudemunade kogumise kuupäeva teatatud ühestki lindude madala patogeensusega gripi viiruste nakkuse kinnitatud juhtumist; |
| --- | --- |

ii)

kus ei ole 21 päeva jooksul enne haudemunade kogumise kuupäeva teatatud ühestki lindude madala patogeensusega gripi viiruste nakkuse kinnitatud juhtumist;

| iii) | millest 10 km raadiuses (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane) ei ole viimase 30 päeva jooksul enne haudemunade kogumise kuupäeva esinenud lindude kõrge patogeensusega gripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhanguid; |
| --- | --- |

iii)

millest 10 km raadiuses (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane) ei ole viimase 30 päeva jooksul enne haudemunade kogumise kuupäeva esinenud lindude kõrge patogeensusega gripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhanguid;

| b) | seoses lindude kõrge patogeensusega gripi vastase vaktsineerimisega:






  i) | ei ole haudemune vaktsineeritud lindude kõrge patogeensusega gripi vastu; |
| --- | --- | --- |

b)

seoses lindude kõrge patogeensusega gripi vastase vaktsineerimisega:

i)

ei ole haudemune vaktsineeritud lindude kõrge patogeensusega gripi vastu;

| ii) | kui päritolukarju on vaktsineeritud lindude kõrge patogeensusega gripi vastu, on päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium andnud tagatised selle kohta, et XIII lisas sätestatud vaktsineerimisprogrammide ja täiendava seire miinimumnõuded on täidetud; |
| --- | --- |

ii)

kui päritolukarju on vaktsineeritud lindude kõrge patogeensusega gripi vastu, on päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium andnud tagatised selle kohta, et XIII lisas sätestatud vaktsineerimisprogrammide ja täiendava seire miinimumnõuded on täidetud;

| c) | seoses Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse vastase vaktsineerimisega ei ole haudemune Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse vastu vaktsineeritud ja kui päritolukarja on Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu vaktsineeritud:






  i) | on päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus andnud tagatised selle kohta, et kasutatud vaktsiinid vastavad kas






  — | Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastaste vaktsiinide üld- ja erikriteeriumidele, mis on sätestatud XV lisa punktis 1,
  või |
| --- | --- | --- | --- |

c)

seoses Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse vastase vaktsineerimisega ei ole haudemune Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse vastu vaktsineeritud ja kui päritolukarja on Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu vaktsineeritud:

i)

on päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus andnud tagatised selle kohta, et kasutatud vaktsiinid vastavad kas

—

Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastaste vaktsiinide üld- ja erikriteeriumidele, mis on sätestatud XV lisa punktis 1,

või

| — | XV lisa punktis 1 sätestatud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastaste tunnustatud vaktsiinide üldkriteeriumidele ja haudemunad vastavad XV lisa punktis 2 sätestatud loomatervisenõuetele kodulindude ja haudemunade kohta, mis on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus kasutatavad Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastased vaktsiinid ei vasta XV lisa punktis 1 sätestatud erikriteeriumidele; |
| --- | --- |

—

XV lisa punktis 1 sätestatud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastaste tunnustatud vaktsiinide üldkriteeriumidele ja haudemunad vastavad XV lisa punktis 2 sätestatud loomatervisenõuetele kodulindude ja haudemunade kohta, mis on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus kasutatavad Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastased vaktsiinid ei vasta XV lisa punktis 1 sätestatud erikriteeriumidele;

| ii) | tuleb saadetise kohta esitada XV lisa punktis 4 sätestatud teave; |
| --- | --- |

ii)

tuleb saadetise kohta esitada XV lisa punktis 4 sätestatud teave;

| d) | kui nad on päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis läbinud veterinaarjärelevalve ametniku kliinilise kontrolli 24 tunni jooksul enne haudemunade saadetiste liitu lähetamiseks pealelaadimist, et tuvastada märke, mis viitavad taudide (sealhulgas I lisas osutatud loetellu kantud taudide ja esilekerkivate taudide) esinemisele osutavate ilmingute avastamisele, ning linnukarjades ei ilmnenud ühtegi taudi sümptomit ja ei olnud mingit alust kahtlustada kõnealuste taudide esinemist. |
| --- | --- |

d)

kui nad on päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis läbinud veterinaarjärelevalve ametniku kliinilise kontrolli 24 tunni jooksul enne haudemunade saadetiste liitu lähetamiseks pealelaadimist, et tuvastada märke, mis viitavad taudide (sealhulgas I lisas osutatud loetellu kantud taudide ja esilekerkivate taudide) esinemisele osutavate ilmingute avastamisele, ning linnukarjades ei ilmnenud ühtegi taudi sümptomit ja ei olnud mingit alust kahtlustada kõnealuste taudide esinemist.

| e) | nad on pärit linnukarjadest:






  i) | mida on päritoluettevõttes hoitud vähemalt 21 päeva jooksul enne haudemunade kogumist isolatsioonis; |
| --- | --- | --- |

e)

nad on pärit linnukarjadest:

i)

mida on päritoluettevõttes hoitud vähemalt 21 päeva jooksul enne haudemunade kogumist isolatsioonis;

| ii) | millele tehti kooskõlas XVII lisas sätestatud nõuetega, mis käsitlevad vähem kui 20 kodulinnuisendist (v.a silerinnalised linnud) või vähem kui 20 kodulindude haudemunast (v.a silerinnaliste lindude haudemunad) koosnevatele saadetistele enne nende liitu sissetoomist uuringute tegemist, uuringud, mis näitasid, et need ei ole nakatunud või pole mingit alust kahtlustada nende nakatumist järgmiste tauditekitajatega:






  — | Salmonella pullorum, Salmonella gallinarum ja Mycoplasma gallisepticum liigi Gallus gallus puhul; |
| --- | --- | --- |

ii)

millele tehti kooskõlas XVII lisas sätestatud nõuetega, mis käsitlevad vähem kui 20 kodulinnuisendist (v.a silerinnalised linnud) või vähem kui 20 kodulindude haudemunast (v.a silerinnaliste lindude haudemunad) koosnevatele saadetistele enne nende liitu sissetoomist uuringute tegemist, uuringud, mis näitasid, et need ei ole nakatunud või pole mingit alust kahtlustada nende nakatumist järgmiste tauditekitajatega:

—

Salmonella pullorum, Salmonella gallinarum ja Mycoplasma gallisepticum liigi Gallus gallus puhul;

Salmonella pullorum

Salmonella gallinarum

Mycoplasma gallisepticum

Gallus gallus

| — | Salmonella arizonae (serogrupp O:18(k)), Salmonella pullorum, Salmonella gallinarum, Mycoplasma meleagridis ja Mycoplasma gallisepticum liigi Meleagris gallopavo puhul; |
| --- | --- |

—

Salmonella arizonae (serogrupp O:18(k)), Salmonella pullorum, Salmonella gallinarum, Mycoplasma meleagridis ja Mycoplasma gallisepticum liigi Meleagris gallopavo puhul;

Salmonella arizonae

Salmonella pullorum

Salmonella gallinarum

Mycoplasma meleagridis

Mycoplasma gallisepticum

Meleagris gallopavo

| — | Salmonella pullorum ja Salmonella gallinarum liikide Numida meleagris, Coturnix coturnix, Phasianus colchicus, Perdix perdix ja Anas spp. puhul. |
| --- | --- |

—

Salmonella pullorum ja Salmonella gallinarum liikide Numida meleagris, Coturnix coturnix, Phasianus colchicus, Perdix perdix ja Anas spp. puhul.

Salmonella pullorum

Salmonella gallinarum

Numida meleagris

Coturnix coturnix

Phasianus colchicus

Perdix perdix

Anas

4. PEATÜKK

Konkreetsed loomatervisenõuded määratletud patogeenivabadele munadele

Artikkel 111

Erand ja erinõuded määratletud patogeenivabadele munadele

Erandina artiklis 98 sätestatud viibimisaja nõuetest ning artiklites 105–110 ja 112–114 sätestatud konkreetsetest loomatervisenõuetest lubatakse määratletud patogeenivabade munade saadetisi, mis ei vasta kõnealuste sätete kohastele loomatervisenõuetele, liitu sisse tuua juhul, kui need vastavad selle asemel järgmistele loomatervisenõuetele:

| a) | need on pärit linnukarjadest:






  i) | mis on määratletud patogeenidest vabad, nagu on kirjeldatud Euroopa farmakopöas, ning kõigi selle staatuse omandamiseks nõutavate analüüside ja kliiniliste läbivaatuste tulemused on olnud soodsad, hõlmates lindude kõrge patogeensusega gripi, Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse ja lindude madala patogeensusega gripi viiruste nakkuse avastamiseks 30 päeva jooksul enne munade liitu lähetamiseks kogumise kuupäeva tehtud analüüside negatiivseid tulemusi; |
| --- | --- | --- |

a)

need on pärit linnukarjadest:

i)

mis on määratletud patogeenidest vabad, nagu on kirjeldatud Euroopa farmakopöas, ning kõigi selle staatuse omandamiseks nõutavate analüüside ja kliiniliste läbivaatuste tulemused on olnud soodsad, hõlmates lindude kõrge patogeensusega gripi, Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse ja lindude madala patogeensusega gripi viiruste nakkuse avastamiseks 30 päeva jooksul enne munade liitu lähetamiseks kogumise kuupäeva tehtud analüüside negatiivseid tulemusi;

| ii) | mis on vähemalt kord nädalas kliiniliselt läbi vaadatud, nagu on kirjeldatud Euroopa farmakopöas, ning mille puhul ei ole tuvastatud ühtegi taudi sümptomit ega alust, et kahtlustada mis tahes taudi esinemist; |
| --- | --- |

ii)

mis on vähemalt kord nädalas kliiniliselt läbi vaadatud, nagu on kirjeldatud Euroopa farmakopöas, ning mille puhul ei ole tuvastatud ühtegi taudi sümptomit ega alust, et kahtlustada mis tahes taudi esinemist;

| iii) | mida on vähemalt kuus nädalat enne munade liitu lähetamiseks kogumise kuupäeva peetud ettevõtetes, mis vastavad Euroopa farmakopöas kirjeldatud tingimustele; |
| --- | --- |

iii)

mida on vähemalt kuus nädalat enne munade liitu lähetamiseks kogumise kuupäeva peetud ettevõtetes, mis vastavad Euroopa farmakopöas kirjeldatud tingimustele;

| iv) | mis ei ole vähemalt kuus nädalat enne munade liitu lähetamiseks kogumise kuupäeva puutunud kokku kodulindudega, kes ei vasta käesoleva artikli nõuetele, ega metslindudega; |
| --- | --- |

iv)

mis ei ole vähemalt kuus nädalat enne munade liitu lähetamiseks kogumise kuupäeva puutunud kokku kodulindudega, kes ei vasta käesoleva artikli nõuetele, ega metslindudega;

| b) | need on märgistatud värvitinti kasutades templiga, millel on päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi ISO kood ja päritoluettevõtte kordumatu heakskiidunumber; |
| --- | --- |

b)

need on märgistatud värvitinti kasutades templiga, millel on päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi ISO kood ja päritoluettevõtte kordumatu heakskiidunumber;

| c) | need peavad olema desinfitseeritud vastavalt päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse juhistele. |
| --- | --- |

c)

need peavad olema desinfitseeritud vastavalt päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse juhistele.

5. PEATÜKK

Konkreetsed loomatervisenõuded kodulindude haudemunade liikumisele ja käitlemisele pärast nende liitu sissetoomist ning neist munadest koorunud kodulindude liikumisele ja käitlemisele

Artikkel 112

Ettevõtjate kohustused seoses haudemunade käitlemisega pärast nende liitu sissetoomist ja neist haudemunadest koorunud kodulindude käitlemisega

1.   Sihtettevõtet käitavad ettevõtjad paigutavad kodulindude haudemunad, mis on liitu sisse toodud kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kas

| a) | muudest haudemunadest eraldi inkubaatoritesse (sh koorumiskappidesse),
  või |
| --- | --- |

a)

muudest haudemunadest eraldi inkubaatoritesse (sh koorumiskappidesse),

või

| b) | inkubaatoritesse (sh koorumiskappidesse), kus on juba muid haudemune. |
| --- | --- |

b)

inkubaatoritesse (sh koorumiskappidesse), kus on juba muid haudemune.

2.   Lõikes 1 osutatud ettevõtjad tagavad, et kõnealuses lõikes nimetatud haudemunadest koorunud sugulinde ja tootmislinde peetakse järjestikuse ajavahemiku jooksul:

| a) | koorumisest saadik vähemalt kolm nädalat haudejaamas
  või |
| --- | --- |

a)

koorumisest saadik vähemalt kolm nädalat haudejaamas

või

| b) | koorumisest saadik vähemalt kolm nädalat kas samas või muus liikmesriigis asuvates ettevõtetes, kuhu kodulinnud on pärast koorumist saadetud. |
| --- | --- |

b)

koorumisest saadik vähemalt kolm nädalat kas samas või muus liikmesriigis asuvates ettevõtetes, kuhu kodulinnud on pärast koorumist saadetud.

3.   Lõikes 2 sätestatud ajavahemike jooksul hoiavad ettevõtjad liitu sisse toodud haudemunadest koorunud kodulinde muudest kodulinnukarjadest eraldi.

4.   Kui kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist liitu sisse toodud haudemunadest koorunud sugulinnud ja tootmislinnud paigutati ruumidesse või tarandikesse, kus on muid kodulinde, algavad lõikes 2 sätestatud asjakohased ajavahemikud alates viimase linnu lisamise kuupäevast ja ühtegi neis ruumides või tarandikes olevat kodulindu ei tohi enne kõnealuste ajavahemike möödumist sealt eemaldada.

5.   Kui kodulindude haudemunad, mis on liitu sisse toodud kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, paigutati inkubaatoritesse (sh koorumiskappidesse), kus oli juba muid haudemune, siis

| a) | kohaldatakse lõigete 2–4 sätteid kõigi kodulindude suhtes, kes on koorunud haudemunadest, mis paiknesid samas inkubaatoris (sh koorumiskapis) haudemunadega, mis on liitu sisse toodud kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist; |
| --- | --- |

a)

kohaldatakse lõigete 2–4 sätteid kõigi kodulindude suhtes, kes on koorunud haudemunadest, mis paiknesid samas inkubaatoris (sh koorumiskapis) haudemunadega, mis on liitu sisse toodud kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist;

| b) | lõikes 2 osutatud asjakohased ajavahemikud algavad kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist liitu sisse toodud viimase haudemuna koorumise kuupäevast. |
| --- | --- |

b)

lõikes 2 osutatud asjakohased ajavahemikud algavad kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist liitu sisse toodud viimase haudemuna koorumise kuupäevast.

Artikkel 113

Proovide võtmine ja analüüsimine pärast liitu sissetoomist

Sihtliikmesriigi pädev asutus tagab, et veterinaarjärelevalve ametnik teeb sihtettevõttes kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist liitu sisse toodud haudemunadest koorunud sugulindude ja tootmislindude kliinilise läbivaatuse hiljemalt artikli 112 lõikes 2 sätestatud asjakohaste ajavahemike lõppkuupäeval, ning vajaduse korral võetakse neilt analüüsimiseks proovid, et jälgida nende tervisestaatust.

Artikkel 114

Pädevate asutuste kohustus võtta proove sellistest haudemunadest koorunud silerinnalistelt lindudelt, mis on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis ei ole Newcastle’i haiguse viiruse nakkusest vaba, ning neid proove analüüsida

Sihtliikmesriigi pädev asutus tagab, et sellistest haudemunadest koorunud silerinnaliste lindude suhtes, mis on liitu sisse toodud kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis ei ole Newcastle’i haiguse viiruse nakkusest vaba, kohaldatakse artikli 112 lõikes 2 sätestatud ajavahemikel järgmist:

| a) | pädev asutus teeb nende seas iga silerinnalise linnu kloaagi-tampooniprooviga või väljaheiteprooviga viiruse tuvastamise uuringu Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse kindlakstegemiseks; |
| --- | --- |

a)

pädev asutus teeb nende seas iga silerinnalise linnu kloaagi-tampooniprooviga või väljaheiteprooviga viiruse tuvastamise uuringu Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse kindlakstegemiseks;

| b) | selliste silerinnaliste lindude puhul, mis on ette nähtud sissetoomiseks liikmesriiki, millel on ilma vaktsineerimata Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vaba staatus, teeb lisaks punktis a osutatud nõuetele pädev asutus nende seas iga silerinnalise linnu viiruse seroloogilise uuringu Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse suhtes; |
| --- | --- |

b)

selliste silerinnaliste lindude puhul, mis on ette nähtud sissetoomiseks liikmesriiki, millel on ilma vaktsineerimata Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vaba staatus, teeb lisaks punktis a osutatud nõuetele pädev asutus nende seas iga silerinnalise linnu viiruse seroloogilise uuringu Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse suhtes;

| c) | enne isolatsioonist vabastamist peavad kõigi silerinnaliste lindude seas tehtud punktides a ja b sätestatud uuringute tulemused olema negatiivsed. |
| --- | --- |

c)

enne isolatsioonist vabastamist peavad kõigi silerinnaliste lindude seas tehtud punktides a ja b sätestatud uuringute tulemused olema negatiivsed.

6. PEATÜKK

Konkreetsed loomatervisenõuded tehistingimustes peetavate lindude haudemunadele

Artikkel 115

Haudemunade saadetised

Tehistingimustes peetavate lindude haudemunade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need on saadud tehistingimustes peetavatelt lindudelt, kes vastavad artiklites 55–58 sätestatud liitu sissetoomise nõuetele.

7. PEATÜKK

Konkreetsed loomatervisenõuded tehistingimustes peetavate lindude haudemunade liikumisele ja käitlemisele pärast nende liitu sissetoomist ja neist munadest koorunud tehistingimustes peetavate lindude liikumisele ja käitlemisele

Artikkel 116

Tehistingimustes peetavate lindude haudemunade käitlemine pärast nende liitu sissetoomist ja neist munadest koorunud tehistingimustes peetavate lindude käitlemine

Sihtettevõtet käitavad ettevõtjad teevad järgmist:

| a) | paigutavad tehistingimustes peetavate lindude haudemunad, mis on liitu sisse toodud kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, muudest haudemunadest eraldi inkubaatoritesse (sh koorumiskappidesse); |
| --- | --- |

a)

paigutavad tehistingimustes peetavate lindude haudemunad, mis on liitu sisse toodud kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, muudest haudemunadest eraldi inkubaatoritesse (sh koorumiskappidesse);

| b) | tagavad, et artiklis 115 osutatud tehistingimustes peetavate lindude haudemunadest koorunud tehistingimustes peetavaid linde hoitakse vastavalt artiklite 59–61 nõuetele heakskiidetud karantiiniasutuses. |
| --- | --- |

b)

tagavad, et artiklis 115 osutatud tehistingimustes peetavate lindude haudemunadest koorunud tehistingimustes peetavaid linde hoitakse vastavalt artiklite 59–61 nõuetele heakskiidetud karantiiniasutuses.

3. JAOTIS

LOOMATERVISENÕUDED MUUDE LOOMADE KUI KABILOOMADE PALJUNDUSMATERJALILE NING KODULINDUDE JA TEHISTINGIMUSTES PEETAVATE LINDUDE HAUDEMUNADELE, MIS ON ETTE NÄHTUD KINNISTE ETTEVÕTETE JAOKS

Artikkel 117

Nõuded kinnistest ettevõtetest lähetatud muude kui artikli 1 lõike 4 punktides a ja b osutatud loomade paljundusmaterjali saadetiste liitu sissetoomiseks

Artikli 29 kohaselt loetellu kantud kinnistest ettevõtetest lähetatud muude kui artikli 1 lõike 4 punktides a ja b osutatud loomade sperma, ootsüütide ja embrüote saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need on lähetatud liidus asuvasse kinnisesse ettevõttesse ja tingimusel, et:

| a) | sihtliikmesriigi pädev asutus on hinnanud ohte, mida kõnealune loomne paljundusmaterjal võib liidu jaoks endast kujutada; |
| --- | --- |

a)

sihtliikmesriigi pädev asutus on hinnanud ohte, mida kõnealune loomne paljundusmaterjal võib liidu jaoks endast kujutada;

| b) | kõnealuse loomse paljundusmaterjali doonorloomad on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, millest on lubatud teatavaid loomaliike ja -kategooriaid liitu sisse tuua; |
| --- | --- |

b)

kõnealuse loomse paljundusmaterjali doonorloomad on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, millest on lubatud teatavaid loomaliike ja -kategooriaid liitu sisse tuua;

| c) | kõnealuse loomse paljundusmaterjali doonorloomad on pärit päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis asuvast kinnisest ettevõttest, mis on kantud artikli 29 kohaselt koostatud nende kinniste ettevõtete loetellu, kust on lubatud teatavate loomaliikide liitu toomine; |
| --- | --- |

c)

kõnealuse loomse paljundusmaterjali doonorloomad on pärit päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis asuvast kinnisest ettevõttest, mis on kantud artikli 29 kohaselt koostatud nende kinniste ettevõtete loetellu, kust on lubatud teatavate loomaliikide liitu toomine;

| d) | loomse paljundusmaterjali sihtkoht on liidus asuv kinnine ettevõte, mis on määruse (EL) 2016/429 artikli 95 kohaselt heaks kiidetud; |
| --- | --- |

d)

loomse paljundusmaterjali sihtkoht on liidus asuv kinnine ettevõte, mis on määruse (EL) 2016/429 artikli 95 kohaselt heaks kiidetud;

| e) | loomne paljundusmaterjal veetakse otse liidus asuvasse kinnisesse ettevõttesse, millele on osutatud punktis d. |
| --- | --- |

e)

loomne paljundusmaterjal veetakse otse liidus asuvasse kinnisesse ettevõttesse, millele on osutatud punktis d.

Artikkel 118

Konkreetsed loomatervisenõuded doonorloomadele

Artiklis 117 osutatud sperma, ootsüütide ja embrüote saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need koguti doonorloomadelt, kes vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | nad ei ole pärit ettevõttest ega ole kokku puutunud loomadega ettevõttest, mis asub A-kategooria taudi või nende peetavate maismaaloomade liikide puhul asjakohase esilekerkiva taudi esinemise tõttu kehtestatud piirangutsoonis; |
| --- | --- |

a)

nad ei ole pärit ettevõttest ega ole kokku puutunud loomadega ettevõttest, mis asub A-kategooria taudi või nende peetavate maismaaloomade liikide puhul asjakohase esilekerkiva taudi esinemise tõttu kehtestatud piirangutsoonis;

| b) | nad on pärit ettevõttest, kus ei ole vähemalt viimase 30 päeva jooksul esinenud ühtegi nende peetavate maismaaloomade liikide puhul asjakohast D-kategooria taudi; |
| --- | --- |

b)

nad on pärit ettevõttest, kus ei ole vähemalt viimase 30 päeva jooksul esinenud ühtegi nende peetavate maismaaloomade liikide puhul asjakohast D-kategooria taudi;

| c) | nad on viibinud vähemalt 30 päeva enne liitu sissetoomiseks ette nähtud sperma, ootsüütide või embrüote kogumist ühes kinnises päritoluettevõttes; |
| --- | --- |

c)

nad on viibinud vähemalt 30 päeva enne liitu sissetoomiseks ette nähtud sperma, ootsüütide või embrüote kogumist ühes kinnises päritoluettevõttes;

| d) | nad on kinnise ettevõtte tegevuse eest vastutava ettevõtte veterinaararsti poolt kliiniliselt läbi vaadatud ja neil ei olnud sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeval taudi sümptomeid. |
| --- | --- |

d)

nad on kinnise ettevõtte tegevuse eest vastutava ettevõtte veterinaararsti poolt kliiniliselt läbi vaadatud ja neil ei olnud sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeval taudi sümptomeid.

| e) | neid ei kasutatud võimaluse korral vähemalt 30 päeva jooksul enne liitu sissetoomiseks ette nähtud sperma, ootsüütide või embrüote esimese kogumise päeva ja nende kogumisperioodi jooksul loomulikuks paaritamiseks; |
| --- | --- |

e)

neid ei kasutatud võimaluse korral vähemalt 30 päeva jooksul enne liitu sissetoomiseks ette nähtud sperma, ootsüütide või embrüote esimese kogumise päeva ja nende kogumisperioodi jooksul loomulikuks paaritamiseks;

| f) | nad on identifitseeritud ja registreeritud selle kinnise ettevõtte eeskirjade kohaselt. |
| --- | --- |

f)

nad on identifitseeritud ja registreeritud selle kinnise ettevõtte eeskirjade kohaselt.

Artikkel 119

Nõuded loomsele paljundusmaterjalile

Artiklis 117 osutatud sperma, ootsüütide ja embrüote saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | need on märgistatud sellisel viisil, et on võimalik hõlpsasti tuvastada järgmist teavet:






  i) | selle loomse paljundusmaterjali kogumise või tootmise kuupäev; |
| --- | --- | --- |

a)

need on märgistatud sellisel viisil, et on võimalik hõlpsasti tuvastada järgmist teavet:

i)

selle loomse paljundusmaterjali kogumise või tootmise kuupäev;

| ii) | doonorlooma(de) liik, vajaduse korral alamliik, ja identifitseerimisandmed; |
| --- | --- |

ii)

doonorlooma(de) liik, vajaduse korral alamliik, ja identifitseerimisandmed;

| iii) | kinnise ettevõtte kordumatu heakskiidunumber, milles sisaldub heakskiidu andnud riigi ISO 3166-1 kahetäheline riigikood; |
| --- | --- |

iii)

kinnise ettevõtte kordumatu heakskiidunumber, milles sisaldub heakskiidu andnud riigi ISO 3166-1 kahetäheline riigikood;

| iv) | muu asjakohane teave; |
| --- | --- |

iv)

muu asjakohane teave;

| b) | neid veetakse konteineris, mis:






  i) | on enne kinnisest ettevõttest lähetamist kinnises ettevõttes toimuva tegevuse eest vastutava ettevõtte veterinaararsti poolt pitseeritud ja nummerdatud; |
| --- | --- | --- |

b)

neid veetakse konteineris, mis:

i)

on enne kinnisest ettevõttest lähetamist kinnises ettevõttes toimuva tegevuse eest vastutava ettevõtte veterinaararsti poolt pitseeritud ja nummerdatud;

| ii) | on enne kasutamist puhastatud ja desinfitseeritud või steriliseeritud või kasutatakse ühekordselt kasutatavat konteinerit; |
| --- | --- |

ii)

on enne kasutamist puhastatud ja desinfitseeritud või steriliseeritud või kasutatakse ühekordselt kasutatavat konteinerit;

| iii) | on täidetud krüogeense ainega, mida ei ole varem teiste toodetega kasutatud. |
| --- | --- |

iii)

on täidetud krüogeense ainega, mida ei ole varem teiste toodetega kasutatud.

IV OSA

ARTIKLITES 3 JA 5 OSUTATUD LOOMATERVISENÕUDED LOOMSETE SAADUSTE LIITU SISSETOOMISELE

1. JAOTIS

ÜLDISED LOOMATERVISENÕUDED LOOMSETE SAADUSTE LIITU SISSETOOMISELE

Artikkel 120

Tootmiskuupäeva ajalised piirangud

Loomsete saaduste saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevaid saadusi ei saadud ajavahemikul, mil:

| a) | liit võttis päritolukohaks olevast kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist kõnealuste saaduste sissetoomiseks kasutusele loomatervishoiuga seotud piiravad meetmed; |
| --- | --- |

a)

liit võttis päritolukohaks olevast kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist kõnealuste saaduste sissetoomiseks kasutusele loomatervishoiuga seotud piiravad meetmed;

| b) | peatati kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist kõnealuste saaduste liitu sissetoomise luba. |
| --- | --- |

b)

peatati kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist kõnealuste saaduste liitu sissetoomise luba.

Artikkel 121

Loomsete saaduste töötlemise nõuded

1.   Muude kui värskete või toorete loomsete saaduste saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevaid saadusi on töödeldud vastavalt käesoleva osa jaotistele 3–6.

Esimeses lõigus osutatud töötlemisviisi peab:

| a) | olema liit loetelus konkreetselt määranud päritolukohaks olevale kolmandale riigile, territooriumile või selle tsoonile ning teatavate loomsete saaduste päritoluliikidele; |
| --- | --- |

a)

olema liit loetelus konkreetselt määranud päritolukohaks olevale kolmandale riigile, territooriumile või selle tsoonile ning teatavate loomsete saaduste päritoluliikidele;

| b) | kohaldama selles kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis, mis on kantud teatavate loomsete saaduste liikide ja kategooriate liitu sissetoomist lubavasse loetellu; |
| --- | --- |

b)

kohaldama selles kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis, mis on kantud teatavate loomsete saaduste liikide ja kategooriate liitu sissetoomist lubavasse loetellu;

| c) | kohaldama vastavalt järgmistele nõuetele:






  i) | lihatoodete töötlemine riskide maandamiseks, nagu on sätestatud XXVI lisas; |
| --- | --- | --- |

c)

kohaldama vastavalt järgmistele nõuetele:

i)

lihatoodete töötlemine riskide maandamiseks, nagu on sätestatud XXVI lisas;

| ii) | piima ja piimatoodete töötlemine riskide maandamiseks, nagu on sätestatud XXVII lisas; |
| --- | --- |

ii)

piima ja piimatoodete töötlemine riskide maandamiseks, nagu on sätestatud XXVII lisas;

| iii) | munatoodete töötlemine riskide maandamiseks, nagu on sätestatud XXVIII lisas. |
| --- | --- |

iii)

munatoodete töötlemine riskide maandamiseks, nagu on sätestatud XXVIII lisas.

2.   Pärast lõikes 1 sätestatud töötlemise lõppu tuleb loomseid saadusi kuni pakendamiseni käsitleda nii, et oleks välistatud ristsaastumise oht, mis võiks kujutada ohtu loomade tervisele.

Artikkel 122

Nõuded loomsete saaduste veovahenditele

Loomsete saaduste saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui selliseid saadetisi veetakse veovahendis, mis on projekteeritud, ehitatud ja mida hooldatakse nii, et loomsete saaduste tervisestaatust ei ohustata nende veo ajal päritolukohast liitu.

Artikkel 123

Loomsete saaduste liitu lähetamine

Loomsete saaduste saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui sellised saadetised on lähetatud liidus asuvasse sihtkohta eraldatuna nendest loomadest ja loomsetest saadustest, mis ei vasta käesolevas määruses sätestatud liitu sissetoomisel kohaldatavatele asjakohastele loomatervisenõuetele.

2. JAOTIS

LOOMATERVISENÕUDED VÄRSKE LIHA LIITU SISSETOOMISELE

1. PEATÜKK

Üldised loomatervisenõuded värskele lihale

Artikkel 124

Peetavate värske liha päritoluloomade tapamajja lähetamine

Peetavatelt loomadelt (v.a tehistingimustes peetavatelt kohapeal surmatud ulukitelt) pärineva värske liha saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev värske liha on saadud järgmistele nõuetele vastavatelt peetavatelt loomadelt:

| a) | loomade päritoluettevõte asub kas






  i) | samas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis, kus värske liha saadi,
  või |
| --- | --- | --- |

a)

loomade päritoluettevõte asub kas

i)

samas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis, kus värske liha saadi,

või

| ii) | kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis, kust loomade tapamajja lähetamise ajal oli lubatud asjaomaste loomaliikide värsket liha liitu sisse tuua; |
| --- | --- |

ii)

kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis, kust loomade tapamajja lähetamise ajal oli lubatud asjaomaste loomaliikide värsket liha liitu sisse tuua;

| b) | peetavad loomad lähetati päritoluettevõttest otse tapamajja; |
| --- | --- |

b)

peetavad loomad lähetati päritoluettevõttest otse tapamajja;

| c) | punktis a osutatud tapamajja vedamise ajal:






  i) | ei läbinud peetavad loomad kolmandat riiki või territooriumi või selle tsooni, mis ei ole kantud teatavate värske liha liikide ja kategooriate liitu sissetoomist lubavasse loetellu; |
| --- | --- | --- |

c)

punktis a osutatud tapamajja vedamise ajal:

i)

ei läbinud peetavad loomad kolmandat riiki või territooriumi või selle tsooni, mis ei ole kantud teatavate värske liha liikide ja kategooriate liitu sissetoomist lubavasse loetellu;

| ii) | ei puutunud peetavad loomad kokku halvema tervisestaatusega loomadega; |
| --- | --- |

ii)

ei puutunud peetavad loomad kokku halvema tervisestaatusega loomadega;

| d) | punktis a osutatud peetavate loomade tapamajja vedamiseks kasutatavad veovahendid ja konteinerid vastavad artiklites 17 ja 18 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

d)

punktis a osutatud peetavate loomade tapamajja vedamiseks kasutatavad veovahendid ja konteinerid vastavad artiklites 17 ja 18 sätestatud nõuetele.

Artikkel 125

Metsloomade või tehistingimustes peetavate kohapeal surmatud ulukite rümpade lähetamine

Metsloomadelt või tehistingimustes peetavatelt kohapeal surmatud ulukitelt pärineva värske liha saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev värske liha on saadud järgmistele nõuetele vastavatelt rümpadelt:

| a) | rümbad lähetati surmamise kohast otse samas loetellu kantud kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis asuvasse ulukiliha käitlemise ettevõttesse; |
| --- | --- |

a)

rümbad lähetati surmamise kohast otse samas loetellu kantud kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis asuvasse ulukiliha käitlemise ettevõttesse;

| b) | punktis a osutatud ulukiliha käitlemise ettevõttesse vedamise ajal:






  i) | ei läbinud rümbad kolmandat riiki või territooriumi või selle tsooni, mis ei ole kantud teatavate värske liha liikide ja kategooriate liitu sissetoomist lubavasse loetellu; |
| --- | --- | --- |

b)

punktis a osutatud ulukiliha käitlemise ettevõttesse vedamise ajal:

i)

ei läbinud rümbad kolmandat riiki või territooriumi või selle tsooni, mis ei ole kantud teatavate värske liha liikide ja kategooriate liitu sissetoomist lubavasse loetellu;

| ii) | ei puutunud rümbad kokku halvema tervisestaatusega loomade ega rümpadega; |
| --- | --- |

ii)

ei puutunud rümbad kokku halvema tervisestaatusega loomade ega rümpadega;

| c) | rümbad veeti punktis a osutatud ulukiliha käitlemise ettevõttesse veovahendites ja konteinerites, mis vastavad järgmistele nõuetele:






  i) | need puhastati ja desinfitseeriti enne rümpade liitu lähetamiseks pealelaadimist päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse lubatud desinfitseerimisvahendiga; |
| --- | --- | --- |

c)

rümbad veeti punktis a osutatud ulukiliha käitlemise ettevõttesse veovahendites ja konteinerites, mis vastavad järgmistele nõuetele:

i)

need puhastati ja desinfitseeriti enne rümpade liitu lähetamiseks pealelaadimist päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse lubatud desinfitseerimisvahendiga;

| ii) | need on ehitatud nii, et rümpade veo ajal ei ohustata nende tervisestaatust. |
| --- | --- |

ii)

need on ehitatud nii, et rümpade veo ajal ei ohustata nende tervisestaatust.

Artikkel 126

Tapaeelne ja tapajärgne kontroll

Peetavatelt ja metsloomadelt pärineva värske liha saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need on saadud loomadelt, kes on läbinud järgmised kontrollid:

| a) | peetavate loomade puhul:






  i) | tapaeelne kontroll 24 tunni jooksul enne tapmist; |
| --- | --- | --- |

a)

peetavate loomade puhul:

i)

tapaeelne kontroll 24 tunni jooksul enne tapmist;

| ii) | tapajärgne kontroll, mis tehakse viivitamata pärast nende surmamist või tapmist; |
| --- | --- |

ii)

tapajärgne kontroll, mis tehakse viivitamata pärast nende surmamist või tapmist;

| b) | metsloomade puhul tehakse tapajärgne kontroll viivitamata pärast nende surmamist. |
| --- | --- |

b)

metsloomade puhul tehakse tapajärgne kontroll viivitamata pärast nende surmamist.

Esimeses lõigus osutatud kontrollid peab päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis tegema veterinaarjärelevalve ametnik, et välistada I lisas osutatud asjakohaste taudide ja esilekerkivate taudide olemasolu.

Artikkel 127

Värske liha päritoluloomade käitlemine surmamise või tapmise ajal

Värske liha saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev värske liha on pärit loomadelt, kellel puudus nende surmamise või tapmise ajal kokkupuude halvema tervisestaatusega loomadega.

Artikkel 128

Värske liha käitlemine ja valmistamine värske liha päritoluettevõttes

Värske liha saadetisi tuleb hoida rangelt eraldatuna värskest lihast, mis ei vasta artiklites 124–146 sätestatud asjakohastele loomatervisenõuetele värske liha liitu sissetoomisel, ning seda tapmise ja tükeldamise ajal kuni

| a) | selle pakendamiseni edasiseks säilitamiseks või liitu lähetamiseks
  või |
| --- | --- |

a)

selle pakendamiseni edasiseks säilitamiseks või liitu lähetamiseks

või

| b) | pakendamata värske liha puhul selle liitu saabumiseni. |
| --- | --- |

b)

pakendamata värske liha puhul selle liitu saabumiseni.

2. PEATÜKK

Loomatervisenõuded kabiloomade värskele lihale

1. JAGU

ÜLDISED LOOMATERVISENÕUDED PEETAVATE JA LOODUSLIKE KABILOOMADE VÄRSKELE LIHALE

Artikkel 129

Kabiloomade värske liha päritoluloomade liigid

Kabiloomade värske liha saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev värske liha on pärit järgmistelt liikidelt:

| a) | peetavate kabiloomade puhul kõigilt kabiloomade liikidelt; |
| --- | --- |

a)

peetavate kabiloomade puhul kõigilt kabiloomade liikidelt;

| b) | looduslike kabiloomade ja tehistingimustes peetavate ulukkabiloomade puhul kõigilt kabiloomade liikidelt, v.a veised, lambad, kitsed ja kodusigade tõud. |
| --- | --- |

b)

looduslike kabiloomade ja tehistingimustes peetavate ulukkabiloomade puhul kõigilt kabiloomade liikidelt, v.a veised, lambad, kitsed ja kodusigade tõud.

veised, lambad, kitsed ja kodusigade tõud

Artikkel 130

Värske vere sissetoomise keeld

Inimtoiduna kasutamiseks ette nähtud kabiloomade värske vere saadetisi ei lubata liitu sisse tuua.

2. JAGU

KONKREETSED LOOMATERVISENÕUDED PEETAVATE KABILOOMADE VÄRSKELE LIHALE

Artikkel 131

Värske liha saamiseks kasutatud peetavate kabiloomade viibimisaeg enne nende tapmist või surmamist

1.   Liitu sissetoomiseks ette nähtud värske liha saamiseks kasutatud peetavad kabiloomad ei pea vastama enne nende tapmise või surmamise kuupäeva viibimisaja nõudele, tingimusel, et nad on kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile või selle tsooni toodud:

| a) | muust kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis on kantud samadelt kabiloomade liikidelt saadud värske liha liitu sissetoomist lubavasse loetellu ja kus peetavad kabiloomad viibisid enne tapmist vähemalt kolm kuud,
  või |
| --- | --- |

a)

muust kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis on kantud samadelt kabiloomade liikidelt saadud värske liha liitu sissetoomist lubavasse loetellu ja kus peetavad kabiloomad viibisid enne tapmist vähemalt kolm kuud,

või

| b) | liikmesriigist. |
| --- | --- |

b)

liikmesriigist.

2.   Liitu sissetoomiseks ette nähtud värske liha saamiseks kasutatud peetavad kabiloomad (v.a lõikes 1 osutatud kabiloomad) peavad vahetult enne nende tapmise või surmamise kuupäeva vastama viibimisaja nõudele XXIII lisa kohase järjestikuse ajavahemiku jooksul järgmiselt:

| a) | päritolukari viibis päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis; |
| --- | --- |

a)

päritolukari viibis päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis;

| b) | nad viibisid päritoluettevõttes; |
| --- | --- |

b)

nad viibisid päritoluettevõttes;

| c) | neil puudus kokkupuude halvema tervisestaatusega kabiloomadega. |
| --- | --- |

c)

neil puudus kokkupuude halvema tervisestaatusega kabiloomadega.

Artikkel 132

Erand peetavate värske liha päritoluloomade otse tapamajja lähetamisest

Erandina artikli 124 punktist b lubatakse neile nõuetele mittevastavate peetavate kabiloomade värske liha saadetisi liitu sisse tuua tingimusel, et saadetises olev värske liha on saadud veistelt, lammastelt või kitsedelt ning:

| a) | kabiloomad on pärast nende päritoluettevõttest lahkumist ja enne tapamajja saabumist läbinud üheainsa kogumisega tegeleva ettevõtte, mis vastab artikli 20 punktis b sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

a)

kabiloomad on pärast nende päritoluettevõttest lahkumist ja enne tapamajja saabumist läbinud üheainsa kogumisega tegeleva ettevõtte, mis vastab artikli 20 punktis b sätestatud nõuetele;

| b) | päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on andnud lisatagatised tagamaks, et kabiloomade tervisestaatust ei ole nende päritoluettevõttest välja liikumise ajast kuni tapamajja saabumiseni ohustatud; |
| --- | --- |

b)

päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on andnud lisatagatised tagamaks, et kabiloomade tervisestaatust ei ole nende päritoluettevõttest välja liikumise ajast kuni tapamajja saabumiseni ohustatud;

| c) | punktis b osutatud kolmandale riigile või territooriumile või selle tsoonile on selliste erandite loetelus antud luba. |
| --- | --- |

c)

punktis b osutatud kolmandale riigile või territooriumile või selle tsoonile on selliste erandite loetelus antud luba.

Artikkel 133

Peetavate kabiloomade värske liha päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium või selle tsoon

1.   Peetavate kabiloomade värske liha saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev värske liha on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis vastab selliste loetletud taudide puhul XXIV lisa A osa tabelis sätestatud taudivaba staatuse minimaalsele ajale, millega seoses on loetletusse kantud kabiloomade liigid, kellelt värske liha on saadud.

Esimeses lõigus osutatud minimaalset kestust võib lühendada XXIV lisa B osas loetellu kantud taudide puhul, kui järgitakse seal sätestatud eritingimusi; kõnealused eritingimused peab liit olema loetelus konkreetselt määranud kolmandale riigile, territooriumile või selle tsoonile ning teatavate värske liha päritoluliikidele;

2.   Kabiloomade värske liha saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev värske liha on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus ei ole tehtud lõikes 1 osutatud loetellu kantud taudide vastast vaktsineerimist vastavalt XXV lisa A osa tabelile.

3.   Erandina lõikest 2 võib olla tehtud suu- ja sõrataudi vastane vaktsineerimine, kui pädev asutus järgib XXV lisa B osa punkti 1 alapunktis b või punkti 3.1 alapunktis a sätestatud eritingimusi, mille liit peab olema loetelus konkreetselt määranud kõnealusele kolmandale riigile, territooriumile või selle tsoonile ning konkreetsetele värske liha päritoluliikidele.

Artikkel 134

Värske liha saamiseks kasutatud peetavate kabiloomade päritoluettevõte

1.   Peetavate kabiloomade värske liha saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev värske liha on saadud kabiloomadelt, kes on pärit ettevõttest,

| a) | mille sees ja mida ümbritseval alal (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane) ei ole 10 km raadiuses tapmiskuupäevale eelneva 30 päeva jooksul teatatud ühegi sellise XXIV lisa A osas osutatud taudi esinemisest, millega seoses on kantud loetellu need kabiloomade liigid, kellelt liitu sissetoomiseks ette nähtud värske liha pärineb, või |
| --- | --- |

a)

mille sees ja mida ümbritseval alal (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane) ei ole 10 km raadiuses tapmiskuupäevale eelneva 30 päeva jooksul teatatud ühegi sellise XXIV lisa A osas osutatud taudi esinemisest, millega seoses on kantud loetellu need kabiloomade liigid, kellelt liitu sissetoomiseks ette nähtud värske liha pärineb, või

| b) | mis vastab XXV lisa B osa punkti 1 alapunktis b või punkti 3.1 alapunktis a sätestatud eritingimustele, mida pädevad asutused peavad kolmandas riigis, kolmandal territooriumil või selle tsoonis vähem kui 12 kuud enne tapmise kuupäeva tehtud suu- ja sõrataudi vastase vaktsineerimise korral järgima ja mille komisjon peab olema loetelus konkreetselt määranud kõnealusele kolmandale riigile, territooriumile või selle tsoonile, kust on lubatud värsket liha liitu sisse tuua, ning värske liha päritoluliikidele. |
| --- | --- |

b)

mis vastab XXV lisa B osa punkti 1 alapunktis b või punkti 3.1 alapunktis a sätestatud eritingimustele, mida pädevad asutused peavad kolmandas riigis, kolmandal territooriumil või selle tsoonis vähem kui 12 kuud enne tapmise kuupäeva tehtud suu- ja sõrataudi vastase vaktsineerimise korral järgima ja mille komisjon peab olema loetelus konkreetselt määranud kõnealusele kolmandale riigile, territooriumile või selle tsoonile, kust on lubatud värsket liha liitu sisse tuua, ning värske liha päritoluliikidele.

2.   Peetavate kabiloomade värske liha saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev värske liha on saadud kabiloomadelt, kes on pärit ettevõttest,

| a) | kus ei ole ühtegi looma vaktsineeritud vastavalt XXV lisa A osale või |
| --- | --- |

a)

kus ei ole ühtegi looma vaktsineeritud vastavalt XXV lisa A osale või

| b) | mis asub kolmandas riigis, kolmandal territooriumil või selle tsoonis, mis vastab XXIV lisa B osa punktis 1 sätestatud eritingimustele; need tingimused peab komisjon olema loetelus konkreetselt määranud kolmandale riigile, territooriumile või selle tsoonile, millest on lubatud kabiloomade värske liha liitu sissetoomine, ja värske liha päritoluliikidele. |
| --- | --- |

b)

mis asub kolmandas riigis, kolmandal territooriumil või selle tsoonis, mis vastab XXIV lisa B osa punktis 1 sätestatud eritingimustele; need tingimused peab komisjon olema loetelus konkreetselt määranud kolmandale riigile, territooriumile või selle tsoonile, millest on lubatud kabiloomade värske liha liitu sissetoomine, ja värske liha päritoluliikidele.

Artikkel 135

Erinõuded peetavate kabiloomade liigilt Sus scrofa saadud värskele lihale

Peetavate kabiloomade liigilt Sus scrofa saadud värske liha saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev värske liha on pärit loomadelt, keda on sünnist saadik peetud looduslikest kabiloomadest eraldi.

Sus scrofa

Artikkel 136

Peetavate kabiloomade värske liha päritoluettevõte

Peetavate kabiloomade värske liha saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev värske liha on saadud tapamajast või ulukiliha käitlemise ettevõttest, mille sees ja mida ümbritseval alal (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane) ei ole 10 km raadiuses tapmis- või surmamiskuupäevale eelneva 30 päeva jooksul teatatud ühegi sellise XXIV lisa A osas osutatud taudi esinemisest.

3. JAGU

KONKREETSED LOOMATERVISENÕUDED LOODUSLIKE KABILOOMADE VÄRSKELE LIHALE

Artikkel 137

Looduslike kabiloomade värske liha päritolukohaks olev riik või territoorium või selle tsoon

Looduslike kabiloomade värske liha saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev värske liha on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis vastab artiklis 133 sätestatud loomatervisenõuetele.

Artikkel 138

Värske liha saamiseks kasutatud looduslikud kabiloomad

Looduslike kabiloomade värske liha saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev värske liha on saadud loomadelt, kes vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | nad surmati kaugemal kui 20 kilomeetrit mis tahes sellise kolmanda riigi, territooriumi või tsooni piirist, mis ei olnud sel ajal kantud looduslike kabiloomade liikidest pärineva värske liha liitu sissetoomist lubavasse loetellu; |
| --- | --- |

a)

nad surmati kaugemal kui 20 kilomeetrit mis tahes sellise kolmanda riigi, territooriumi või tsooni piirist, mis ei olnud sel ajal kantud looduslike kabiloomade liikidest pärineva värske liha liitu sissetoomist lubavasse loetellu;

| b) | nad surmati 20 kilomeetrise raadiusega alal, kus ei olnud eelneva 60 päeva jooksul teatatud ühestki XXIV lisa A osas osutatud taudist. |
| --- | --- |

b)

nad surmati 20 kilomeetrise raadiusega alal, kus ei olnud eelneva 60 päeva jooksul teatatud ühestki XXIV lisa A osas osutatud taudist.

Artikkel 139

Ulukiliha käitlemise ettevõte, kust looduslike kabiloomade värske liha pärineb

Looduslike kabiloomade värske liha saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev värske liha on saadud ulukiliha käitlemise ettevõttest, mille sees ja mida ümbritseval alal (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane) ei ole 10 km raadiuses surmamiskuupäevale eelneva 30 päeva jooksul teatatud ühegi sellise XXIV lisa A osas osutatud taudi esinemisest.

3. PEATÜKK

Loomatervisenõuded kodulindude ja uluklindude värskele lihale

1. JAGU

KONKREETSED LOOMATERVISENÕUDED KODULINDUDE VÄRSKELE LIHALE

Artikkel 140

Kodulindude viibimisaeg

Kodulindude värske liha saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev värske liha on saadud järgmistelt kodulindudelt:

| a) | neid on hoitud koorumisest saadik kuni tapmise kuupäevani värske liha päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis
  või |
| --- | --- |

a)

neid on hoitud koorumisest saadik kuni tapmise kuupäevani värske liha päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis

või

| b) | nad imporditi ööpäevaste tibude, sugulindude, tootmislindude või tapmiseks ette nähtud kodulindudena kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis on kantud nende kaupade liitu sissetoomist lubavasse loetellu, või liikmesriigist ning import toimus kooskõlas selliste loomatervisenõuetega, mis on vähemalt sama ranged kui käesoleva määruse asjakohased nõuded. |
| --- | --- |

b)

nad imporditi ööpäevaste tibude, sugulindude, tootmislindude või tapmiseks ette nähtud kodulindudena kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis on kantud nende kaupade liitu sissetoomist lubavasse loetellu, või liikmesriigist ning import toimus kooskõlas selliste loomatervisenõuetega, mis on vähemalt sama ranged kui käesoleva määruse asjakohased nõuded.

Artikkel 141

Kodulindude värske liha päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium või selle tsoon

Kodulindude värske liha saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev värske liha on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis vastab järgmistele tingimustele:

| a) | seal kehtib liitu sissetoomiseks ette nähtud saadetise lähetamise kuupäevale eelneva vähemalt kuue kuu jooksul lindude kõrge patogeensusega gripi jaoks taudiseireprogramm ning kõnealune seireprogramm vastab nõuetele, mis on sätestatud kas






  i) | käesoleva määruse II lisas
  või |
| --- | --- | --- |

a)

seal kehtib liitu sissetoomiseks ette nähtud saadetise lähetamise kuupäevale eelneva vähemalt kuue kuu jooksul lindude kõrge patogeensusega gripi jaoks taudiseireprogramm ning kõnealune seireprogramm vastab nõuetele, mis on sätestatud kas

i)

käesoleva määruse II lisas

või

| ii) | Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervise koodeksi asjakohases peatükis; |
| --- | --- |

ii)

Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervise koodeksi asjakohases peatükis;

| b) | seda loetakse kooskõlas artikliga 38 lindude kõrge patogeensusega gripist vabaks; |
| --- | --- |

b)

seda loetakse kooskõlas artikliga 38 lindude kõrge patogeensusega gripist vabaks;

| c) | kui seal on tehtud lindude kõrge patogeensusega gripi vastane vaktsineerimine, on päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus andnud järgmised tagatised:






  i) | vaktsineerimisprogramm vastab XIII lisas sätestatud nõuetele; |
| --- | --- | --- |

c)

kui seal on tehtud lindude kõrge patogeensusega gripi vastane vaktsineerimine, on päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus andnud järgmised tagatised:

i)

vaktsineerimisprogramm vastab XIII lisas sätestatud nõuetele;

| ii) | käesoleva artikli punktis a osutatud seireprogramm vastab lisaks II lisas sätestatud nõuetele ka XIII lisa punktis 2 sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

ii)

käesoleva artikli punktis a osutatud seireprogramm vastab lisaks II lisas sätestatud nõuetele ka XIII lisa punktis 2 sätestatud nõuetele;

| iii) | ta on teatanud komisjonile kolmanda riigi või territooriumi või selle tsooni vaktsineerimisprogrammi mis tahes muudatustest; |
| --- | --- |

iii)

ta on teatanud komisjonile kolmanda riigi või territooriumi või selle tsooni vaktsineerimisprogrammi mis tahes muudatustest;

| d) | seda:






  i) | loetakse kooskõlas artikliga 39 muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha puhul Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vabaks; |
| --- | --- | --- |

d)

seda:

i)

loetakse kooskõlas artikliga 39 muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha puhul Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vabaks;

| ii) | silerinnaliste lindude värske liha puhul:






  — | loetakse kooskõlas artikliga 39 Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vabaks
  või |
| --- | --- | --- |

ii)

silerinnaliste lindude värske liha puhul:

—

loetakse kooskõlas artikliga 39 Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vabaks

või

| — | ei loeta kooskõlas artikliga 39 Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vabaks, kuid päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on andnud tagatised seoses vastavusega nõuetele, mis hõlmavad Newcastle'i haiguse viirusesse nakatumisega seotud isoleerimist, seiret ja uuringuid, nagu on sätestatud XIV lisas; |
| --- | --- |

—

ei loeta kooskõlas artikliga 39 Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vabaks, kuid päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on andnud tagatised seoses vastavusega nõuetele, mis hõlmavad Newcastle'i haiguse viirusesse nakatumisega seotud isoleerimist, seiret ja uuringuid, nagu on sätestatud XIV lisas;

| e) | kus päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu vaktsineerides andnud järgmised tagatised:






  i) | kasutatavad vaktsiinid vastavad Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastaste vaktsiinide üld- ja erikriteeriumidele, mis on sätestatud XV lisa punktis 1, või |
| --- | --- | --- |

e)

kus päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu vaktsineerides andnud järgmised tagatised:

i)

kasutatavad vaktsiinid vastavad Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastaste vaktsiinide üld- ja erikriteeriumidele, mis on sätestatud XV lisa punktis 1, või

| ii) | kasutatavad vaktsiinid vastavad Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastaste vaktsiinide üldkriteeriumidele, mis on sätestatud XV lisa punktis 1, ja kodulinnud, kellelt värske liha on saadud, vastavad XV lisa punktis 3 sätestatud loomatervisenõuetele kodulindude värske liha kohta, mis on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus kasutatavad Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastased vaktsiinid ei vasta XV lisa punktis 1 sätestatud erikriteeriumidele; |
| --- | --- |

ii)

kasutatavad vaktsiinid vastavad Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastaste vaktsiinide üldkriteeriumidele, mis on sätestatud XV lisa punktis 1, ja kodulinnud, kellelt värske liha on saadud, vastavad XV lisa punktis 3 sätestatud loomatervisenõuetele kodulindude värske liha kohta, mis on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus kasutatavad Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastased vaktsiinid ei vasta XV lisa punktis 1 sätestatud erikriteeriumidele;

| f) | ta on lubanud pärast lindude kõrge patogeensusega gripi puhangu või Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhangu esinemist esitada komisjonile järgmise teabe:






  i) | teave taudiolukorrast 24 tunni jooksul alates lindude kõrge patogeensusega gripi või Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse esmase puhangu kohta kinnituse saamisest; |
| --- | --- | --- |

f)

ta on lubanud pärast lindude kõrge patogeensusega gripi puhangu või Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhangu esinemist esitada komisjonile järgmise teabe:

i)

teave taudiolukorrast 24 tunni jooksul alates lindude kõrge patogeensusega gripi või Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse esmase puhangu kohta kinnituse saamisest;

| ii) | regulaarselt ajakohastatud andmed taudiolukorra kohta; |
| --- | --- |

ii)

regulaarselt ajakohastatud andmed taudiolukorra kohta;

| g) | ta on lubanud esitada lindude kõrge patogeensusega gripi või Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse esmaste puhangute viiruse isolaadid viivitamata lindude gripi ja Newcastle’i haiguse jaoks määratud Euroopa Liidu referentlaborile. |
| --- | --- |

g)

ta on lubanud esitada lindude kõrge patogeensusega gripi või Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse esmaste puhangute viiruse isolaadid viivitamata lindude gripi ja Newcastle’i haiguse jaoks määratud Euroopa Liidu referentlaborile.

Artikkel 142

Kodulindude päritoluettevõte

Kodulindude värske liha saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev värske liha pärineb kodulindudelt, kes on pärit ettevõttest,

| a) | mille piires ja millest 10 km raadiuses (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane) ei ole tapmiskuupäevale eelneva vähemalt 30 päeva jooksul esinenud lindude kõrge patogeensusega gripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhanguid; |
| --- | --- |

a)

mille piires ja millest 10 km raadiuses (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane) ei ole tapmiskuupäevale eelneva vähemalt 30 päeva jooksul esinenud lindude kõrge patogeensusega gripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhanguid;

| b) | mis silerinnaliste lindude värske liha puhul, mis on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis ei ole Newcastle’i haiguse viiruse nakkusest vaba, vastab XIV lisa punkti 3 alapunktides b ja c sätestatud loomatervisenõuetele silerinnaliste lindude ning neilt saadud haudemunade ja värske liha kohta, mis on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis ei ole Newcastle’i haiguse viiruse nakkusest vaba. |
| --- | --- |

b)

mis silerinnaliste lindude värske liha puhul, mis on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis ei ole Newcastle’i haiguse viiruse nakkusest vaba, vastab XIV lisa punkti 3 alapunktides b ja c sätestatud loomatervisenõuetele silerinnaliste lindude ning neilt saadud haudemunade ja värske liha kohta, mis on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis ei ole Newcastle’i haiguse viiruse nakkusest vaba.

Artikkel 143

Kodulinnud, kellelt värske liha pärineb

1.   Kodulindude värske liha saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev värske liha on saadud kodulindudelt, keda ei ole vaktsineeritud lindude kõrge patogeensusega gripi vastu ega Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu või kes vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | kui neid on vaktsineeritud lindude kõrge patogeensusega gripi vastu, on päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium andnud tagatised selle kohta, et XIII lisas sätestatud vaktsineerimisprogrammide ja täiendava seire miinimumnõuded on täidetud; |
| --- | --- |

a)

kui neid on vaktsineeritud lindude kõrge patogeensusega gripi vastu, on päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium andnud tagatised selle kohta, et XIII lisas sätestatud vaktsineerimisprogrammide ja täiendava seire miinimumnõuded on täidetud;

| b) | kui neid on vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu:






  i) | on päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus andnud tagatised selle kohta, et kasutatud vaktsiinid vastavad






  — | Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastaste vaktsiinide üld- ja erikriteeriumidele, mis on sätestatud XV lisa punktis 1, või |
| --- | --- | --- | --- |

b)

kui neid on vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu:

i)

on päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus andnud tagatised selle kohta, et kasutatud vaktsiinid vastavad

—

Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastaste vaktsiinide üld- ja erikriteeriumidele, mis on sätestatud XV lisa punktis 1, või

| — | XV lisa punktis 1 sätestatud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastaste tunnustatud vaktsiinide üldkriteeriumidele ja kodulinnud, kellelt värske liha on saadud, vastavad XV lisa punktis 3 sätestatud loomatervisenõuetele kodulindude värske liha kohta, mis on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus kasutatavad Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastased vaktsiinid ei vasta XV lisa punktis 1 sätestatud erikriteeriumidele; |
| --- | --- |

—

XV lisa punktis 1 sätestatud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastaste tunnustatud vaktsiinide üldkriteeriumidele ja kodulinnud, kellelt värske liha on saadud, vastavad XV lisa punktis 3 sätestatud loomatervisenõuetele kodulindude värske liha kohta, mis on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus kasutatavad Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastased vaktsiinid ei vasta XV lisa punktis 1 sätestatud erikriteeriumidele;

| ii) | tuleb saadetise kohta esitada XV lisa punktis 4 sätestatud teave. |
| --- | --- |

ii)

tuleb saadetise kohta esitada XV lisa punktis 4 sätestatud teave.

2.   Kodulindude värske liha saadetisi, mis on ette nähtud sissetoomiseks liikmesriiki või territooriumile, millel on ilma vaktsineerimata Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vaba staatus, lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev värske liha on saadud kodulindudelt, keda ei ole tapmiskuupäevale eelneva 30 päeva jooksul vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu elusvaktsiiniga.

Artikkel 144

Kodulindude värske liha päritoluettevõte

Kodulindude värske liha saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev värske liha on pärit tapamajast, kus:

| a) | tapmise ajal ei kohaldatud selle suhtes lindude kõrge patogeensusega gripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhangu esinemise tõttu piiranguid ega loomatervisega seotud põhjustel riiklike õigusaktide kohaseid ametlikke piiranguid; |
| --- | --- |

a)

tapmise ajal ei kohaldatud selle suhtes lindude kõrge patogeensusega gripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhangu esinemise tõttu piiranguid ega loomatervisega seotud põhjustel riiklike õigusaktide kohaseid ametlikke piiranguid;

| b) | tapamajast 10 km raadiuses (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane) ei ole tapmiskuupäevale eelneva vähemalt 30 päeva jooksul esinenud lindude kõrge patogeensusega gripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhanguid. |
| --- | --- |

b)

tapamajast 10 km raadiuses (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane) ei ole tapmiskuupäevale eelneva vähemalt 30 päeva jooksul esinenud lindude kõrge patogeensusega gripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhanguid.

2. JAGU

KONKREETSED LOOMATERVISENÕUDED ULUKLINDUDE VÄRSKELE LIHALE

Artikkel 145

Uluklindude värske liha päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium või selle tsoon

Uluklindude värske liha saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev värske liha on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis vastab järgmistele tingimustele:

| a) | selles kehtib liitu sissetoomiseks ette nähtud saadetise lähetamise kuupäevale eelneva vähemalt kuue kuu jooksul lindude kõrge patogeensusega gripi jaoks taudiseireprogramm ning kõnealune seireprogramm vastab nõuetele, mis on sätestatud kas






  i) | käesoleva määruse II lisas
  või |
| --- | --- | --- |

a)

selles kehtib liitu sissetoomiseks ette nähtud saadetise lähetamise kuupäevale eelneva vähemalt kuue kuu jooksul lindude kõrge patogeensusega gripi jaoks taudiseireprogramm ning kõnealune seireprogramm vastab nõuetele, mis on sätestatud kas

i)

käesoleva määruse II lisas

või

| ii) | Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervise koodeksi asjakohases peatükis; |
| --- | --- |

ii)

Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervise koodeksi asjakohases peatükis;

| b) | seal ei ole surmamisele eelneva vähemalt 30 päeva jooksul kohaldatud lindude kõrge patogeensusega gripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhangu esinemise tõttu loomatervishoiuga seotud piiranguid. |
| --- | --- |

b)

seal ei ole surmamisele eelneva vähemalt 30 päeva jooksul kohaldatud lindude kõrge patogeensusega gripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhangu esinemise tõttu loomatervishoiuga seotud piiranguid.

Artikkel 146

Uluklindude värske liha päritoluettevõte

Uluklindude värske liha saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev värske liha on pärit ulukiliha käitlemise ettevõttest:

| a) | mille suhtes ei kohaldatud korrastamise ajal lindude kõrge patogeensusega gripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhangu esinemise tõttu piiranguid ega loomatervisega seotud põhjustel ametlikke piiranguid; |
| --- | --- |

a)

mille suhtes ei kohaldatud korrastamise ajal lindude kõrge patogeensusega gripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhangu esinemise tõttu piiranguid ega loomatervisega seotud põhjustel ametlikke piiranguid;

| b) | millest 10 km raadiuses (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane) ei ole rümpade vastuvõtmise kuupäevale eelneva vähemalt 30 päeva jooksul esinenud lindude kõrge patogeensusega gripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhanguid. |
| --- | --- |

b)

millest 10 km raadiuses (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane) ei ole rümpade vastuvõtmise kuupäevale eelneva vähemalt 30 päeva jooksul esinenud lindude kõrge patogeensusega gripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhanguid.

3. JAOTIS

LOOMATERVISENÕUDED LIHATOODETE JA KESTADE LIITU SISSETOOMISELE

Artikkel 147

Lihatoodete töötlemine

Lihatoodete saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevaid lihatooteid on töödeldud vastavalt artiklile 121, nagu on nõutud artiklis 148 või 149.

Artikkel 148

Lihatooted, mille suhtes ei kohaldata riske maandavat töötlust

Kui saadetises olevaid lihatooteid ei ole vastavalt XXVI lisale riskide maandamiseks töödeldud, on lihatoodete saadetisi liitu sisse tuua lubatud ainult juhul, kui:

| a) | päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium või selle tsoon on kantud asjakohastelt liikidelt saadud värske liha liitu sissetoomist lubavasse loetellu ning sellise värske liha liitu sissetoomiseks ei ole nõutavad eritingimused vastavalt IV osa 1. jaotise 1. ja 2. peatükile; |
| --- | --- |

a)

päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium või selle tsoon on kantud asjakohastelt liikidelt saadud värske liha liitu sissetoomist lubavasse loetellu ning sellise värske liha liitu sissetoomiseks ei ole nõutavad eritingimused vastavalt IV osa 1. jaotise 1. ja 2. peatükile;

| b) | lihatoote töötlemiseks kasutatud värske liha vastas kõigile värske liha liitu sissetoomise nõuetele, mistõttu võis seda liitu sisse tuua, ning see pärines järgmisest riigist:






  i) | kolmas riik või territoorium või selle tsoon, kus toimus lihatoote töötlemine; |
| --- | --- | --- |

b)

lihatoote töötlemiseks kasutatud värske liha vastas kõigile värske liha liitu sissetoomise nõuetele, mistõttu võis seda liitu sisse tuua, ning see pärines järgmisest riigist:

i)

kolmas riik või territoorium või selle tsoon, kus toimus lihatoote töötlemine;

| ii) | loetellu kantud kolmas riik või territoorium või selle tsoon, mis on kantud asjakohastelt liikidelt saadud värske liha liitu sissetoomist lubavasse loetellu; |
| --- | --- |

ii)

loetellu kantud kolmas riik või territoorium või selle tsoon, mis on kantud asjakohastelt liikidelt saadud värske liha liitu sissetoomist lubavasse loetellu;

| iii) | liikmesriik. |
| --- | --- |

iii)

liikmesriik.

Artikkel 149

Lihatooted, mille suhtes kohaldatakse riske maandavat töötlust

1.   Lihatoodete saadetisi, mis ei vasta artiklis 148 sätestatud nõuetele, lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui neid on vastavalt XXVI lisale riskide maandamiseks töödeldud vähemalt viisil, mille liit on loetelus konkreetselt määranud lihatoote päritoluriigiks olevale kolmandale riigile või territooriumile või selle tsoonile kooskõlas artikliga 121, kui lihatoote töötlemiseks kasutatav värske liha pärineb järgmisest riigist:

| a) | kolmas riik või territoorium või selle tsoon, kus toimus lihatoote töötlemine; |
| --- | --- |

a)

kolmas riik või territoorium või selle tsoon, kus toimus lihatoote töötlemine;

| b) | loetellu kantud kolmas riik või territoorium või selle tsoon, millest on lubatud asjakohastelt liikidelt saadud värske liha liitu sissetoomine; |
| --- | --- |

b)

loetellu kantud kolmas riik või territoorium või selle tsoon, millest on lubatud asjakohastelt liikidelt saadud värske liha liitu sissetoomine;

| c) | liikmesriik. |
| --- | --- |

c)

liikmesriik.

2.   Lihatoodete saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui neid on vastavalt XXVI lisale töödeldud riskide maandamiseks vähemalt meetodiga „B“, kui lihatoote töötlemiseks kasutatav värske liha pärineb kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist:

| a) | mis ei ole kolmas riik või territoorium või selle tsoon, kust lihatoode saadi; |
| --- | --- |

a)

mis ei ole kolmas riik või territoorium või selle tsoon, kust lihatoode saadi;

| b) | mis on samuti kantud selliste asjaomaste liikide lihatoodete liitu sissetoomist lubavasse loetellu, mille suhtes kohaldatakse riske maandavat töötlust, mille liit on vastavalt artiklile 121 loetelus konkreetselt määranud kõnealusele kolmandale riigile, territooriumile või selle tsoonile ning asjakohastele liikidele. |
| --- | --- |

b)

mis on samuti kantud selliste asjaomaste liikide lihatoodete liitu sissetoomist lubavasse loetellu, mille suhtes kohaldatakse riske maandavat töötlust, mille liit on vastavalt artiklile 121 loetelus konkreetselt määranud kõnealusele kolmandale riigile, territooriumile või selle tsoonile ning asjakohastele liikidele.

3.   Kodulindude värske liha töötlemisel saadud lihatoodete saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui neid on vastavalt XXVI lisale töödeldud riskide maandamiseks vähemalt meetodiga „D“, kui lihatoote töötlemiseks kasutatav värske liha pärineb järgmisest kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist:

| a) | mis on kantud kodulindudelt saadud värske liha liitu sissetoomist lubavasse loetellu; |
| --- | --- |

a)

mis on kantud kodulindudelt saadud värske liha liitu sissetoomist lubavasse loetellu;

| b) | milles on esinenud lindude kõrge patogeensusega gripi või Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhang. |
| --- | --- |

b)

milles on esinenud lindude kõrge patogeensusega gripi või Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhang.

4.   Selliste lihatoodete saadetisi, mis on saadud rohkem kui ühe loomaliigi värske liha töötlemisel ja see liha on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus toimus lihatoote töötlemine, lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | lihatooted peavad olema riskide maandamiseks läbinud kõige rangema töötluse, mis on loetelus artikli 121 kohaselt määratud kolmandale riigile, territooriumile või selle tsoonile seoses eri päritoluloomade liikidega, kui värske liha segatakse enne lihatoote lõplikku töötlemist, või |
| --- | --- |

a)

lihatooted peavad olema riskide maandamiseks läbinud kõige rangema töötluse, mis on loetelus artikli 121 kohaselt määratud kolmandale riigile, territooriumile või selle tsoonile seoses eri päritoluloomade liikidega, kui värske liha segatakse enne lihatoote lõplikku töötlemist, või

| b) | lihatooted peavad olema riskide maandamiseks läbinud selle töötluse, mis on loetelus artikli 121 kohaselt määratud kolmandale riigile, territooriumile või selle tsoonile seoses iga eri päritolulooma liigiga, kui lihatoodete segamine on toimunud pärast lihatoote iga koostisosa töötlemist. |
| --- | --- |

b)

lihatooted peavad olema riskide maandamiseks läbinud selle töötluse, mis on loetelus artikli 121 kohaselt määratud kolmandale riigile, territooriumile või selle tsoonile seoses iga eri päritolulooma liigiga, kui lihatoodete segamine on toimunud pärast lihatoote iga koostisosa töötlemist.

5.   Selliste lihatoodete saadetisi, mis on saadud rohkem kui ühe loomaliigi värske liha töötlemisel ja see liha on pärit muust kui sellest kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus toimus lihatoote töötlemine, lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui neid on lõike 1 või 2 kohaselt riskide maandamiseks töödeldud.

Artikkel 150

Loomade värske liha päritoluettevõte

Lihatoodete saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need on saadud nende loomade värske liha töötlemisel, kes on pärit ettevõttest või metsloomade puhul kohast, mille sees ja mida ümbritseval alal (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane) ei ole 10 km raadiuses 30 päeva jooksul enne saadetise liitu lähetamise kuupäeva teatatud vastavalt I lisale ühegi loetellu kantud taudi esinemisest, mis on asjakohane lihatoodete päritoluliikide puhul.

Artikkel 151

Sissetoomine liikmesriikidesse, millel on ilma vaktsineerimata Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vaba staatus

Kodulindudest valmistatud lihatoodete saadetisi, mis on ette nähtud sissetoomiseks liikmesriiki või selle territooriumile, millel on ilma vaktsineerimata Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vaba staatus, lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need on saadud kodulindudelt, keda ei ole tapmiskuupäevale eelneva 30 päeva jooksul vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu elusvaktsiiniga.

Artikkel 152

Erinõuded kestade liitu sissetoomisel

Artiklis 148 sätestatud nõuetele mittevastavate kestade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui neid on vastavalt XXVI lisa 2. osale töödeldud riskide maandamiseks järgmiste meetoditega:

| a) | meetod „Kestad 1“ või „Kestad 2“, mille puhul kestade töötlemiseks kasutatud põied ja sooled on pärit veistelt, lammastelt, kitsedelt või peetavatelt sigadelt; |
| --- | --- |

a)

meetod „Kestad 1“ või „Kestad 2“, mille puhul kestade töötlemiseks kasutatud põied ja sooled on pärit veistelt, lammastelt, kitsedelt või peetavatelt sigadelt;

| b) | meetod „Kestad 3“, „Kestad 4“ või „Kestad 5“, mille puhul kestade töötlemiseks kasutatud põied ja sooled on pärit muudelt kui punktis a osutatud loomaliikidelt. |
| --- | --- |

b)

meetod „Kestad 3“, „Kestad 4“ või „Kestad 5“, mille puhul kestade töötlemiseks kasutatud põied ja sooled on pärit muudelt kui punktis a osutatud loomaliikidelt.

4. JAOTIS

LOOMATERVISENÕUDED PIIMA, PIIMATOODETE, TERNESPIIMA JA TERNESPIIMATOODETE LIITU SISSETOOMISELE

1. PEATÜKK

Konkreetsed loomatervisenõuded toorpiimale, ternespiimale ja ternespiimatoodetele

Artikkel 153

Toorpiima, ternespiima ja ternespiimatoodete päritoluriik

Toorpiima, ternespiima ja ternespiimatoodete saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad toorpiim, ternespiim ja ternespiimatooted pärinevad kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis on vähemalt 12 kuu jooksul enne lüpsikuupäeva olnud vaba suu- ja sõrataudist ja veiste katku viiruse nakkusest ning kus selle aja jooksul ei ole toimunud kõnealuste taudide vastast vaktsineerimist.

Artikkel 154

Toorpiima, ternespiima ja ternespiimatoodete päritoluloomad

1.   Toorpiima, ternespiima või ternespiimatoodete saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad toorpiim, ternespiim või ternespiimatooted pärinevad liikidesse Bos taurus, Ovis aries, Capra hircus, Bubalus bubalis või Camelus dromedarius kuuluvatelt loomadelt.

2.   Toorpiima, ternespiima või ternespiimatoodete saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad toorpiim, ternespiim või ternespiimatooted on saadud loomadelt, kes vastasid nõudele viibida enne lüpsikuupäeva vähemalt kolm kuud järjest lüpsikohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis.

2. PEATÜKK

Konkreetsed loomatervisenõuded piimatoodetele

Artikkel 155

Piimatoodete töötlemine

Piimatoodete saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevaid piimatooteid on töödeldud vastavalt artiklile 156 või 157.

Artikkel 156

Piimatooted, mille suhtes ei kohaldata riske maandavat töötlust

Piimatoodete saadetisi, mis on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis on kantud toorpiima liitu sissetoomist lubavasse liidu loetellu, lubatakse liitu sisse tuua ilma konkreetset riske maandavat töötlust läbimata, kui saadetises olevad piimatooted vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | toorpiim, millest need on toodetud, on saadud liikidesse Bos taurus, Ovis aries, Capra hircus, Bubalus bubalis ja Camelus dromedarius kuuluvatelt loomadelt; |
| --- | --- |

a)

toorpiim, millest need on toodetud, on saadud liikidesse Bos taurus, Ovis aries, Capra hircus, Bubalus bubalis ja Camelus dromedarius kuuluvatelt loomadelt;

Bos taurus

Ovis aries

Capra hircus

Bubalus bubalis

Camelus dromedarius

| b) | piimatoodete tootmiseks kasutatav toorpiim vastas artiklites 3–10 sätestatud asjakohastele liitu sissetoomise üldnõuetele ja artiklites 153 ja 154 sätestatud toorpiima liitu sissetoomise erinõuetele, mistõttu võis seda liitu sisse tuua, ning see pärineb ühest järgmisest riigist:






  i) | loetellu kantud kolmas riik või territoorium või tsoon, kus piimatooteid töödeldi; |
| --- | --- | --- |

b)

piimatoodete tootmiseks kasutatav toorpiim vastas artiklites 3–10 sätestatud asjakohastele liitu sissetoomise üldnõuetele ja artiklites 153 ja 154 sätestatud toorpiima liitu sissetoomise erinõuetele, mistõttu võis seda liitu sisse tuua, ning see pärineb ühest järgmisest riigist:

i)

loetellu kantud kolmas riik või territoorium või tsoon, kus piimatooteid töödeldi;

| ii) | muu kui see loetellu kantud kolmas riik või territoorium või tsoon, kus piimatooteid töödeldi ning kust on lubatud toorpiima liitu sisse tuua, või |
| --- | --- |

ii)

muu kui see loetellu kantud kolmas riik või territoorium või tsoon, kus piimatooteid töödeldi ning kust on lubatud toorpiima liitu sisse tuua, või

| iii) | liikmesriik. |
| --- | --- |

iii)

liikmesriik.

Artikkel 157

Piimatooted, mille suhtes kohaldatakse riske maandavat töötlust

1.   Piimatoodete saadetisi, mis ei vasta artiklis 156 sätestatud nõuetele, lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevaid piimatooteid on töödeldud riskide maandamiseks vähemalt ühe XXVII lisa A veerus sätestatud meetodiga, kui:

| a) | neid toodeti neid piimast, mis on saadud liikidelt Bos taurus, Ovis aries, Capra hircus, Bubalus bubalis või Camelus dromedarius; |
| --- | --- |

a)

neid toodeti neid piimast, mis on saadud liikidelt Bos taurus, Ovis aries, Capra hircus, Bubalus bubalis või Camelus dromedarius;

| b) | päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium või selle tsoon ei ole vähemalt 12 kuu jooksul enne lüpsikuupäeva olnud vaba suu- ja sõrataudist ja veiste katku viiruse nakkusest või selle aja jooksul on seal tehtud kõnealuste taudide vastast vaktsineerimist. |
| --- | --- |

b)

päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium või selle tsoon ei ole vähemalt 12 kuu jooksul enne lüpsikuupäeva olnud vaba suu- ja sõrataudist ja veiste katku viiruse nakkusest või selle aja jooksul on seal tehtud kõnealuste taudide vastast vaktsineerimist.

2.   Piimatoodete saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevaid piimatooteid on töödeldud riskide maandamiseks vähemalt ühe XXVII lisa B veerus sätestatud meetodiga, kui neid toodeti piimast, mis on saadud muudelt kui lõike 1 punktis a osutatud loomaliikidelt.

3.   Piimatoodete saadetisi, mida on töödeldud toorpiimast või piimatoodetest, mis on saadud rohkem kui ühelt loomaliigilt, lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need piimatooted on läbinud ühe järgmistest töötlustest:

| a) | vähemalt kõige rangem riske maandav töötlus, mis on määratud igale päritoluloomade liigile, kui toorpiima või piimatoodete segamine toimub enne toote lõplikku töötlemist, või |
| --- | --- |

a)

vähemalt kõige rangem riske maandav töötlus, mis on määratud igale päritoluloomade liigile, kui toorpiima või piimatoodete segamine toimub enne toote lõplikku töötlemist, või

| b) | selline riske maandav töötlus, mis on määratud igale päritoluloomade liigile, kui toodete segamine toimub pärast piimatoote iga koostisosa töötlemist. |
| --- | --- |

b)

selline riske maandav töötlus, mis on määratud igale päritoluloomade liigile, kui toodete segamine toimub pärast piimatoote iga koostisosa töötlemist.

5. JAOTIS

LOOMATERVISENÕUDED MUNADE JA MUNATOODETE LIITU SISSETOOMISEL

1. PEATÜKK

Konkreetsed loomatervisenõuded munadele

Artikkel 158

Munade päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium või selle tsoon

Munasaadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad munad on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus kohaldatakse lindude kõrge patogeensusega gripi jaoks taudiseireprogrammi, mis vastab nõuetele, mis on sätestatud kas

| a) | käesoleva määruse II lisas
  või |
| --- | --- |

a)

käesoleva määruse II lisas

või

| b) | Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervise koodeksi asjakohases peatükis. |
| --- | --- |

b)

Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervise koodeksi asjakohases peatükis.

Artikkel 159

Munade päritoluettevõte

Munasaadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad munad on pärit ettevõttest, mis vastab järgmistele nõuetele:

| a) | 30 päeva jooksul enne liitu sissetoomiseks ette nähtud munade kogumise kuupäeva ja kuni liitu sissetoomisel kasutatava sertifikaadi väljastamiseni ei ole esinenud lindude kõrge patogeensusega gripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhanguid ning |
| --- | --- |

a)

30 päeva jooksul enne liitu sissetoomiseks ette nähtud munade kogumise kuupäeva ja kuni liitu sissetoomisel kasutatava sertifikaadi väljastamiseni ei ole esinenud lindude kõrge patogeensusega gripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhanguid ning

| b) | ettevõttest 10 km raadiuses (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane) ei ole vähemalt 30 päeva jooksul enne liitu sissetoomiseks ette nähtud munade kogumise kuupäeva ja kuni liitu sissetoomisel kasutatava sertifikaadi väljastamiseni esinenud lindude kõrge patogeensusega gripi või Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhanguid. |
| --- | --- |

b)

ettevõttest 10 km raadiuses (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane) ei ole vähemalt 30 päeva jooksul enne liitu sissetoomiseks ette nähtud munade kogumise kuupäeva ja kuni liitu sissetoomisel kasutatava sertifikaadi väljastamiseni esinenud lindude kõrge patogeensusega gripi või Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhanguid.

2. PEATÜKK

Konkreetsed loomatervisenõuded munatoodetele

Artikkel 160

Munatoodete päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium või selle tsoon

Munatoodete saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad munatooted on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus kohaldatakse lindude kõrge patogeensusega gripi jaoks taudiseireprogrammi, mis vastab nõuetele, mis on sätestatud kas

| a) | käesoleva määruse II lisas
  või |
| --- | --- |

a)

käesoleva määruse II lisas

või

| b) | Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervise koodeksi asjakohases peatükis. |
| --- | --- |

b)

Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervise koodeksi asjakohases peatükis.

Artikkel 161

Munade päritoluettevõte

Munatoodete saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad munatooted on toodetud munadest, mis on pärit ettevõttest:

| a) | kus ei ole 30 päeva jooksul enne munade kogumise kuupäeva esinenud lindude kõrge patogeensusega gripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhanguid; |
| --- | --- |

a)

kus ei ole 30 päeva jooksul enne munade kogumise kuupäeva esinenud lindude kõrge patogeensusega gripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhanguid;

| b) | millest 10 km raadiuses (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane)






  i) | ei ole vähemalt 30 päeva jooksul enne munade kogumise kuupäeva esinenud lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid või |
| --- | --- | --- |

b)

millest 10 km raadiuses (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane)

i)

ei ole vähemalt 30 päeva jooksul enne munade kogumise kuupäeva esinenud lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid või

| ii) | on 30 päeva jooksul enne munade kogumise kuupäeva esinenud lindude kõrge patogeensusega gripi puhang ning munatoode on läbinud vähemalt ühe XXVIII lisa punktis 1. sätestatud munatoodete töötluse riskide maandamiseks; |
| --- | --- |

ii)

on 30 päeva jooksul enne munade kogumise kuupäeva esinenud lindude kõrge patogeensusega gripi puhang ning munatoode on läbinud vähemalt ühe XXVIII lisa punktis 1. sätestatud munatoodete töötluse riskide maandamiseks;

| c) | millest 10 km raadiuses (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane)






  i) | ei ole vähemalt 30 päeva jooksul enne munade kogumise kuupäeva esinenud Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhanguid või |
| --- | --- | --- |

c)

millest 10 km raadiuses (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane)

i)

ei ole vähemalt 30 päeva jooksul enne munade kogumise kuupäeva esinenud Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhanguid või

| ii) | on 30 päeva jooksul enne munade kogumise kuupäeva esinenud Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhang ning munatoode on läbinud vähemalt ühe XXVIII lisa punktis 2. sätestatud munatoodete töötluse riskide maandamiseks. |
| --- | --- |

ii)

on 30 päeva jooksul enne munade kogumise kuupäeva esinenud Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhang ning munatoode on läbinud vähemalt ühe XXVIII lisa punktis 2. sätestatud munatoodete töötluse riskide maandamiseks.

6. JAOTIS

LOOMATERVISENÕUDED LIITTOODETES SISALDUVATE TÖÖDELDUD LOOMSETE SAADUSTE LIITU SISSETOOMISELE

Artikkel 162

Lihatooteid sisaldavad liittooted ning piima- ja/või munatooteid sisaldavad lühikese säilimisajaga liittooted

1.   Järgmiste liittoodete saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad liittooted on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis on kantud neis lihatoodetes sisalduvate konkreetse loomsete saaduste liitu sissetoomist lubavasse loetellu:

| a) | lihatooteid sisaldavad liittooted; |
| --- | --- |

a)

lihatooteid sisaldavad liittooted;

| b) | piima- või munatooteid sisaldavad liittooted, mida ei ole pika säilimisaja saavutamiseks töödeldud. |
| --- | --- |

b)

piima- või munatooteid sisaldavad liittooted, mida ei ole pika säilimisaja saavutamiseks töödeldud.

2.   Liittoodete saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui lõikes 1 osutatud liittoodetes sisalduvad töödeldud loomsed saadused

| a) | vastavad järgmistele nõuetele:






  i) | käesoleva määruse 1. osas sätestatud asjakohased üldised loomatervisenõuded loomsete saaduste liitu sissetoomisele; |
| --- | --- | --- |

a)

vastavad järgmistele nõuetele:

i)

käesoleva määruse 1. osas sätestatud asjakohased üldised loomatervisenõuded loomsete saaduste liitu sissetoomisele;

| ii) | käesoleva osa 3. ja 5. jaotises sätestatud loomatervisenõuded konkreetsete loomsete saaduste liitu sissetoomisele; |
| --- | --- |

ii)

käesoleva osa 3. ja 5. jaotises sätestatud loomatervisenõuded konkreetsete loomsete saaduste liitu sissetoomisele;

| b) | on saadud kas






  i) | liittoodete päritolukohaks olevast samast loetellu kantud kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist; |
| --- | --- | --- |

b)

on saadud kas

i)

liittoodete päritolukohaks olevast samast loetellu kantud kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist;

| ii) | liidust või |
| --- | --- |

ii)

liidust või

| iii) | kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis on kantud nende saaduste liitu sissetoomist lubavasse loetellu ilma, et nende suhtes kohaldataks vastavalt artiklitele 148 ja 156 konkreetseid töötlusi riskide maandamiseks, kui kolmas riik või territoorium või selle tsoon, kus liittooteid toodetakse, on samuti kantud nende saaduste liitu sissetoomist lubavasse loetellu ilma, et nende suhtes kohaldataks konkreetseid töötlusi riskide maandamiseks. |
| --- | --- |

iii)

kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis on kantud nende saaduste liitu sissetoomist lubavasse loetellu ilma, et nende suhtes kohaldataks vastavalt artiklitele 148 ja 156 konkreetseid töötlusi riskide maandamiseks, kui kolmas riik või territoorium või selle tsoon, kus liittooteid toodetakse, on samuti kantud nende saaduste liitu sissetoomist lubavasse loetellu ilma, et nende suhtes kohaldataks konkreetseid töötlusi riskide maandamiseks.

Artikkel 163

Piima- ja/või munatooteid sisaldavad pika säilimisajaga liittooted

Piima- ja/või munatooteid sisaldavate liittoodete saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui liittoodetes sisalduvaid piimatooteid ja munatooteid on töödeldud nii, et neil oleks ümbritseval temperatuuril pikk säilimisaeg, ning:

| a) | neid on töödeldud meetodiga, mis on samaväärne vähemalt järgmiste töötlemismeetoditega:






  i) | piima ja piimatoodete töötlemine riskide maandamiseks, nagu on sätestatud XXVII lisa B veerus; |
| --- | --- | --- |

a)

neid on töödeldud meetodiga, mis on samaväärne vähemalt järgmiste töötlemismeetoditega:

i)

piima ja piimatoodete töötlemine riskide maandamiseks, nagu on sätestatud XXVII lisa B veerus;

| ii) | munatoodete töötlemine riskide maandamiseks, nagu on sätestatud XXVIII lisas. |
| --- | --- |

ii)

munatoodete töötlemine riskide maandamiseks, nagu on sätestatud XXVIII lisas.

| b) | erandina artikli 3 lõike 1 punkti c alapunktist i peab nendega kaasas olema liittoote päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi ettevõtja deklaratsioon, mis tõendab, et liittootes sisalduvaid piima- ja munatooteid on riskide maandamiseks töödeldud vähemalt punktis a sätestatud meetodiga. |
| --- | --- |

b)

erandina artikli 3 lõike 1 punkti c alapunktist i peab nendega kaasas olema liittoote päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi ettevõtja deklaratsioon, mis tõendab, et liittootes sisalduvaid piima- ja munatooteid on riskide maandamiseks töödeldud vähemalt punktis a sätestatud meetodiga.

7. JAOTIS

LIITU SISSETOOMISE ERIEESKIRJAD ISIKLIKUKS KASUTAMISEKS ETTE NÄHTUD LOOMSETELE SAADUSTELE

Artikkel 164

Isiklikuks kasutamiseks ette nähtud väikelaste piimasegu, lastetoidu ja eriotstarbelise toidu sissetoomise osas tehtav erand loomatervisenõuetest ja lisanõuetest

Erandina I osa artiklites 3–10 ja artiklites 120–163 sätestatud nõuetest lubatakse väikelaste pulbriliste piimasegude, lastetoitude ja eriotstarbeliste ravitoitude saadetisi, mis sisaldavad kõnealustele nõuetele mittevastavaid loomseid saadusi, liitu sisse tuua juhul, kui kõnealused tooted vastavad järgmistele tingimustele:

| a) | need on ette nähtud isiklikuks kasutamiseks; |
| --- | --- |

a)

need on ette nähtud isiklikuks kasutamiseks;

| b) | nende kogukaal ei ületa 2 kilogrammi inimese kohta; |
| --- | --- |

b)

nende kogukaal ei ületa 2 kilogrammi inimese kohta;

| c) | neid ei pea enne avamist jahutama; |
| --- | --- |

c)

neid ei pea enne avamist jahutama;

| d) | need on lõpptarbijale müümiseks ettenähtud pakendis kaubanduslikud margitooted; |
| --- | --- |

d)

need on lõpptarbijale müümiseks ettenähtud pakendis kaubanduslikud margitooted;

| e) | nende pakend on avamata, kui see ei ole parasjagu kasutuses. |
| --- | --- |

e)

nende pakend on avamata, kui see ei ole parasjagu kasutuses.

Artikkel 165

Erand teatavatest kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumidelt või nende tsoonidest pärit olevate isiklikuks kasutamiseks ette nähtud loomsete saaduste loomatervisenõuetest

1.   Erandina I osa artiklites 3–10 (v.a artikli 3 punkti a alapunkt i) ja artiklites 120–163 sätestatud nõuetest lubatakse loomsete saaduste saadetisi, mis ei vasta neile nõuetele, liitu sisse tuua juhul, kui need saadused on ette nähtud isiklikuks kasutamiseks ja pärinevad kolmandatest riikidest või territooriumidelt, mis on kantud isiklikuks kasutamiseks ette nähtud loomsete saaduste konkreetsete koguste liitu sissetoomist lubavasse loetellu, tuginedes Euroopa Liiduga sõlmitud põllumajandustoodetega kauplemise erikokkulepetele.

2.   Nende konkreetsete koguste kogukaal, mis võib isikutel liitu sissetoomiseks kaasas olla, ei tohi ületada loetellu kantud kolmandale riigile või territooriumile kehtestatud maksimumkogust.

V OSA

ARTIKLITES 3 JA 5 SÄTESTATUD LOOMATERVISENÕUDED LOETELLU KANTUD VEELOOMADE LIIKIDE JA NENDE LOOMSETE SAADUSTE LIITU SISSETOOMISELE NING NENDE JÄRGNEVALE LIIKUMISELE JA KÄITLEMISELE

1. JAOTIS

ÜLDISED LOOMATERVISENÕUDED ARTIKLI 1 LÕIKES 6 OSUTATUD LOETELLU KANTUD VEELOOMADE LIIKIDE JA NENDE SAADUSTE LIITU SISSETOOMISELE

Artikkel 166

Veeloomade kontroll enne lähetamist

Muude kui artikli 172 punktides d, e ja f osutatud veeloomade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need veeloomad on eksportivas kolmandas riigis või eksportival kolmandal territooriumil, selle tsoonis või piirkonnas läbinud veterinaarjärelevalve ametniku kliinilise kontrolli 72 tunni jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimist, et tuvastada taudi sümptomite ja ebatavalise suremuse esinemise ilminguid.

Artikkel 167

Veeloomade liitu lähetamine

Veeloomade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad veeloomad vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | need lähetati päritoluettevõttest otse liitu; |
| --- | --- |

a)

need lähetati päritoluettevõttest otse liitu;

| b) | nende meritsi, õhu kaudu, raudteed või maanteed mööda toimuva transpordi ajal ei laaditud saadetisi maha, teise veovahendisse ümber ega konteinerist välja ning vett, milles neid transporditakse, ei vahetatud kolmandas riigis või kolmandal territooriumil, selle tsoonis või piirkonnas, mis ei ole kantud teatavate veeloomade liikide ja kategooriate liitu sissetoomist lubavasse loetellu; |
| --- | --- |

b)

nende meritsi, õhu kaudu, raudteed või maanteed mööda toimuva transpordi ajal ei laaditud saadetisi maha, teise veovahendisse ümber ega konteinerist välja ning vett, milles neid transporditakse, ei vahetatud kolmandas riigis või kolmandal territooriumil, selle tsoonis või piirkonnas, mis ei ole kantud teatavate veeloomade liikide ja kategooriate liitu sissetoomist lubavasse loetellu;

| c) | neid ei veetud tingimustes, mis oleksid ohustanud nende tervisestaatust, eelkõige:






  i) | vajaduse korral tuli nad laadida vette ja transportida neid vees, mis ei muutnud nende tervisestaatust; |
| --- | --- | --- |

c)

neid ei veetud tingimustes, mis oleksid ohustanud nende tervisestaatust, eelkõige:

i)

vajaduse korral tuli nad laadida vette ja transportida neid vees, mis ei muutnud nende tervisestaatust;

| ii) | veovahendid ja konteinerid peavad olema ehitatud nii, et veo ajal ei ohustata veeloomade tervisestaatust; |
| --- | --- |

ii)

veovahendid ja konteinerid peavad olema ehitatud nii, et veo ajal ei ohustata veeloomade tervisestaatust;

| iii) | konteiner või sumplaev peab olema enne liitu lähetamiseks pealelaadimist puhastatud ja desinfitseeritud protokolli kohaselt ja toodetega, mille on päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus heaks kiitnud ja mis tagavad, et veo ajal ei ohustata veeloomade tervisestaatust; |
| --- | --- |

iii)

konteiner või sumplaev peab olema enne liitu lähetamiseks pealelaadimist puhastatud ja desinfitseeritud protokolli kohaselt ja toodetega, mille on päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus heaks kiitnud ja mis tagavad, et veo ajal ei ohustata veeloomade tervisestaatust;

| d) | päritoluettevõttes nende liitu lähetamiseks pealelaadimise ajast kuni liitu saabumise ajani ei tohi neid vedada samas vees või konteineris ega sumplaevas koos halvema tervisestaatusega veeloomadega ega veeloomadega, kes ei olnud ette nähtud liitu sissetoomiseks; |
| --- | --- |

d)

päritoluettevõttes nende liitu lähetamiseks pealelaadimise ajast kuni liitu saabumise ajani ei tohi neid vedada samas vees või konteineris ega sumplaevas koos halvema tervisestaatusega veeloomadega ega veeloomadega, kes ei olnud ette nähtud liitu sissetoomiseks;

| e) | kui vee vahetamine on vajalik kolmandas riigis või kolmandal territooriumil, selle tsoonis või piirkonnas, mis on kantud teatavate veeloomade liikide ja kategooriate liitu sissetoomist lubavasse loetellu, ei tohi see ohustada veetavate loomade tervisestaatust ja seda tohib teha ainult järgmiselt:






  i) | kui transport toimub maad mööda, siis veevahetuskohtades, mille on heaks kiitnud selle kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus, kus vett vahetatakse; |
| --- | --- | --- |

e)

kui vee vahetamine on vajalik kolmandas riigis või kolmandal territooriumil, selle tsoonis või piirkonnas, mis on kantud teatavate veeloomade liikide ja kategooriate liitu sissetoomist lubavasse loetellu, ei tohi see ohustada veetavate loomade tervisestaatust ja seda tohib teha ainult järgmiselt:

i)

kui transport toimub maad mööda, siis veevahetuskohtades, mille on heaks kiitnud selle kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus, kus vett vahetatakse;

| ii) | kui transport toimub sumplaevaga, siis marsruudil päritolukohast kuni liidus asuvasse sihtkohta paiknevast mis tahes vesiviljelusettevõttest vähemalt 10 kilomeetri kaugusel. |
| --- | --- |

ii)

kui transport toimub sumplaevaga, siis marsruudil päritolukohast kuni liidus asuvasse sihtkohta paiknevast mis tahes vesiviljelusettevõttest vähemalt 10 kilomeetri kaugusel.

Artikkel 168

Veeloomade vedamine laevaga

Kui veeloomade saadetiste liitu lähetamine hõlmab kasvõi osaliselt vedu laeva või sumplaevaga, lubatakse kõnealuseid vastavalt artiklile 167 veetavate veeloomade saadetisi liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevate veeloomadega on kaasas deklaratsioon, mis on lisatud loomatervise sertifikaadile ja mille on sihtsadamas laeva saabumise päeval allkirjastanud kõnealuse laeva kapten; selles esitatakse järgmine teave:

| a) | kolmandas riigis või kolmandal territooriumil asuv lähtesadam; |
| --- | --- |

a)

kolmandas riigis või kolmandal territooriumil asuv lähtesadam;

| b) | liidus asuv sihtsadam; |
| --- | --- |

b)

liidus asuv sihtsadam;

| c) | külastatud sadamad, kui laev külastas väljaspool päritolukohaks olevat kolmandat riiki või territooriumi või selle tsooni asuvaid sadamaid; |
| --- | --- |

c)

külastatud sadamad, kui laev külastas väljaspool päritolukohaks olevat kolmandat riiki või territooriumi või selle tsooni asuvaid sadamaid;

| d) | selle kinnitus, et veeloomade saadetis vastas artiklis 167 sätestatud asjakohastele nõuetele kogu teekonna vältel kolmandas riigis või kolmandal territooriumil asuvast lähtesadamast liidus asuvasse sihtsadamasse. |
| --- | --- |

d)

selle kinnitus, et veeloomade saadetis vastas artiklis 167 sätestatud asjakohastele nõuetele kogu teekonna vältel kolmandas riigis või kolmandal territooriumil asuvast lähtesadamast liidus asuvasse sihtsadamasse.

Artikkel 169

Transpordi ja märgistamise erinõuded

1.   Veeloomade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad veeloomad on tähistatud konteineri välisküljel asuva loetava märgisega, või kui nende vedu toimub sumplaevaga, on laeva manifestis sissekanne, milles viidatakse selle saadetise jaoks väljastatud loomatervise sertifikaadile.

2.   Lõikes 1 osutatud loetav märgis peab sisaldama vähemalt järgmist teavet:

| a) | saadetise konteinerite arv; |
| --- | --- |

a)

saadetise konteinerite arv;

| b) | igas konteineris oleva liigi nimetus; |
| --- | --- |

b)

igas konteineris oleva liigi nimetus;

| c) | iga liigi kohta igas konteineris olevate loomade arv; |
| --- | --- |

c)

iga liigi kohta igas konteineris olevate loomade arv;

| d) | nende ettenähtud otstarve. |
| --- | --- |

d)

nende ettenähtud otstarve.

3.   Veeloomadelt (v.a elusad veeloomad) pärinevad loomsed saadused, mis on ette nähtud liitu sissetoomiseks, peavad vastama järgmistele nõuetele:

| a) | need peavad olema tähistatud konteineri välisküljel asuva loetava märgisega, milles viidatakse selle saadetise jaoks väljastatud sertifikaadile; |
| --- | --- |

a)

need peavad olema tähistatud konteineri välisküljel asuva loetava märgisega, milles viidatakse selle saadetise jaoks väljastatud sertifikaadile;

| b) | punktis a osutatud loetav märgis peab sisaldama ka järgmisi märkusi (kui see on asjakohane):






  i) | Euroopa Liidus inimtoiduks ettenähtud kala; |
| --- | --- | --- |

b)

punktis a osutatud loetav märgis peab sisaldama ka järgmisi märkusi (kui see on asjakohane):

i)

Euroopa Liidus inimtoiduks ettenähtud kala;

| ii) | Euroopa Liidus inimtoiduks ettenähtud limused; |
| --- | --- |

ii)

Euroopa Liidus inimtoiduks ettenähtud limused;

| iii) | Euroopa Liidus inimtoiduks ettenähtud koorikloomad. |
| --- | --- |

iii)

Euroopa Liidus inimtoiduks ettenähtud koorikloomad.

Artikkel 170

Päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi või selle tsooni või bioturvarühmikuga ning päritoluettevõttega seotud nõuded

1.   Veeloomade ja veeloomadelt (v.a elusad veeloomad) saadud loomsete saaduste saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad veeloomad ja loomsed saadused on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist või bioturvarühmikust, mis vastab järgmistele nõuetele:

| a) | see peab olema taudivaba seoses järgmiste loetellu kantud taudidega:






  i) | veeloomade A- ja B-kategooria taudid; |
| --- | --- | --- |

a)

see peab olema taudivaba seoses järgmiste loetellu kantud taudidega:

i)

veeloomade A- ja B-kategooria taudid;

| ii) | asjakohased C-kategooria taudid, kui veeloomad või veeloomadest pärinevad loomsed saadused on ette nähtud sissetoomiseks liikmesriikidesse, tsoonidesse või piirkondadesse, millel on taudivaba staatus või nende konkreetsete taudide heakskiidetud likvideerimisprogramm; |
| --- | --- |

ii)

asjakohased C-kategooria taudid, kui veeloomad või veeloomadest pärinevad loomsed saadused on ette nähtud sissetoomiseks liikmesriikidesse, tsoonidesse või piirkondadesse, millel on taudivaba staatus või nende konkreetsete taudide heakskiidetud likvideerimisprogramm;

| iii) | C-kategooria taudid kõigil neil juhtudel, kui veeloomad on ette nähtud loodusesse laskmiseks; |
| --- | --- |

iii)

C-kategooria taudid kõigil neil juhtudel, kui veeloomad on ette nähtud loodusesse laskmiseks;

| iv) | kui sihtliikmesriigid on võtnud käesoleva määruse artiklis 176 osutatud riiklikud meetmed, peavad ka XXIX lisas loetletud liikide hulka kuuluvad veeloomad pärinema neist kolmandatest riikidest, kolmandatelt territooriumidelt, nende tsoonidest või piirkondadest, mis on kõnealuses lisas nimetatud taudidest vabad; |
| --- | --- |

iv)

kui sihtliikmesriigid on võtnud käesoleva määruse artiklis 176 osutatud riiklikud meetmed, peavad ka XXIX lisas loetletud liikide hulka kuuluvad veeloomad pärinema neist kolmandatest riikidest, kolmandatelt territooriumidelt, nende tsoonidest või piirkondadest, mis on kõnealuses lisas nimetatud taudidest vabad;

| b) | kõik sissetoodavad saadetised, mis hõlmavad loetellu kantud veeloomade liike, kes tuuakse sisse liitu eksportivasse kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile või selle tsooni või piirkonda, peavad pärinema muust kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist või piirkonnast, mis on vaba punktis a osutatud taudidest; |
| --- | --- |

b)

kõik sissetoodavad saadetised, mis hõlmavad loetellu kantud veeloomade liike, kes tuuakse sisse liitu eksportivasse kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile või selle tsooni või piirkonda, peavad pärinema muust kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist või piirkonnast, mis on vaba punktis a osutatud taudidest;

| c) | päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil ei ole loetellu kantud veeloomade liike vaktsineeritud A-, B- ega C-kategooria (kui see on asjakohane) taudide vastu. |
| --- | --- |

c)

päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil ei ole loetellu kantud veeloomade liike vaktsineeritud A-, B- ega C-kategooria (kui see on asjakohane) taudide vastu.

2.   Vesiviljelusloomade ja vesiviljelusloomadelt (v.a elusad vesiviljelusloomad) saadud loomsete saaduste saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad vesiviljelusloomad ja loomsed saadused on pärit ettevõttest, mis on:

| a) | registreeritud kooskõlas nõuetega, mis on mis on vähemalt sama ranged kui määruse (EL) 2016/429 IV osa II jaotise 1. peatüki 1. jaos sätestatud nõuded,
  või |
| --- | --- |

a)

registreeritud kooskõlas nõuetega, mis on mis on vähemalt sama ranged kui määruse (EL) 2016/429 IV osa II jaotise 1. peatüki 1. jaos sätestatud nõuded,

või

| b) | heaks kiidetud kooskõlas nõuetega, mis on mis on vähemalt sama ranged kui määruse (EL) 2016/429 IV osa II jaotise 1. peatüki 2. jaos sätestatud nõuded ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/691 (23) II osa I jaotises sätestatud nõuded. |
| --- | --- |

b)

heaks kiidetud kooskõlas nõuetega, mis on mis on vähemalt sama ranged kui määruse (EL) 2016/429 IV osa II jaotise 1. peatüki 2. jaos sätestatud nõuded ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/691 (23) II osa I jaotises sätestatud nõuded.

Artikkel 171

Vektorliigid

1.   Rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa tabeli 4. veerus loetletud liikidesse kuuluvaid veeloomi käsitatakse nende taudide siirutajatena ainult XXX lisas sätestatud tingimustel.

2.   Rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa tabeli 4. veerus loetletud liikidesse kuuluvatelt veeloomadelt (v.a elusad veeloomad) saadud loomseid saadusi ei käsitata nende liitu sissetoomisel kõnealuses lisa loetellu kantud taudide siirutajatena.

Artikkel 172

Erandid teatavatele loetellu kantud veeloomade liikide kategooriatele

Erandina artiklist 170 ei kohaldata kõnealuses artiklis sätestatud nõudeid järgmiste veeloomade kategooriate suhtes:

| a) | veeloomad, kes viiakse tauditõrjet tegevatesse veeandide ettevõttesse, kus neid töödeldakse inimtoiduks; |
| --- | --- |

a)

veeloomad, kes viiakse tauditõrjet tegevatesse veeandide ettevõttesse, kus neid töödeldakse inimtoiduks;

| b) | uurimisotstarbeks ettenähtud veeloomad, kes viiakse kinnistesse ettevõtetesse, mille on sihtliikmesriigi pädev asutus selleks otstarbeks heaks kiitnud; |
| --- | --- |

b)

uurimisotstarbeks ettenähtud veeloomad, kes viiakse kinnistesse ettevõtetesse, mille on sihtliikmesriigi pädev asutus selleks otstarbeks heaks kiitnud;

| c) | muud looduslikud veeloomad kui need, kellele on osutatud käesoleva artikli punktis b, tingimusel, et nad on viibinud karantiinis karantiiniasutuses, mille on selleks otstarbeks heaks kiitnud pädev asutus, mis asub






  i) | päritolukohaks olevas kolmandas riigis või |
| --- | --- | --- |

c)

muud looduslikud veeloomad kui need, kellele on osutatud käesoleva artikli punktis b, tingimusel, et nad on viibinud karantiinis karantiiniasutuses, mille on selleks otstarbeks heaks kiitnud pädev asutus, mis asub

i)

päritolukohaks olevas kolmandas riigis või

| ii) | liidus; |
| --- | --- |

ii)

liidus;

| d) | limused või koorikloomad, kes on pakendatud ja märgistatud inimtoiduks vastavalt määrusele (EÜ) nr 853/2004 ja mis ei suuda veekeskkonda naastes enam elusloomadena ellu jääda; |
| --- | --- |

d)

limused või koorikloomad, kes on pakendatud ja märgistatud inimtoiduks vastavalt määrusele (EÜ) nr 853/2004 ja mis ei suuda veekeskkonda naastes enam elusloomadena ellu jääda;

| e) | limused või koorikloomad, kes on pakendatud ja märgistatud inimtoiduks vastavalt määrusele (EÜ) nr 853/2004 ja kes on ette nähtud täiendavaks töötlemiseks ilma ajutise ladustamiseta töötlemiskohas; |
| --- | --- |

e)

limused või koorikloomad, kes on pakendatud ja märgistatud inimtoiduks vastavalt määrusele (EÜ) nr 853/2004 ja kes on ette nähtud täiendavaks töötlemiseks ilma ajutise ladustamiseta töötlemiskohas;

| f) | elusad karbid või koorikloomad, kes on ette nähtud inimtoiduks ilma täiendava töötlemiseta, tingimusel, et nad on pakendatud jaemüügiks vastavalt määruse (EÜ) nr 853/2004 sätetele. |
| --- | --- |

f)

elusad karbid või koorikloomad, kes on ette nähtud inimtoiduks ilma täiendava töötlemiseta, tingimusel, et nad on pakendatud jaemüügiks vastavalt määruse (EÜ) nr 853/2004 sätetele.

Artikkel 173

Erandid teatavatele veeloomadelt (v.a elusad veeloomad) pärinevatele loomsetele saadustele

Erandina artikli 170 lõikest 1 ei kohaldata kõnealuses artiklis sätestatud nõudeid järgmiste veeloomadelt (v.a elusad veeloomad) pärinevate loomsete saaduste suhtes:

| a) | veeloomadelt (v.a elusad veeloomad) pärinevad loomsed saadused, mis viiakse tauditõrjet tegevasse veeandide ettevõttesse, kus neid töödeldakse inimtoiduks; |
| --- | --- |

a)

veeloomadelt (v.a elusad veeloomad) pärinevad loomsed saadused, mis viiakse tauditõrjet tegevasse veeandide ettevõttesse, kus neid töödeldakse inimtoiduks;

| b) | inimtoiduks ettenähtud kalad, mis tapeti ja puhastati siseelunditest enne nende liitu lähetamist. |
| --- | --- |

b)

inimtoiduks ettenähtud kalad, mis tapeti ja puhastati siseelunditest enne nende liitu lähetamist.

Artikkel 174

Veeloomade ja veeloomadelt (v.a elusad veeloomad) pärinevate loomsete saaduste käitlemine pärast liitu sissetoomist

1.   Veeloomade ja veeloomadelt (v.a elusad veeloomad) pärinevate loomsete saaduste saadetistega tuleb pärast liitu sissetoomist teha järgmist:

| a) | vedada otse liidus asuvasse sihtkohta; |
| --- | --- |

a)

vedada otse liidus asuvasse sihtkohta;

| b) | nõuetekohaselt käidelda, et vältida loodusvete saastumist. |
| --- | --- |

b)

nõuetekohaselt käidelda, et vältida loodusvete saastumist.

2.   Ettevõtja ei lase ega aseta muul viisil liidu loodusvetesse liitu sisse toodud veeloomi ega veeloomadelt (v.a elusad veeloomad) pärinevaid loomseid saadusi, välja arvatud juhul, kui selleks on andnud loa selle liikmesriigi pädev asutus, kus toimub vette laskmine või asetamine.

3.   Liikmesriigi pädev asutus võib käesoleva artikli lõikes 2 osutatud loa anda ainult juhul, kui loodusvetesse laskmine või asetamine ei ohusta vette laskmise kohas veeloomade tervisestaatust, ning igal juhul peab vette laskmine vastama artikli 170 punkti a alapunktile iii.

4.   Selleks et vältida liidu loodusvete saastumist, peab ettevõtja veeloomade saadetiste vedamiseks kasutatud vett nõuetekohaselt käitlema.

2. JAOTIS

LOOMATERVISENÕUDED TEATAVATE LOETELLU MITTE KANTUD TAUDIDE MÕJU PIIRAMISEKS

Artikkel 175

Täiendavad loomatervisenõuded teatavate loetellu mitte kantud taudide mõju piiramiseks, mille suhtes on liikmesriigid kehtestanud riiklikud meetmed

1.   Selliste liikmesriikide pädevad asutused, kes on võtnud loeteluväliste taudide vastu määruse (EL) 2016/429 artiklis 226 sätestatud riiklikke meetmeid, võtavad meetmeid kõnealuste loeteluväliste taudide sissetoomise vältimiseks, rakendades täiendavaid loomatervisenõudeid veeloomade ja veeloomadelt (v.a elusad veeloomad) pärinevate loomsete saaduste sissetoomisel nendesse liikmesriikidesse, tsoonidesse või bioturvarühmikutesse.

2.   Lõikes 1 osutatud pädev asutus lubab oma liikmesriiki sisse tuua selliste veeloomaliikide saadetisi, mis on lõikes 1 osutatud taudidele vastuvõtlikud, kui päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil ei ole toimunud kõnealuste taudide vastast vaktsineerimist.

3.   Lõikes 1 osutatud pädev asutus tagab, et lõikes 2 osutatud veeloomaliigid, mis tuuakse sisse päritolukohaks olevasse kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile või selle tsooni või piirkonda, pärineb muust kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist või piirkonnast.

4.   Artiklites 172 ja 173 sätestatud erandeid kohaldatakse nende veeloomade ja veeloomadest pärinevate loomsete saaduste suhtes, millele viidatakse lõikes 2 ja mis on ette nähtud sissetoomiseks liikmesriikidesse, kus on võetud riiklikud meetmed käesoleva artikli lõikes 1 osutatud taudide vastu.

5.   Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud veeloomade ja neilt loomadelt pärinevate loomsete saaduste käitlemine pärast liitu sissetoomist peab vastama artiklis 174 sätestatud tingimustele.

VI OSA

LIITU SISSETOOMISE ERIEESKIRJAD TEATAVATELE ARTIKLITES 3 JA 5 OSUTATUD KAUPADELE, MILLE LÕPPSIHTKOHAKS EI OLE LIIT, JA TEATAVATELE KAUPADELE, MIS ON LIIDUST PÄRIT JA SAADETAKSE SINNA TAGASI

Artikkel 176

Nõuded transiidiks läbi liidu

1.   Käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetisi, mis ei pärine liidust, vaid veetakse läbi liidu, ja mis on ette nähtud väljaspool liitu asuvasse sihtkohta viimiseks, lubatakse liidust läbi vedada ainult juhul, kui:

| a) | nad vastavad kõigile I–V osas sätestatud asjakohastele liitu sissetoomise nõuetele, mis hõlmavad kõnealuseid loomade liike ja kategooriaid, loomset paljundusmaterjali või loomseid saadusi, või |
| --- | --- |

a)

nad vastavad kõigile I–V osas sätestatud asjakohastele liitu sissetoomise nõuetele, mis hõlmavad kõnealuseid loomade liike ja kategooriaid, loomset paljundusmaterjali või loomseid saadusi, või

| b) | nad kuuluvad eritingimuste kohaldamisalasse, mille liit on loetelus konkreetselt määranud loetellu kantud päritolukohaks olevale kolmandale riigile, territooriumile või selle tsoonile ning teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liikidele ja kategooriatele, et leevendada selliste liikumistega kaasnevat võimalikku ohtu loomade tervisele. |
| --- | --- |

b)

nad kuuluvad eritingimuste kohaldamisalasse, mille liit on loetelus konkreetselt määranud loetellu kantud päritolukohaks olevale kolmandale riigile, territooriumile või selle tsoonile ning teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liikidele ja kategooriatele, et leevendada selliste liikumistega kaasnevat võimalikku ohtu loomade tervisele.

2.   Käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetisi, mis pärinevad liidust ja tuuakse liitu tagasi pärast transiiti läbi kolmanda riigi või territooriumi või selle tsooni, lubatakse uuesti liitu sisse tuua ainult juhul, kui need vastavad kõigile I–V osas sätestatud asjakohastele liitu sissetoomise nõuetele, mis hõlmavad kõnealuseid loomade kategooriaid, loomset paljundusmaterjali või loomseid saadusi, välja arvatud juhul, kui need kuuluvad järgmistest ühe kohaldamisalasse:

| a) | artiklites 177–182 sätestatud lisanõuded
  või |
| --- | --- |

a)

artiklites 177–182 sätestatud lisanõuded

või

| b) | eritingimused, mille on liit loetelus konkreetselt määranud loetellu kantud kolmandale transiidiriigile, -territooriumile või -tsoonile ning teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liikidele ja kategooriatele, et leevendada selliste liikumistega kaasnevat võimalikku ohtu loomade tervisele. |
| --- | --- |

b)

eritingimused, mille on liit loetelus konkreetselt määranud loetellu kantud kolmandale transiidiriigile, -territooriumile või -tsoonile ning teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liikidele ja kategooriatele, et leevendada selliste liikumistega kaasnevat võimalikku ohtu loomade tervisele.

3.   Lõike 1 punktis b ja lõike 2 punktis b osutatud eritingimused kehtestatakse ja määratakse kolmandale riigile, territooriumile või selle tsoonile riskihindamise alusel ning võttes arvesse järgmist:

| a) | määruse (EL) 2016/429 artiklis 230 sätestatud kriteeriumid; |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) 2016/429 artiklis 230 sätestatud kriteeriumid;

| b) | transiidiks ette nähtud loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste teatavad liigid ja kategooriad ning sellega seotud oht loomade tervisele; |
| --- | --- |

b)

transiidiks ette nähtud loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste teatavad liigid ja kategooriad ning sellega seotud oht loomade tervisele;

| c) | geograafilised piirangud; |
| --- | --- |

c)

geograafilised piirangud;

| d) | levinud kaubateed; |
| --- | --- |

d)

levinud kaubateed;

| e) | muud asjakohased tegurid. |
| --- | --- |

e)

muud asjakohased tegurid.

Artikkel 177

Täiendavad nõuded liidust pärit ja sinna naasvate registreeritud hobuste sissetoomisele pärast ajutist eksporti kolmandasse riiki, kolmandale territooriumile või selle tsooni võiduajamistel, võistlustel ja hobustega seotud kultuuriüritustel osalemiseks

1.   Nende registreeritud hobuste saadetisi, mis on ajutiselt eksporditud ühest liikmesriigist kolmandatesse riikidesse või kolmandatele territooriumidele või nende tsoonidesse, mis on kantud hobuslaste liitu sissetoomist lubavasse loetellu, lubatakse liitu sisse tuua tingimusel, et need vastavad järgmistele lisanõuetele:

| a) | nad on viibinud väljaspool liitu komisjoni poolt erinevatel eesmärkidel kindlaks määratud ajavahemiku jooksul, mis ei ületa 90 päeva; |
| --- | --- |

a)

nad on viibinud väljaspool liitu komisjoni poolt erinevatel eesmärkidel kindlaks määratud ajavahemiku jooksul, mis ei ületa 90 päeva;

| b) | neid on peetud kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis eraldatult, välja arvatud võiduajamiste, võistluste või kultuuriürituste ning sellega seotud tegevuste (sh treenimine, soojendus ja esitlus) ajal; |
| --- | --- |

b)

neid on peetud kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis eraldatult, välja arvatud võiduajamiste, võistluste või kultuuriürituste ning sellega seotud tegevuste (sh treenimine, soojendus ja esitlus) ajal;

| c) | neid on peetud vastavalt XI lisa B osa erinõuetele üksnes samasse sanitaarrühma kuuluvates kolmandates riikides või kolmandatel territooriumidel või nende tsoonides, kuhu on määratud liitu lähetav kolmas lähteriik või -territoorium, ning nad viidi kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile või otse lähtetsooni tingimuste alusel, mis on vähemalt sama ranged kui need, mida kohaldatakse otse liitu sissetoomise suhtes. |
| --- | --- |

c)

neid on peetud vastavalt XI lisa B osa erinõuetele üksnes samasse sanitaarrühma kuuluvates kolmandates riikides või kolmandatel territooriumidel või nende tsoonides, kuhu on määratud liitu lähetav kolmas lähteriik või -territoorium, ning nad viidi kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile või otse lähtetsooni tingimuste alusel, mis on vähemalt sama ranged kui need, mida kohaldatakse otse liitu sissetoomise suhtes.

2.   Erandina lõike 1 punktist c lubatakse registreeritud hobuseid, kes on osalenud ainult konkreetsetel kõrgetasemelistel võiduajamistel ja võistlustel, liitu sisse tuua pärast ajutist eksporti rohkem kui ühte sanitaarrühma kuuluvatesse kolmandatesse riikidesse või kolmandatele territooriumidele või nende tsoonidesse.

Artikkel 178

Erinõuded selliste kabiloomade, kodulindude ja veeloomade sissetoomisele, kes on pärit liidust ja saadetakse sinna tagasi kolmanda riigi sisenemiskeelu tõttu

1.   Nende kabiloomade, kodulindude ja veeloomade saadetisi, mis on pärit liidust ja saadetakse sinna tagasi kolmanda riigi pädeva asutuse määratud sisenemiskeelu tõttu, lubatakse uuesti liitu sisse tuua ainult juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | sisenemiskeelu määranud kolmas riik või territoorium on kolmas riik või territoorium või selle tsoon, mis on kantud liitu naasvate loomaliikide ja -kategooriate liitu sissetoomist lubavasse loetellu; |
| --- | --- |

a)

sisenemiskeelu määranud kolmas riik või territoorium on kolmas riik või territoorium või selle tsoon, mis on kantud liitu naasvate loomaliikide ja -kategooriate liitu sissetoomist lubavasse loetellu;

| b) | punktis a osutatud loomad ei läbinud muid kui punktis a osutatud kolmandaid riike või territooriume või nende tsoone; |
| --- | --- |

b)

punktis a osutatud loomad ei läbinud muid kui punktis a osutatud kolmandaid riike või territooriume või nende tsoone;

| c) | loomadega on kaasas järgmised dokumendid:






  i) | liikmesriigi pädeva asutuse väljastatud loomatervise sertifikaadi originaal või selle elektrooniline vaste, mis on sisestatud ametliku kontrolli teabehaldussüsteemi, või päritoluliikmesriigi pädeva asutuse esitatud ametliku loomatervise sertifikaadi tõestatud ärakiri; |
| --- | --- | --- |

c)

loomadega on kaasas järgmised dokumendid:

i)

liikmesriigi pädeva asutuse väljastatud loomatervise sertifikaadi originaal või selle elektrooniline vaste, mis on sisestatud ametliku kontrolli teabehaldussüsteemi, või päritoluliikmesriigi pädeva asutuse esitatud ametliku loomatervise sertifikaadi tõestatud ärakiri;

| ii) | üks järgmistest:






  — | kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse või muu riigiasutuse ametlik deklaratsioon, milles on märgitud keelu põhjus ja vajaduse korral punkti d nõuete täitmise kinnitus,
  või |
| --- | --- | --- |

ii)

üks järgmistest:

—

kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse või muu riigiasutuse ametlik deklaratsioon, milles on märgitud keelu põhjus ja vajaduse korral punkti d nõuete täitmise kinnitus,

või

| — | pitseeritud saadetiste puhul, mille originaalpitser on terve, saadetise eest vastutava ettevõtja deklaratsioon, mis kinnitab, et transport on toimunud punkti d alapunkti ii ja vajaduse korral punkti d alapunkti iii kohaselt; |
| --- | --- |

—

pitseeritud saadetiste puhul, mille originaalpitser on terve, saadetise eest vastutava ettevõtja deklaratsioon, mis kinnitab, et transport on toimunud punkti d alapunkti ii ja vajaduse korral punkti d alapunkti iii kohaselt;

| iii) | päritoluliikmesriigi pädeva asutuse deklaratsioon, milles on märgitud liitu naasmise sihtkoht ja see, et riik on nõus saadetist vastu võtma; |
| --- | --- |

iii)

päritoluliikmesriigi pädeva asutuse deklaratsioon, milles on märgitud liitu naasmise sihtkoht ja see, et riik on nõus saadetist vastu võtma;

| d) | kui nad on maha laaditud kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis, tõendab kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus järgmist:






  i) | asutus andis loa loomade mahalaadimiseks otse neisse kolmanda riigi või territooriumi piiripunkti valduses olevatesse ruumidesse, mis sobisid loomade eraldamiseks ja ajutiselt käitlemiseks, ning kontrollis seda tegevust; |
| --- | --- | --- |

d)

kui nad on maha laaditud kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis, tõendab kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus järgmist:

i)

asutus andis loa loomade mahalaadimiseks otse neisse kolmanda riigi või territooriumi piiripunkti valduses olevatesse ruumidesse, mis sobisid loomade eraldamiseks ja ajutiselt käitlemiseks, ning kontrollis seda tegevust;

| ii) | saadetises olevate loomade ja mis tahes muude loomade vahel otsese ja kaudse kokkupuute vältimiseks olid kehtestatud tõhusad meetmed; |
| --- | --- |

ii)

saadetises olevate loomade ja mis tahes muude loomade vahel otsese ja kaudse kokkupuute vältimiseks olid kehtestatud tõhusad meetmed;

| iii) | vajaduse korral tagati tõhus kaitse asjakohaste loomataudide vektorite vastu. |
| --- | --- |

iii)

vajaduse korral tagati tõhus kaitse asjakohaste loomataudide vektorite vastu.

2.   Saadetise sihtkohta vedamisel ja saabumisel kohaldatakse järelevalvet vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2019/1666 artiklitele 2 ja 3.

Artikkel 179

Erinõuded selliste loomade (v.a kabiloomade, kodulindude ja veeloomade) sissetoomisele, kes on pärit liidust ja saadetakse sinna tagasi kolmanda riigi või territooriumi sisenemiskeelu tõttu

1.   Nende loomade (v.a kabiloomade, kodulindude ja veeloomade) saadetisi, mis on pärit liidust ja saadetakse sinna tagasi kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse määratud sisenemiskeelu tõttu, lubatakse uuesti liitu sisse tuua ainult juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | päritoluliikmesriigi pädeva asutuse väljastatud loomatervise sertifikaadi originaal või selle elektrooniline vaste, mis on sisestatud ametliku kontrolli teabehaldussüsteemi, või päritoluliikmesriigi pädeva asutuse esitatud ametliku loomatervise sertifikaadi tõestatud ärakiri; |
| --- | --- |

a)

päritoluliikmesriigi pädeva asutuse väljastatud loomatervise sertifikaadi originaal või selle elektrooniline vaste, mis on sisestatud ametliku kontrolli teabehaldussüsteemi, või päritoluliikmesriigi pädeva asutuse esitatud ametliku loomatervise sertifikaadi tõestatud ärakiri;

| b) | üks järgmistest:






  i) | kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse või muu riigiasutuse ametlik deklaratsioon, milles on märgitud keelu põhjus,
  või |
| --- | --- | --- |

b)

üks järgmistest:

i)

kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse või muu riigiasutuse ametlik deklaratsioon, milles on märgitud keelu põhjus,

või

| ii) | pitseeritud saadetiste või avamata konteinerite puhul saadetise eest vastutava ettevõtja deklaratsioon, milles on märgitud keelu põhjus; |
| --- | --- |

ii)

pitseeritud saadetiste või avamata konteinerite puhul saadetise eest vastutava ettevõtja deklaratsioon, milles on märgitud keelu põhjus;

| c) | päritoluliikmesriigi pädeva asutuse deklaratsioon, milles on märgitud liitu naasmise sihtkoht ja see, et riik on nõus saadetist vastu võtma. |
| --- | --- |

c)

päritoluliikmesriigi pädeva asutuse deklaratsioon, milles on märgitud liitu naasmise sihtkoht ja see, et riik on nõus saadetist vastu võtma.

2.   Saadetise sihtkohta vedamisel ja saabumisel kohaldatakse järelevalvet vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2019/1666 artiklitele 2 ja 3.

Artikkel 180

Erinõuded sellise loomse paljundusmaterjali ja selliste pakendatud loomsete saaduste sissetoomisele, mis on pärit liidust ja saadetakse sinna tagasi kolmanda riigi või territooriumi sisenemiskeelu tõttu

1.   Sellise loomse paljundusmaterjali ja selliste pakendatud loomsete saaduste saadetisi, mis on pärit liidust ja saadetakse sinna tagasi kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse määratud sisenemiskeelu tõttu, lubatakse uuesti liitu sisse tuua ainult juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | paljundusmaterjal on endiselt originaalkonteineris ja loomsete saaduste pakend on terve; |
| --- | --- |

a)

paljundusmaterjal on endiselt originaalkonteineris ja loomsete saaduste pakend on terve;

| b) | paljundusmaterjali ja loomsete saadustega on kaasas järgmine:






  i) | päritoluliikmesriigi pädeva asutuse väljastatud loomatervise sertifikaadi originaal või selle elektrooniline vaste, mis on sisestatud ametliku kontrolli teabehaldussüsteemi, või päritoluliikmesriigi pädeva asutuse esitatud ametliku loomatervise sertifikaadi tõestatud ärakiri; |
| --- | --- | --- |

b)

paljundusmaterjali ja loomsete saadustega on kaasas järgmine:

i)

päritoluliikmesriigi pädeva asutuse väljastatud loomatervise sertifikaadi originaal või selle elektrooniline vaste, mis on sisestatud ametliku kontrolli teabehaldussüsteemi, või päritoluliikmesriigi pädeva asutuse esitatud ametliku loomatervise sertifikaadi tõestatud ärakiri;

| ii) | üks järgmistest dokumentidest, milles on märgitud keelu põhjus ning vajaduse korral mahalaadimise, ladustamise ja uuesti pealelaadimise koht ja kuupäev kolmandas riigis või selle territooriumil ning punkti c nõuete täitmise kinnitus:






  — | kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse või muu riigiasutuse deklaratsioon või |
| --- | --- | --- |

ii)

üks järgmistest dokumentidest, milles on märgitud keelu põhjus ning vajaduse korral mahalaadimise, ladustamise ja uuesti pealelaadimise koht ja kuupäev kolmandas riigis või selle territooriumil ning punkti c nõuete täitmise kinnitus:

—

kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse või muu riigiasutuse deklaratsioon või

| — | konteinerite puhul, mille originaalpitser on terve, saadetise eest vastutava ettevõtja deklaratsioon; |
| --- | --- |

—

konteinerite puhul, mille originaalpitser on terve, saadetise eest vastutava ettevõtja deklaratsioon;

| iii) | liikmesriigi pädeva asutuse deklaratsioon, milles on märgitud liitu naasmise sihtkoht ja see, et riik on nõus saadetist vastu võtma; |
| --- | --- |

iii)

liikmesriigi pädeva asutuse deklaratsioon, milles on märgitud liitu naasmise sihtkoht ja see, et riik on nõus saadetist vastu võtma;

| c) | kui punktides a ja b osutatud paljundusmaterjal või loomsed saadused on maha laaditud kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis, tõendab kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus järgmist:






  i) | paljundusmaterjali või loomsete saaduste käitlemine hõlmas üksnes mahalaadimist, ladustamist ja uuesti pealelaadimist; |
| --- | --- | --- |

c)

kui punktides a ja b osutatud paljundusmaterjal või loomsed saadused on maha laaditud kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis, tõendab kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus järgmist:

i)

paljundusmaterjali või loomsete saaduste käitlemine hõlmas üksnes mahalaadimist, ladustamist ja uuesti pealelaadimist;

| ii) | selleks et vältida loomse paljundusmaterjali jaoks kasutatud konteineri või loomsete saaduste pakendi saastumist loetellu kantud taudide patogeenidega mahalaadimise, ladustamise ja uuesti pealelaadimise ajal, olid kehtestatud tõhusad meetmed. |
| --- | --- |

ii)

selleks et vältida loomse paljundusmaterjali jaoks kasutatud konteineri või loomsete saaduste pakendi saastumist loetellu kantud taudide patogeenidega mahalaadimise, ladustamise ja uuesti pealelaadimise ajal, olid kehtestatud tõhusad meetmed.

2.   Saadetise sihtkohta vedamisel ja saabumisel kohaldatakse järelevalvet vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2019/1666 artiklitele 2 ja 3.

Artikkel 181

Erinõuded selliste pakendamata või hulgipakendites loomsete saaduste sissetoomisele, mis on pärit liidust ja saadetakse sinna tagasi loetellu kantud kolmanda riigi või territooriumi sisenemiskeelu tõttu

1.   Pakendamata või hulgipakendites loomsete saaduste saadetisi, mis on pärit liidust ja saadetakse sinna tagasi loetellu kantud kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse määratud sisenemiskeelu tõttu, lubatakse uuesti liitu sisse tuua ainult juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | sisenemiskeelu määranud kolmas riik või territoorium on kantud nende teatavate loomsete saaduste liikide ja kategooriate liitu sissetoomist lubavasse loetellu, mis saadetakse liitu tagasi; |
| --- | --- |

a)

sisenemiskeelu määranud kolmas riik või territoorium on kantud nende teatavate loomsete saaduste liikide ja kategooriate liitu sissetoomist lubavasse loetellu, mis saadetakse liitu tagasi;

| b) | loomsete saadustega on kaasas järgmine:






  i) | päritoluliikmesriigi pädeva asutuse väljastatud loomatervise sertifikaadi originaal või selle elektrooniline vaste, mis on sisestatud ametliku kontrolli teabehaldussüsteemi, või päritoluliikmesriigi pädeva asutuse esitatud ametliku sertifikaadi tõestatud ärakiri; |
| --- | --- | --- |

b)

loomsete saadustega on kaasas järgmine:

i)

päritoluliikmesriigi pädeva asutuse väljastatud loomatervise sertifikaadi originaal või selle elektrooniline vaste, mis on sisestatud ametliku kontrolli teabehaldussüsteemi, või päritoluliikmesriigi pädeva asutuse esitatud ametliku sertifikaadi tõestatud ärakiri;

| ii) | üks järgmistest:






  — | kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse või muu riigiasutuse ametlik deklaratsioon, milles on märgitud keelu põhjus ja kinnitatud, et saadetise sõiduki või konteineri pitser avati üksnes ametlikul eesmärgil ning tooteid käideldi sel eesmärgil nii vähe kui võimalik, eelkõige ilma neid maha laadimata, ning sõiduk või konteiner pitseeriti kohe pärast seda uuesti, või |
| --- | --- | --- |

ii)

üks järgmistest:

—

kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse või muu riigiasutuse ametlik deklaratsioon, milles on märgitud keelu põhjus ja kinnitatud, et saadetise sõiduki või konteineri pitser avati üksnes ametlikul eesmärgil ning tooteid käideldi sel eesmärgil nii vähe kui võimalik, eelkõige ilma neid maha laadimata, ning sõiduk või konteiner pitseeriti kohe pärast seda uuesti, või

| — | pitseeritud saadetiste puhul saadetise eest vastutava ettevõtja deklaratsioon, milles on märgitud keelu põhjus; |
| --- | --- |

—

pitseeritud saadetiste puhul saadetise eest vastutava ettevõtja deklaratsioon, milles on märgitud keelu põhjus;

| iii) | liikmesriigi pädeva asutuse deklaratsioon, milles on märgitud liitu naasmise sihtkoht ja see, et riik on nõus saadetist vastu võtma. |
| --- | --- |

iii)

liikmesriigi pädeva asutuse deklaratsioon, milles on märgitud liitu naasmise sihtkoht ja see, et riik on nõus saadetist vastu võtma.

2.   Saadetise sihtkohta vedamisel ja saabumisel kohaldatakse järelevalvet vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2019/1666 artiklitele 2 ja 3.

Artikkel 182

Erinõuded selliste pakendamata või hulgipakendites loomsete saaduste sissetoomisele, mis on pärit liidust ja saadetakse sinna tagasi loetellu mitte kantud kolmanda riigi sisenemiskeelu tõttu

1.   Pakendamata või hulgipakendites loomsete saaduste saadetisi, mis on pärit liidust ja saadetakse sinna tagasi sellise kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse määratud sisenemiskeelu tõttu, mis ei ole kantud nende teatavate loomsete saaduste liikide ja kategooriate liitu sissetoomist lubavasse loetellu, mis saadetakse liitu tagasi, lubatakse uuesti liitu sisse tuua ainult juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | saadetis on pitseeritud ja originaalpitser on terve; |
| --- | --- |

a)

saadetis on pitseeritud ja originaalpitser on terve;

| b) | loomsete saadustega on kaasas järgmine:






  i) | päritoluliikmesriigi pädeva asutuse väljastatud loomatervise sertifikaadi originaal või selle elektrooniline vaste, mis on sisestatud ametliku kontrolli teabehaldussüsteemi, või päritoluliikmesriigi pädeva asutuse esitatud ametliku loomatervise sertifikaadi tõestatud ärakiri; |
| --- | --- | --- |

b)

loomsete saadustega on kaasas järgmine:

i)

päritoluliikmesriigi pädeva asutuse väljastatud loomatervise sertifikaadi originaal või selle elektrooniline vaste, mis on sisestatud ametliku kontrolli teabehaldussüsteemi, või päritoluliikmesriigi pädeva asutuse esitatud ametliku loomatervise sertifikaadi tõestatud ärakiri;

| ii) | üks järgmistest:






  — | kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse või muu riigiasutuse ametlik deklaratsioon, milles on märgitud keelu põhjus, või |
| --- | --- | --- |

ii)

üks järgmistest:

—

kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse või muu riigiasutuse ametlik deklaratsioon, milles on märgitud keelu põhjus, või

| — | saadetise eest vastutava ettevõtja deklaratsioon, milles on märgitud keelu põhjus; |
| --- | --- |

—

saadetise eest vastutava ettevõtja deklaratsioon, milles on märgitud keelu põhjus;

| iii) | liikmesriigi pädeva asutuse deklaratsioon, milles on märgitud liitu naasmise sihtkoht ja see, et riik on nõus saadetist vastu võtma. |
| --- | --- |

iii)

liikmesriigi pädeva asutuse deklaratsioon, milles on märgitud liitu naasmise sihtkoht ja see, et riik on nõus saadetist vastu võtma.

2.   Saadetise sihtkohta vedamisel ja saabumisel kohaldatakse järelevalvet vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2019/1666 artiklitele 2 ja 3.

VII OSA

LÕPPSÄTTED

Artikkel 183

Kehtetuks tunnistamine

Alates 21. aprillist 2021 tunnistatakse kehtetuks järgmised õigusaktid:

| — | komisjoni määrus (EL) nr 206/2010; |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 206/2010;

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 139/2013; |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 139/2013;

| — | komisjoni määrus (EL) nr 605/2010; |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 605/2010;

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 798/2008; |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 798/2008;

| — | komisjoni otsus 2007/777/EÜ; |
| --- | --- |

—

komisjoni otsus 2007/777/EÜ;

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 119/2009; |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 119/2009;

| — | komisjoni määrus (EL) nr 28/2012; |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 28/2012;

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/759. |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/759.

Artikkel 184

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 21. aprillist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. jaanuar 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad (ELT L 139, 30.4.2004, lk 55).

2

(3)  Komisjoni 3. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1882, milles käsitletakse loetellu kantud taudide kategooriate suhtes teatavate taudiennetuse ja -tõrje eeskirjade kohaldamist ning millega kehtestatakse nimekiri liikidest ja liigirühmadest, mis kujutavad endast arvestatavat riski kõnealuste loetellu kantud taudide levimisel (ELT L 308, 4.12.2018, lk 21).

3

(4)  Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/[689], millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud ja esilekerkivate taudide seire, likvideerimisprogrammide ja taudivaba staatuse eeskirjadega (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 211).

4

Euroopa Liidu Teataja

(5)  Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/687, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud taudide ennetamise ja tõrje eeskirjadega (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 64).

5

Euroopa Liidu Teataja

(6)  Euroopa Toiduohutusameti loomatervishoiu ja loomade heaolu komisjon (AHAW): Scientific Opinion on animal health risk mitigation treatments as regards imports of animal casings. EFSA Journal (2012); 10(7):2820. [32pp.] doi:10.2903/j.efsa.2012.2820. Kättesaadav internetis: www.efsa.europa.eu/efsajournal

6

(7)  Nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta direktiiv 2006/88/EÜ vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete loomatervishoiunõuete ning teatavate veeloomadel esinevate taudide ennetamise ja tõrje kohta (ELT L 328, 24.11.2006, lk 14).

7

(8)  Komisjoni 12. märtsi 2010. aasta määrus (EL) nr 206/2010, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide või nende osade loetelud, kust on lubatud Euroopa Liitu tuua teatavaid loomi ja värsket liha, ning veterinaarsertifitseerimise nõuded (ELT L 73, 20.3.2010, lk 1).

8

(9)  Komisjoni 7. jaanuari 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 139/2013, milles sätestatakse loomatervishoiunõuded ja karantiinitingimused teatavate lindude impordil liitu (ELT L 47, 20.2.2013, lk 1).

9

(10)  Komisjoni 2. juuli 2010. aasta määrus (EL) nr 605/2010, millega kehtestatakse loomade ja inimeste tervishoiu- ning veterinaarsertifikaatide nõuded inimtoiduks ettenähtud toorpiima ja piimatoodete Euroopa Liitu toomisel (ELT L 175, 10.7.2010, lk 1).

10

(11)  Komisjoni 8. augusti 2008. aasta määrus (EÜ) nr 798/2008, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade loetelu, millest võib importida ühendusse ja vedada läbi ühenduse kodulinde ja linnukasvatussaadusi, ning veterinaarsertifikaatide nõuded (ELT L 226, 23.8.2008, lk 1).

11

(12)  Komisjoni 29. novembri 2007. aasta otsus 2007/777/EÜ, millega kehtestatakse looma- ja inimtervishoiu nõuded ning näidissertifikaadid inimtoiduks ettenähtud lihatoodete ja töödeldud magude, põite ja soolte importimiseks kolmandatest riikidest ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2005/432/EÜ (ELT L 312, 30.11.2007, lk 49).

12

(13)  Komisjoni 9. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 119/2009, milles sätestatakse selliste kolmandate riikide või nende osade loetelu, millest võib importida ühendusse või vedada läbi ühenduse looduslike jäneslaste, teatavate looduslike maismaaimetajate ja tehistingimustes peetavate küülikute liha, ning veterinaarsertifikaatide nõuded (ELT L 39, 10.2.2009, lk 12).

13

(14)  Komisjoni 11. jaanuari 2012. aasta määrus (EL) nr 28/2012, millega kehtestatakse sertifitseerimisnõuded teatavate liittoodete importimiseks liitu ja transiidiks läbi liidu ning muudetakse otsust 2007/275/EÜ ja määrust (EÜ) nr 1162/2009 (ELT L 12, 14.1.2012, lk 1).

14

(15)  Komisjoni 28. aprilli 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/759, millega koostatakse loetelud kolmandatest riikidest, kolmandate riikide osadest ja territooriumidest, millest liikmesriigid peavad lubama liitu tuua teatavaid inimtoiduks ettenähtud loomseid saadusi, kehtestatakse sertifikaatide nõuded, muudetakse määrust (EÜ) nr 2074/2005 ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2003/812/EÜ (ELT L 126, 14.5.2016, lk 13).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrus (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ametliku kontrolli määrus) (ELT L 95, 7.4.2017, lk 1).

16

(17)  Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/688, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses maismaaloomade ja haudemunade liidusisest liikumist käsitlevate loomatervisenõuetega (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 140).

17

Euroopa Liidu Teataja

(18)  Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/686, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses loomse paljundusmaterjali ettevõtete heakskiitmise ning teatavate peetavate maismaaloomade paljundusmaterjali liidusisese liikumise jälgitavus- ja loomatervisenõuetega (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1).

18

Euroopa Liidu Teataja

(19)  Komisjoni 24. juuni 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/1666, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/625 tingimuste osas, mis on vajalikud teatavate kaupade saadetiste veo ja saabumise jälgimiseks teel liitu saabumise piiripunktist liidus asuvasse sihtettevõttesse (ELT L 255, 4.10.2019, lk 1).

19

(20)  Komisjoni 28. juuni 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/2035, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses maismaaloomade pidamise ettevõtteid ja haudejaamu ning teatavate peetavate maismaaloomade ja haudemunade jälgitavust käsitlevate eeskirjadega (ELT L 314, 5.12.2019, lk 115).

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 576/2013 lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 998/2003 (ELT L 178, 28.6.2013, lk 1).

21

(22)  Komisjoni 28. juuni 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 577/2013, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 576/2013 ettenähtud identifitseerimisdokumentide näidiseid koerte, kasside ja valgetuhkrute mittekaubanduslikuks liikumiseks, territooriumide ja kolmandate riikide loetelude kehtestamist ning nõudeid teatavatele tingimustele vastavust tõendavate deklaratsioonide vormi, kujunduse ja keelte kohta (ELT L 178, 28.6.2013, lk 109).

22

(23)  Komisjoni 30. jaanuari 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/691, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses vesiviljelusettevõtteid ja veeloomade vedajaid käsitlevate eeskirjadega (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 345).

23

Euroopa Liidu Teataja

---

I LISA

LOETELU TAUDIDEST, MILLEST PEAB EKSPORTIVAS KOLMANDAS RIIGIS VÕI EKSPORTIVAL KOLMANDAL TERRITOORIUMIL TEATAMA JA ARU ANDMA

1.   MAISMAALOOMAD

Kõik määruse (EL) 2016/429 artiklis 5 osutatud ja nimetatud määruse II lisas sätestatud loetellu kantud taudid komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa kohaste loetellu kantud maismaaloomade liikide puhul

2.   LOOMNE PALJUNDUSMATERJAL

2.1.   Kabiloomadelt

| — | Suu- ja sõrataud |
| --- | --- |

—

Suu- ja sõrataud

| — | Brucella abortus'e, B. melitensis'e või B. suis'i põhjustatud nakkus |
| --- | --- |

—

Brucella abortus'e, B. melitensis'e või B. suis'i põhjustatud nakkus

| — | Mycobacterium tuberculosis'e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkus |
| --- | --- |

—

Mycobacterium tuberculosis'e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkus

| — | Lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpide 1–24 nakkus |
| --- | --- |

—

Lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpide 1–24 nakkus

| — | Epizootilise hemorraagia viiruse nakkus |
| --- | --- |

—

Epizootilise hemorraagia viiruse nakkus

| — | Veiste nakkav rinotrahheiit/nakkav pustuloosne vulvovaginiit |
| --- | --- |

—

Veiste nakkav rinotrahheiit/nakkav pustuloosne vulvovaginiit

| — | Veiste viirusdiarröa |
| --- | --- |

—

Veiste viirusdiarröa

| — | Veiste genitaalne kampülobakterioos |
| --- | --- |

—

Veiste genitaalne kampülobakterioos

| — | Trihhomonoos |
| --- | --- |

—

Trihhomonoos

| — | Veiste enzootiline leukoos |
| --- | --- |

—

Veiste enzootiline leukoos

| — | Jäärade epididümiit (Brucella ovis) |
| --- | --- |

—

Jäärade epididümiit (Brucella ovis)

| — | Hobuste viirusarteriidi viiruse nakkus |
| --- | --- |

—

Hobuste viirusarteriidi viiruse nakkus

| — | Hobuste nakkav kehvveresus |
| --- | --- |

—

Hobuste nakkav kehvveresus

| — | Hobuste nakkav metriit |
| --- | --- |

—

Hobuste nakkav metriit

| — | Sigade klassikaline katk |
| --- | --- |

—

Sigade klassikaline katk

| — | Aujeszky haiguse viiruse nakkus |
| --- | --- |

—

Aujeszky haiguse viiruse nakkus

| — | Sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi viiruse nakkus |
| --- | --- |

—

Sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi viiruse nakkus

2.2.   Kodulindudelt ja tehistingimustes peetavatelt lindudelt

Kõik määruse (EL) 2016/429 artiklis 5 osutatud ja nimetatud määruse II lisas sätestatud loetellu kantud taudid, mis esinevad komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa kohastel loetellu kantud kodulinnuliikidel või tehistingimustes peetavate lindude liikidel, kellelt liitu sisse tuua lubatud loomne paljundusmaterjal pärineb

3.   LOOMSED SAADUSED KABILOOMADELT, KODULINDUDELT JA LOODUSES VABALT ELAVATELT ULUKLINDUDELT

3.1.   Kabiloomade värske liha

| — | Suu- ja sõrataud |
| --- | --- |

—

Suu- ja sõrataud

| — | Veiste katku viiruse nakkus |
| --- | --- |

—

Veiste katku viiruse nakkus

| — | Riftioru palaviku viiruse nakkus |
| --- | --- |

—

Riftioru palaviku viiruse nakkus

| — | Lammaste ja kitsede rõuged |
| --- | --- |

—

Lammaste ja kitsede rõuged

| — | Väikemäletsejate katk |
| --- | --- |

—

Väikemäletsejate katk

| — | Sigade klassikaline katk |
| --- | --- |

—

Sigade klassikaline katk

| — | Sigade Aafrika katk |
| --- | --- |

—

Sigade Aafrika katk

3.2.   Kodulindude ja looduses vabalt elavate uluklindude värske liha

| — | Kõrge patogeensusega linnugripp |
| --- | --- |

—

Kõrge patogeensusega linnugripp

| — | Newcastle'i haiguse viiruse nakkus |
| --- | --- |

—

Newcastle'i haiguse viiruse nakkus

3.3.   Kabiloomadest saadud lihatooted

| — | Suu- ja sõrataud |
| --- | --- |

—

Suu- ja sõrataud

| — | Veiste katku viiruse nakkus |
| --- | --- |

—

Veiste katku viiruse nakkus

| — | Sigade klassikaline katk |
| --- | --- |

—

Sigade klassikaline katk

| — | Sigade Aafrika katk |
| --- | --- |

—

Sigade Aafrika katk

3.4.   Kodulindudest ja looduses vabalt elavatest uluklindudest saadud lihatooted

| — | Kõrge patogeensusega linnugripp |
| --- | --- |

—

Kõrge patogeensusega linnugripp

| — | Newcastle'i haiguse viiruse nakkus |
| --- | --- |

—

Newcastle'i haiguse viiruse nakkus

3.5.   Piim, ternespiim, piimatooted ja ternespiimatooted

| — | Suu- ja sõrataud |
| --- | --- |

—

Suu- ja sõrataud

| — | Veiste katku viiruse nakkus |
| --- | --- |

—

Veiste katku viiruse nakkus

4.   VEELOOMAD JA LOOMSED SAADUSED VEELOOMADELT

| — | Epizootiline vereloomeelundite nekroos |
| --- | --- |

—

Epizootiline vereloomeelundite nekroos

| — | Viiruslik hemorraagiline septitseemia |
| --- | --- |

—

Viiruslik hemorraagiline septitseemia

| — | Nakkuslik vereloomeelundite nekroos |
| --- | --- |

—

Nakkuslik vereloomeelundite nekroos

| — | Lõhede nakkava kehvveresuse viiruse ülipolümorfse piirkonna (HPR) deletsiooniga tüve põhjustatud nakkus |
| --- | --- |

—

Lõhede nakkava kehvveresuse viiruse ülipolümorfse piirkonna (HPR) deletsiooniga tüve põhjustatud nakkus

| — | Karpkalade herpesviroos |
| --- | --- |

—

Karpkalade herpesviroos

| — | Mikrocytos mackini põhjustatud nakkus |
| --- | --- |

—

Mikrocytos mackini põhjustatud nakkus

| — | Perkinsus marinus'e põhjustatud nakkus |
| --- | --- |

—

Perkinsus marinus'e põhjustatud nakkus

| — | Bonamia ostreae põhjustatud nakkus |
| --- | --- |

—

Bonamia ostreae põhjustatud nakkus

| — | Bonamia exitiosa põhjustatud nakkus |
| --- | --- |

—

Bonamia exitiosa põhjustatud nakkus

| — | Marteilia refringens'i põhjustatud nakkus |
| --- | --- |

—

Marteilia refringens'i põhjustatud nakkus

| — | Taura sündroomi viiruse nakkus |
| --- | --- |

—

Taura sündroomi viiruse nakkus

| — | Krevettide kollapäisuse viiruse nakkus |
| --- | --- |

—

Krevettide kollapäisuse viiruse nakkus

| — | Valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkus |
| --- | --- |

—

Valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkus

---

II LISA

MIINIMUMTEAVE TAUDISEIREPROGRAMMI KOHTA

(osutatud artiklis 10)

Taudiseireprogrammi kohta tuleb esitada vähemalt järgmine teave:

| a) | kirjeldus asjaomase taudiga seotud epidemioloogilise olukorra kohta enne seireprogrammi rakendamise alguskuupäeva ja andmed kõnealuse olukorra muutumise kohta; |
| --- | --- |

a)

kirjeldus asjaomase taudiga seotud epidemioloogilise olukorra kohta enne seireprogrammi rakendamise alguskuupäeva ja andmed kõnealuse olukorra muutumise kohta;

| b) | seireprogrammiga hõlmatud sihtloomapopulatsioon, epidemioloogilised üksused ja tsoonid; |
| --- | --- |

b)

seireprogrammiga hõlmatud sihtloomapopulatsioon, epidemioloogilised üksused ja tsoonid;

| c) | järgmiste aspektide kirjeldus:






  i) | pädeva asutuse töökorraldus; |
| --- | --- | --- |

c)

järgmiste aspektide kirjeldus:

i)

pädeva asutuse töökorraldus;

| ii) | seireprogrammi rakendamise järelevalve viis; |
| --- | --- |

ii)

seireprogrammi rakendamise järelevalve viis;

| iii) | programmi rakendamise ajal tehtav ametlik kontroll; |
| --- | --- |

iii)

programmi rakendamise ajal tehtav ametlik kontroll;

| iv) | kõikide asjaomaste ettevõtjate, loomatervise spetsialistide, veterinaararstide, loomaterviselaborite ja muude füüsiliste või juriidiliste isikute roll; |
| --- | --- |

iv)

kõikide asjaomaste ettevõtjate, loomatervise spetsialistide, veterinaararstide, loomaterviselaborite ja muude füüsiliste või juriidiliste isikute roll;

| d) | rakendatava seireprogrammiga hõlmatud geograafiliste ja halduspiirkondade kirjeldus ja piiritlemisandmed; |
| --- | --- |

d)

rakendatava seireprogrammiga hõlmatud geograafiliste ja halduspiirkondade kirjeldus ja piiritlemisandmed;

| e) | näitajad programmiga saavutatud edusammude mõõtmiseks; |
| --- | --- |

e)

näitajad programmiga saavutatud edusammude mõõtmiseks;

| f) | kasutatavad diagnostikameetodid, analüüsitavate proovide arv ning analüüsimissagedus ja proovivõtukava; |
| --- | --- |

f)

kasutatavad diagnostikameetodid, analüüsitavate proovide arv ning analüüsimissagedus ja proovivõtukava;

| g) | riskipõhise suunatud seire kavandamisel arvesse võetavad riskitegurid. |
| --- | --- |

g)

riskipõhise suunatud seire kavandamisel arvesse võetavad riskitegurid.

---

III LISA

Tabel 1

Nõuded seoses kabiloomade, mesilaste ja kimalaste viibimisajaga enne nende liitu sissetoomist

| Loomaliik või -kategooria | Minimaalne viibimisaeg kolmandas päritoluriigis või kolmandal päritoluterritooriumil või selle tsoonis, nagu on osutatud artikli 11 punkti b alapunktis i | Minimaalne viibimisaeg päritoluettevõttes, nagu on osutatud artikli 11 punkti b alapunktis ii | Minimaalne periood, mille vältel ei toimu kokkupuudet halvema tervisliku seisundiga loomadega, nagu on osutatud artikli 11 punkti b alapunktis iii |
| --- | --- | --- | --- |
| Veised, lambad, kitsed ja sead | 6 kuud või alla 6 kuu vanuste loomade puhul sünnist saadik | 40 päeva või alla 40 päeva vanuste loomade puhul sünnist saadik | 30 päeva või alla 30 päeva vanuste loomade puhul sünnist saadik |
| Tapmiseks ette nähtud veised, lambad, kitsed ja sead | 3 kuud või alla 3 kuu vanuste loomade puhul sünnist saadik | 40 päeva või alla 40 päeva vanuste loomade puhul sünnist saadik | 30 päeva või alla 30 päeva vanuste loomade puhul sünnist saadik |
| Hobuslased, välja arvatud registreeritud hobuslased | 3 kuud või alla 3 kuu vanuste loomade puhul sünnist saadik | 30 päeva või alla 30 päeva vanuste loomade puhul sünnist saadik, välja arvatud hobuste Aafrika katku riskipiirkondades, kus see periood on 40 päeva | 15 päeva |
| Registreeritud hobuslased | 40 päeva või alla 40 päeva vanuste loomade puhul sünnist saadik | 30 päeva või alla 30 päeva vanuste loomade puhul sünnist saadik, välja arvatud hobuste Aafrika katku riskipiirkondades, kus see periood on 40 päeva | 15 päeva |
| Registreeritud hobuslased, kes tuuakse liitu tagasi pärast ajutist eksporti võistlustel, võiduajamistel või kultuuriüritustel osalemiseks | Kuni 30 päeva või teatavate võistluste, võiduajamiste ja kultuuriürituste puhul kuni 90 päeva | Ei ole kehtestatud | Kogu ajutise ekspordi periood |
| Muud kabiloomad kui veised, lambad, kitsed, sead ja hobuslased | 6 kuud või alla 6 kuu vanuste loomade puhul sünnist saadik | 40 päeva või alla 40 päeva vanuste loomade puhul sünnist saadik | 6 kuud või alla 6 kuu vanuste loomade puhul sünnist saadik |
| Mesilased ja kimalased | Koorumisest saadik | Koorumisest saadik | Koorumisest saadik |

Loomaliik või -kategooria

Minimaalne viibimisaeg kolmandas päritoluriigis või kolmandal päritoluterritooriumil või selle tsoonis, nagu on osutatud artikli 11 punkti b alapunktis i

Minimaalne viibimisaeg päritoluettevõttes, nagu on osutatud artikli 11 punkti b alapunktis ii

Minimaalne periood, mille vältel ei toimu kokkupuudet halvema tervisliku seisundiga loomadega, nagu on osutatud artikli 11 punkti b alapunktis iii

Veised, lambad, kitsed ja sead

6 kuud või alla 6 kuu vanuste loomade puhul sünnist saadik

40 päeva või alla 40 päeva vanuste loomade puhul sünnist saadik

30 päeva või alla 30 päeva vanuste loomade puhul sünnist saadik

Tapmiseks ette nähtud veised, lambad, kitsed ja sead

3 kuud või alla 3 kuu vanuste loomade puhul sünnist saadik

40 päeva või alla 40 päeva vanuste loomade puhul sünnist saadik

30 päeva või alla 30 päeva vanuste loomade puhul sünnist saadik

Hobuslased, välja arvatud registreeritud hobuslased

3 kuud või alla 3 kuu vanuste loomade puhul sünnist saadik

30 päeva või alla 30 päeva vanuste loomade puhul sünnist saadik, välja arvatud hobuste Aafrika katku riskipiirkondades, kus see periood on 40 päeva

15 päeva

Registreeritud hobuslased

40 päeva või alla 40 päeva vanuste loomade puhul sünnist saadik

30 päeva või alla 30 päeva vanuste loomade puhul sünnist saadik, välja arvatud hobuste Aafrika katku riskipiirkondades, kus see periood on 40 päeva

15 päeva

Registreeritud hobuslased, kes tuuakse liitu tagasi pärast ajutist eksporti võistlustel, võiduajamistel või kultuuriüritustel osalemiseks

Kuni 30 päeva või teatavate võistluste, võiduajamiste ja kultuuriürituste puhul kuni 90 päeva

Ei ole kehtestatud

Kogu ajutise ekspordi periood

Muud kabiloomad kui veised, lambad, kitsed, sead ja hobuslased

6 kuud või alla 6 kuu vanuste loomade puhul sünnist saadik

40 päeva või alla 40 päeva vanuste loomade puhul sünnist saadik

6 kuud või alla 6 kuu vanuste loomade puhul sünnist saadik

Mesilased ja kimalased

Koorumisest saadik

Koorumisest saadik

Koorumisest saadik

Tabel 2

Nõuded seoses kodulindude ja tehistingimustes peetavate lindude viibimisajaga enne nende liitu sissetoomist

| Linnukategooria | Linnud, kelle suhtes viibimisaja nõuet kohaldatakse | Minimaalne viibimisaeg kolmandas päritoluriigis või kolmandal päritoluterritooriumil või selle tsoonis, nagu on osutatud artikli 11 punkti b alapunktis i | Minimaalne viibimisaeg päritoluettevõttes, nagu on osutatud artikli 11 punkti b alapunktis ii | Minimaalne periood, mille vältel ei toimu kokkupuudet halvema tervisliku seisundiga loomadega, nagu on osutatud artikli 11 punkti b alapunktis iii |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kodulindude sugulinnud | SL | 3 kuud või alla 3 kuu vanuste loomade puhul koorumisest saadik | 6 nädalat või alla 6 nädala vanuste loomade puhul koorumisest saadik | 6 nädalat või alla 6 nädala vanuste loomade puhul koorumisest saadik |
| Produktiivlinnud liha ja toidumunade tootmiseks | SL | 3 kuud või alla 3 kuu vanuste loomade puhul koorumisest saadik | 6 nädalat või alla 6 nädala vanuste loomade puhul koorumisest saadik | 6 nädalat või alla 6 nädala vanuste loomade puhul koorumisest saadik |
| Uluklinnuvarude taastootmiseks ette nähtud produktiivlinnud | SL | 6 nädalat või alla 6 nädala vanuste loomade puhul koorumisest saadik | 30 päeva või koorumisest saadik | 30 päeva või koorumisest saadik |
| Tapmiseks ette nähtud kodulinnud | SL | 6 nädalat või alla 6 nädala vanuste loomade puhul koorumisest saadik | 30 päeva või koorumisest saadik | 30 päeva või koorumisest saadik |
| Ühepäevased tibud | SL | Koorumisest saadik | Koorumisest saadik | Koorumisest saadik |
| PLK | 3 kuud | 6 nädalat | — |
| Vähem kui 20 sugulindu, produktiivlindu või tapmiseks ette nähtud kodulindu, välja arvatud silerinnalised linnud | SL | 3 kuud või alla 3 kuu vanuste loomade puhul koorumisest saadik | 3 nädalat või alla 3 nädala vanuste loomade puhul koorumisest saadik | 3 nädalat või alla 3 nädala vanuste loomade puhul koorumisest saadik |
| Vähem kui 20 ühepäevast tibu, välja arvatud silerinnaliste lindude tibud | SL | Koorumisest saadik | Koorumisest saadik | Koorumisest saadik |
| PLK | 3 kuud | 3 nädalat | 3 nädalat enne kuupäeva, mil koguti munad, millest asjaomased ühepäevased tibud koorusid |
| Tehistingimustes peetavad linnud | SL | MK | 3 nädalat või koorumisest saadik | 3 nädalat või alla 3 nädala vanuste loomade puhul koorumisest saadik |
| SL – | saadetises olevad linnud |

Linnukategooria

Linnud, kelle suhtes viibimisaja nõuet kohaldatakse

Minimaalne viibimisaeg kolmandas päritoluriigis või kolmandal päritoluterritooriumil või selle tsoonis, nagu on osutatud artikli 11 punkti b alapunktis i

Minimaalne viibimisaeg päritoluettevõttes, nagu on osutatud artikli 11 punkti b alapunktis ii

Minimaalne periood, mille vältel ei toimu kokkupuudet halvema tervisliku seisundiga loomadega, nagu on osutatud artikli 11 punkti b alapunktis iii

Kodulindude sugulinnud

SL

3 kuud või alla 3 kuu vanuste loomade puhul koorumisest saadik

6 nädalat või alla 6 nädala vanuste loomade puhul koorumisest saadik

6 nädalat või alla 6 nädala vanuste loomade puhul koorumisest saadik

Produktiivlinnud liha ja toidumunade tootmiseks

SL

3 kuud või alla 3 kuu vanuste loomade puhul koorumisest saadik

6 nädalat või alla 6 nädala vanuste loomade puhul koorumisest saadik

6 nädalat või alla 6 nädala vanuste loomade puhul koorumisest saadik

Uluklinnuvarude taastootmiseks ette nähtud produktiivlinnud

SL

6 nädalat või alla 6 nädala vanuste loomade puhul koorumisest saadik

30 päeva või koorumisest saadik

30 päeva või koorumisest saadik

Tapmiseks ette nähtud kodulinnud

SL

6 nädalat või alla 6 nädala vanuste loomade puhul koorumisest saadik

30 päeva või koorumisest saadik

30 päeva või koorumisest saadik

Ühepäevased tibud

SL

Koorumisest saadik

Koorumisest saadik

Koorumisest saadik

PLK

3 kuud

6 nädalat

—

Vähem kui 20 sugulindu, produktiivlindu või tapmiseks ette nähtud kodulindu, välja arvatud silerinnalised linnud

SL

3 kuud või alla 3 kuu vanuste loomade puhul koorumisest saadik

3 nädalat või alla 3 nädala vanuste loomade puhul koorumisest saadik

3 nädalat või alla 3 nädala vanuste loomade puhul koorumisest saadik

Vähem kui 20 ühepäevast tibu, välja arvatud silerinnaliste lindude tibud

SL

Koorumisest saadik

Koorumisest saadik

Koorumisest saadik

PLK

3 kuud

3 nädalat

3 nädalat enne kuupäeva, mil koguti munad, millest asjaomased ühepäevased tibud koorusid

Tehistingimustes peetavad linnud

SL

MK

3 nädalat või koorumisest saadik

3 nädalat või alla 3 nädala vanuste loomade puhul koorumisest saadik

SL –

saadetises olevad linnud

| PLK – | päritolulinnukari |
| --- | --- |

PLK –

päritolulinnukari

| MK – | mittekohaldatav |
| --- | --- |

MK –

mittekohaldatav

---

IV LISA

A OSA

| 1. | Artikli 22 lõike 1 kohane taudivaba staatuse minimaalne kestus kolmandas päritoluriigis või kolmandal päritoluterritooriumil või selle tsoonis muude kabiloomade kui hobuslaste puhul | 1 – | veised |
| --- | --- | --- | --- |

1.

1 –

| 2 – | lambad |
| --- | --- |

2 –

| 3 – | kitsed |
| --- | --- |

3 –

| 4 – | sead |
| --- | --- |

4 –

| 5 – | kaamellased |
| --- | --- |

5 –

| 6 – | hirvlased |
| --- | --- |

6 –

| 7 – | muud kabiloomad kui 1., 2., 3., 4., 5. ja 6. veerus nimetatud loomad
   (*1) |
| --- | --- |

7 –

Suu- ja sõrataud

24 kuud (*2)

24 kuud (*2)

24 kuud (*2)

24 kuud (*2)

24 kuud (*2)

24 kuud (*2)

24 kuud (*2)

Veiste katku viiruse nakkus

12 kuud

12 kuud

12 kuud

12 kuud

12 kuud

12 kuud

12 kuud

Riftioru palaviku viiruse nakkus

12 kuud

12 kuud

12 kuud

MK

12 kuud

12 kuud

12 kuud

Mycoplasma mycoides subsp. mycoides SC põhjustatud nakkus (veiste nakkav pleuropneumoonia)

12 kuud

MK

MK

MK

MK

MK

12 kuud

Väikemäletsejate katku viiruse nakkus

MK

12 kuud

12 kuud

MK

12 kuud

12 kuud

MK

Lammaste ja kitsede rõuged

MK

12 kuud

12 kuud

MK

MK

MK

MK

Kitsede nakkav pleuropneumoonia

MK

12 kuud

12 kuud

MK

MK

MK

12 kuud

Sigade Aafrika katk

MK

MK

MK

12 kuud

MK

MK

MK

Sigade klassikaline katk

MK

MK

MK

12 kuud (*2)

MK

MK

12 kuud

Nodulaarse dermatiidi viiruse nakkus

12 kuud

MK

MK

MK

MK

MK

MK

| MK – | mittekohaldatav |
| --- | --- |

MK –

mittekohaldatav

| 2. | Artikli 22 lõike 2 punkti a kohane taudivaba staatuse minimaalne kestus kolmandas päritoluriigis või kolmandal päritoluterritooriumil või selle tsoonis hobuslaste puhul






  Hobuste Aafrika katk | 24 kuud |
| --- | --- | --- |

2.

Hobuste Aafrika katk

24 kuud

| 3. | Artikli 22 lõike 2 punkti b kohane sellise perioodi minimaalne kestus, mille vältel ei ole hobuslaste puhul teatatud taudi esinemisest kolmandas päritoluriigis või kolmandal päritoluterritooriumil või selle tsoonis






  Hobuste Venezuela entsefalomüeliit | 24 kuud |
| --- | --- | --- |
| Burkholderia mallei põhjustatud nakkus (malleus) | 36 kuud (*3) |
| Kargtaud | 24 kuud (*3) |
| Surra (Trypanosoma evansi) | 24 kuud (*3) |

3.

Hobuste Venezuela entsefalomüeliit

24 kuud

Burkholderia mallei põhjustatud nakkus (malleus)

36 kuud (*3)

Kargtaud

24 kuud (*3)

Surra (Trypanosoma evansi)

24 kuud (*3)

B OSA

Eritingimused, mida kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus peab järgima juhul, kui asjaomane kolmas riik või territoorium või selle tsoon on olnud konkreetsest taudist vaba lühema perioodi vältel kui käesoleva lisa A osa tabelis sätestatud periood, nagu on osutatud artikli 22 lõikes 3

| Suu- ja sõrataud | Esitatakse lisateave, mis võimaldab kindlaks teha kuupäeva, millest alates asjaomane kolmas riik või territoorium või selle tsoon loetakse olevat suu- ja sõrataudist vaba |
| --- | --- |
| Sigade klassikaline katk | a) | Esitatakse lisateave, mis võimaldab kindlaks teha kuupäeva, millest alates asjaomane kolmas riik või territoorium või selle tsoon loetakse olevat sigade klassikalisest katkust vaba; |

Suu- ja sõrataud

Esitatakse lisateave, mis võimaldab kindlaks teha kuupäeva, millest alates asjaomane kolmas riik või territoorium või selle tsoon loetakse olevat suu- ja sõrataudist vaba

Sigade klassikaline katk

a)

Esitatakse lisateave, mis võimaldab kindlaks teha kuupäeva, millest alates asjaomane kolmas riik või territoorium või selle tsoon loetakse olevat sigade klassikalisest katkust vaba;

| b) | liitu sissetoomiseks ette nähtud loomadele on liitu lähetamise kuupäevale eelneva 30 päeva jooksul tehtud sigade klassikalise katku tuvastamise uuring ja saadud negatiivne tulemus |
| --- | --- |

b)

liitu sissetoomiseks ette nähtud loomadele on liitu lähetamise kuupäevale eelneva 30 päeva jooksul tehtud sigade klassikalise katku tuvastamise uuring ja saadud negatiivne tulemus

Burkholderia mallei põhjustatud nakkus (malleus)

| a) | Liitu lähetamise kuupäevale eelneva vähemalt kuue kuu pikkuse perioodi jooksul ei ole teatatud kõnealuse taudi esinemisest päritoluettevõttes; |
| --- | --- |

a)

Liitu lähetamise kuupäevale eelneva vähemalt kuue kuu pikkuse perioodi jooksul ei ole teatatud kõnealuse taudi esinemisest päritoluettevõttes;

| b) | komisjon on tunnustanud päritoluettevõttes hobuslaste suguloomade seas läbi viidud seireprogrammi, mille eesmärk on tõendada nakkuse puudumist kõnealuse kuue kuu pikkuse perioodi vältel |
| --- | --- |

b)

komisjon on tunnustanud päritoluettevõttes hobuslaste suguloomade seas läbi viidud seireprogrammi, mille eesmärk on tõendada nakkuse puudumist kõnealuse kuue kuu pikkuse perioodi vältel

Kargtaud

| a) | Liitu lähetamise kuupäevale eelneva vähemalt kuue kuu pikkuse perioodi jooksul ei ole teatatud kõnealuse taudi esinemisest päritoluettevõttes; |
| --- | --- |

a)

Liitu lähetamise kuupäevale eelneva vähemalt kuue kuu pikkuse perioodi jooksul ei ole teatatud kõnealuse taudi esinemisest päritoluettevõttes;

| b) | komisjon on tunnustanud läbi viidud seireprogrammi, mille eesmärk on tõendada nakkuse puudumist päritoluettevõttes kõnealuse kuue kuu pikkuse perioodi vältel |
| --- | --- |

b)

komisjon on tunnustanud läbi viidud seireprogrammi, mille eesmärk on tõendada nakkuse puudumist päritoluettevõttes kõnealuse kuue kuu pikkuse perioodi vältel

Surra (Trypanosoma evansi)

| a) | Liitu lähetamise kuupäevale eelneva vähemalt kuue kuu pikkuse perioodi jooksul ei ole teatatud kõnealuse taudi esinemisest päritoluettevõttes; |
| --- | --- |

a)

Liitu lähetamise kuupäevale eelneva vähemalt kuue kuu pikkuse perioodi jooksul ei ole teatatud kõnealuse taudi esinemisest päritoluettevõttes;

| b) | komisjon on tunnustanud läbi viidud seireprogrammi, mille eesmärk on tõendada nakkuse puudumist päritoluettevõttes kõnealuse kuue kuu pikkuse perioodi vältel |
| --- | --- |

b)

komisjon on tunnustanud läbi viidud seireprogrammi, mille eesmärk on tõendada nakkuse puudumist päritoluettevõttes kõnealuse kuue kuu pikkuse perioodi vältel

C OSA

| 1. | Vaktsineerimata jätmist käsitlevad nõuded kolmanda päritoluriigi või -territooriumi või selle tsooni puhul seoses muude kabiloomadega kui hobuslased, nagu on osutatud artikli 22 lõike 4 punktis a | 1 – | veised |
| --- | --- | --- | --- |

1.

1 –

| 2 – | lambad |
| --- | --- |

2 –

| 3 – | kitsed |
| --- | --- |

3 –

| 4 – | sead |
| --- | --- |

4 –

| 5 – | kaamellased |
| --- | --- |

5 –

| 6 – | hirvlased |
| --- | --- |

6 –

| 7 – | muud kabiloomad kui 1., 2., 3., 4., 5. ja 6. veerus nimetatud loomad
   (*4) |
| --- | --- |

7 –

Suu- ja sõrataud

VT/MVL

VT/MVL

VT/MVL

VT/MVL

VT/MVL

VT/MVL

VT/MVL

Veiste katku viiruse nakkus

VT/MVL

VT/MVL

VT/MVL

VT/MVL

VT/MVL

VT/MVL

VT/MVL

Riftioru palaviku viirus

VT/MVL

VT/MVL

VT/MVL

MK

VT/MVL

VT/MVL

VT/MVL

Mycoplasma mycoides subsp. mycoides SC põhjustatud nakkus (veiste nakkav pleuropneumoonia)

VT/MVL

MK

MK

MK

MK

MK

VT/MVL

Väikemäletsejate katku viiruse nakkus

MK

VT/MVL

VT/MVL

MK

VT/MVL

VT/MVL

MK

Lammaste ja kitsede rõuged

MK

VT/MVL

VT/MVL

MK

MK

MK

MK

Kitsede nakkav pleuropneumoonia

MK

VT/MVL

VT/MVL

MK

MK

MK

VT/MVL

Sigade klassikaline katk

MK

MK

MK

VT/MVL

MK

MK

MK

Nodulaarse dermatiidi viiruse nakkus

MVL

MK

MK

MK

MK

MK

MK

| VT – | kolmandas riigis, kolmandal territooriumil või asjaomases tsoonis ei ole liitu lähetamise kuupäevale eelneva vähemalt 12 kuu jooksul tehtud vaktsineerimist ega toodud sinna sisse vaktsineeritud loomi |
| --- | --- |

VT –

kolmandas riigis, kolmandal territooriumil või asjaomases tsoonis ei ole liitu lähetamise kuupäevale eelneva vähemalt 12 kuu jooksul tehtud vaktsineerimist ega toodud sinna sisse vaktsineeritud loomi

| MVL – | liitu sissetoomiseks ette nähtud loomad ei ole vaktsineeritud |
| --- | --- |

MVL –

liitu sissetoomiseks ette nähtud loomad ei ole vaktsineeritud

| MK – | mittekohaldatav |
| --- | --- |

MK –

mittekohaldatav

| 2. | Vaktsineerimata jätmist käsitlevad nõuded kolmanda päritoluriigi või -territooriumi või selle tsooni puhul seoses hobuslastega, nagu on osutatud artikli 22 lõike 4 punktis b






  Hobuste Aafrika katk | — | Kolmandas riigis, kolmandal territooriumil või selle tsoonis ei ole liitu lähetamise kuupäevale eelneva vähemalt 12 kuu pikkuse perioodi vältel tehtud süstemaatilist vaktsineerimist ning asjaomaseid hobuslasi ei ole vaktsineeritud viimase vähemalt 40 päeva jooksul enne liitu lähetamist |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Hobuste Aafrika katk

—

Kolmandas riigis, kolmandal territooriumil või selle tsoonis ei ole liitu lähetamise kuupäevale eelneva vähemalt 12 kuu pikkuse perioodi vältel tehtud süstemaatilist vaktsineerimist ning asjaomaseid hobuslasi ei ole vaktsineeritud viimase vähemalt 40 päeva jooksul enne liitu lähetamist

Hobuste Venezuela entsefalomüeliit

| — | Asjaomaseid hobuslasi ei ole vaktsineeritud viimase vähemalt 60 päeva jooksul enne liitu lähetamist |
| --- | --- |

—

Asjaomaseid hobuslasi ei ole vaktsineeritud viimase vähemalt 60 päeva jooksul enne liitu lähetamist

---

(*1)  Kohaldatakse üksnes loetellu kantud liikide puhul vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisale

(*2)  Või lühem periood, kui kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus järgib B osa kohaseid eritingimusi, nagu on sätestatud artikli 22 lõikes 3

(*3)  Või lühem periood, kui kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus järgib B osa kohaseid eritingimusi, nagu on sätestatud artikli 22 lõikes 3

(*4)  Kohaldatakse üksnes loetellu kantud liikide puhul vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisale

---

V LISA

LIITU SISSETOOMIST KÄSITLEVAD KOLMANDA PÄRITOLURIIGI VÕI -TERRITOORIUMI VÕI SELLE TSOONI TAUDIVABA STAATUSEGA SEOTUD NÕUDED SEOSES MYCOBACTERIUM TUBERCULOSIS'E KOMPLEKSI (M. BOVIS, M. CAPRAE JA M. TUBERCULOSIS) NING BRUCELLA ABORTUS'E, B. MELITENSIS'E JA B. SUIS'I PÕHJUSTATUD NAKKUSEGA

1.   
  MYCOBACTERIUM TUBERCULOSIS'E KOMPLEKSI (M. BOVIS, M. CAPRAE JA M. TUBERCULOSIS) PÕHJUSTATUD NAKKUS (NAGU ON OSUTATUD ARTIKLI 22 LÕIKES 5)

1.1.   Veised

Veised, kes ei ole pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus veistel ei esine Mycobacterium tuberculosis'e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis), peavad vastama ühele järgmistest nõuetest:

| a) | neid on liitu lähetamise kuupäevale eelneva 30 päeva jooksul uuritud Mycobacterium tuberculosis'e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse suhtes ühega delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 2. osas kirjeldatud diagnostikameetoditest ja saadud negatiivsed tulemused või |
| --- | --- |

a)

neid on liitu lähetamise kuupäevale eelneva 30 päeva jooksul uuritud Mycobacterium tuberculosis'e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse suhtes ühega delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 2. osas kirjeldatud diagnostikameetoditest ja saadud negatiivsed tulemused või

| b) | nad on alla kuue nädala vanused. |
| --- | --- |

b)

nad on alla kuue nädala vanused.

2.   
  BRUCELLA ABORTUS'E, B. MELITENSIS'E VÕI B. SUIS'I PÕHJUSTATUD NAKKUS (NAGU ON OSUTATUD ARTIKLI 22 LÕIKES 6)

2.1.   Veised

Veised, kes ei ole pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus veistel ei esine Brucella abortus't, B. melitensis't ega B. suis'i ja kus neid pole kõnealuse nakkuse vastu vaktsineeritud, peavad vastama ühele järgmistest nõuetest:

| a) | neid on liitu lähetamise kuupäevale eelneva 30 päeva jooksul võetud proovi alusel uuritud Brucella abortus'e, B. melitensis'e ja B. suis'i põhjustatud nakkuse suhtes ühega delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 1. osas kirjeldatud diagnostikameetoditest ja saadud negatiivsed tulemused ning poeginud emasloomade puhul on sellise uuringu jaoks kasutatud proovi, mis on võetud vähemalt 30 päeva pärast poegimist, või |
| --- | --- |

a)

neid on liitu lähetamise kuupäevale eelneva 30 päeva jooksul võetud proovi alusel uuritud Brucella abortus'e, B. melitensis'e ja B. suis'i põhjustatud nakkuse suhtes ühega delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 1. osas kirjeldatud diagnostikameetoditest ja saadud negatiivsed tulemused ning poeginud emasloomade puhul on sellise uuringu jaoks kasutatud proovi, mis on võetud vähemalt 30 päeva pärast poegimist, või

| b) | nad on alla 12 kuu vanused või |
| --- | --- |

b)

nad on alla 12 kuu vanused või

| c) | nad on kastreeritud. |
| --- | --- |

c)

nad on kastreeritud.

2.2.   Lambad ja kitsed

Lambad ja kitsed, kes ei ole pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus lammastel ega kitsedel ei esine Brucella abortus't, B. melitensis't ega B. suis'i ja kus neid pole kõnealuse nakkuse vastu vaktsineeritud, peavad vastama ühele järgmistest nõuetest:

| a) | neid on liitu lähetamise kuupäevale eelneva 30 päeva jooksul võetud proovi alusel uuritud Brucella abortus'e, B. melitensis'e ja B. suis'i põhjustatud nakkuse suhtes ühega delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 1. osas kirjeldatud diagnostikameetoditest ja saadud negatiivsed tulemused ning poeginud emasloomade puhul on sellise uuringu jaoks kasutatud proovi, mis on võetud vähemalt 30 päeva pärast poegimist, või |
| --- | --- |

a)

neid on liitu lähetamise kuupäevale eelneva 30 päeva jooksul võetud proovi alusel uuritud Brucella abortus'e, B. melitensis'e ja B. suis'i põhjustatud nakkuse suhtes ühega delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 1. osas kirjeldatud diagnostikameetoditest ja saadud negatiivsed tulemused ning poeginud emasloomade puhul on sellise uuringu jaoks kasutatud proovi, mis on võetud vähemalt 30 päeva pärast poegimist, või

| b) | nad on alla kuue kuu vanused või |
| --- | --- |

b)

nad on alla kuue kuu vanused või

| c) | nad on kastreeritud. |
| --- | --- |

c)

nad on kastreeritud.

---

VI LISA

A OSA

KABILOOMADE LIITU SISSETOOMIST KÄSITLEVAD KAHE AASTA PIKKUST PERIOODI HÕLMAVAD KOLMANDA PÄRITOLURIIGI VÕI -TERRITOORIUMI VÕI SELLE TSOONI TAUDIVABA STAATUSEGA SEOTUD ERITINGIMUSED SEOSES LAMMASTE KATARRAALSE PALAVIKU VIIRUSE SEROTÜÜPIDE 1–24 NAKKUSEGA

(NAGU ON OSUTATUD ARTIKLI 22 LÕIKES 7)

Loetelusse kantud liiki kuuluvad kabiloomad, kes ei ole pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis on lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpide 1–24 nakkusest vaba, peavad olema pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis vastab vähemalt ühele järgmistest tingimustest:

| a) | loomi on peetud kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis, mis on hooajaliselt lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpide 1–24 nakkusest vaba, nagu on määratletud delegeeritud määruses (EL) 2020/689:






  i) | vähemalt 60 päeva enne liitu lähetamise kuupäeva või |
| --- | --- | --- |

a)

loomi on peetud kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis, mis on hooajaliselt lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpide 1–24 nakkusest vaba, nagu on määratletud delegeeritud määruses (EL) 2020/689:

i)

vähemalt 60 päeva enne liitu lähetamise kuupäeva või

| ii) | vähemalt 28 päeva enne liitu lähetamise kuupäeva ning loomadele on tehtud seroloogiline analüüs, mille tulemused on negatiivsed ja mille tegemiseks on kasutatud proove, mis on kogutud vähemalt 28 päeva pärast loomade sissetoomist kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile või selle tsooni, mis on hooajaliselt lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpide 1–24 nakkusest vaba, või |
| --- | --- |

ii)

vähemalt 28 päeva enne liitu lähetamise kuupäeva ning loomadele on tehtud seroloogiline analüüs, mille tulemused on negatiivsed ja mille tegemiseks on kasutatud proove, mis on kogutud vähemalt 28 päeva pärast loomade sissetoomist kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile või selle tsooni, mis on hooajaliselt lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpide 1–24 nakkusest vaba, või

| iii) | vähemalt 14 päeva enne liitu lähetamise kuupäeva ning loomadele on tehtud polümeraasi ahelreaktsioonil (PCR) põhinev analüüs, mille tulemused on negatiivsed ja mille tegemiseks on kasutatud proove, mis on kogutud vähemalt 14 päeva pärast loomade sissetoomist kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile või selle tsooni, mis on hooajaliselt lammaste katarraalse palaviku viirusest vaba; |
| --- | --- |

iii)

vähemalt 14 päeva enne liitu lähetamise kuupäeva ning loomadele on tehtud polümeraasi ahelreaktsioonil (PCR) põhinev analüüs, mille tulemused on negatiivsed ja mille tegemiseks on kasutatud proove, mis on kogutud vähemalt 14 päeva pärast loomade sissetoomist kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile või selle tsooni, mis on hooajaliselt lammaste katarraalse palaviku viirusest vaba;

| b) | loomad on pärit kolmandast riigist, kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus kohaldatakse seiresüsteemi, mis on kavandatud ja mida rakendatakse vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/689 lisa II osa 1. peatüki 1. ja 2. jaotisele, ning neid on vaktsineeritud lammaste katarraalse palaviku viiruse kõikide nende serotüüpide (1–24) vastu, millest on asjaomases kolmandas riigis, kolmandal territooriumil või selle tsoonis eelneva kahe aasta jooksul teatatud, ning vaktsiini spetsifikatsiooni kohane loomade tagatud immuunsuse periood ei ole veel lõppenud ja loomad vastavad vähemalt ühele järgmistest tingimustest:






  i) | neid on vaktsineeritud varem kui 60 päeva enne liitu lähetamise kuupäeva või |
| --- | --- | --- |

b)

loomad on pärit kolmandast riigist, kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus kohaldatakse seiresüsteemi, mis on kavandatud ja mida rakendatakse vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/689 lisa II osa 1. peatüki 1. ja 2. jaotisele, ning neid on vaktsineeritud lammaste katarraalse palaviku viiruse kõikide nende serotüüpide (1–24) vastu, millest on asjaomases kolmandas riigis, kolmandal territooriumil või selle tsoonis eelneva kahe aasta jooksul teatatud, ning vaktsiini spetsifikatsiooni kohane loomade tagatud immuunsuse periood ei ole veel lõppenud ja loomad vastavad vähemalt ühele järgmistest tingimustest:

i)

neid on vaktsineeritud varem kui 60 päeva enne liitu lähetamise kuupäeva või

| ii) | neid on vaktsineeritud inaktiveeritud vaktsiiniga ja neile on tehtud PCRi-põhine analüüs, mille tulemused on negatiivsed ja mille tegemiseks on kasutatud proove, mis on kogutud vähemalt 14 päeva pärast vaktsiini spetsifikatsioonis märgitud kaitsva immuunsuse tekkimise hetke; |
| --- | --- |

ii)

neid on vaktsineeritud inaktiveeritud vaktsiiniga ja neile on tehtud PCRi-põhine analüüs, mille tulemused on negatiivsed ja mille tegemiseks on kasutatud proove, mis on kogutud vähemalt 14 päeva pärast vaktsiini spetsifikatsioonis märgitud kaitsva immuunsuse tekkimise hetke;

| c) | loomad on pärit kolmandast riigist, kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus kohaldatakse seiresüsteemi, mis on kavandatud ja mida rakendatakse vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/689 lisa II osa 1. peatüki 1. ja 2. jaotisele, ning neile on tehtud seroloogiline analüüs, mis võimaldab tuvastada spetsiifilisi antikehi lammaste katarraalse palaviku viiruse kõikide nende serotüüpide (1–24) vastu, millest on asjaomases kolmandas riigis, kolmandal territooriumil või selle tsoonis eelneva kahe aasta jooksul teatatud, ja sellise analüüsi tulemused on positiivsed ning:






  i) | kõnealune seroloogiline analüüs on läbi viidud proovidega, mis on kogutud vähemalt 60 päeva enne lähetamise kuupäeva,
  või |
| --- | --- | --- |

c)

loomad on pärit kolmandast riigist, kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus kohaldatakse seiresüsteemi, mis on kavandatud ja mida rakendatakse vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/689 lisa II osa 1. peatüki 1. ja 2. jaotisele, ning neile on tehtud seroloogiline analüüs, mis võimaldab tuvastada spetsiifilisi antikehi lammaste katarraalse palaviku viiruse kõikide nende serotüüpide (1–24) vastu, millest on asjaomases kolmandas riigis, kolmandal territooriumil või selle tsoonis eelneva kahe aasta jooksul teatatud, ja sellise analüüsi tulemused on positiivsed ning:

i)

kõnealune seroloogiline analüüs on läbi viidud proovidega, mis on kogutud vähemalt 60 päeva enne lähetamise kuupäeva,

või

| ii) | kõnealune seroloogiline analüüs on läbi viidud proovidega, mis on kogutud vähemalt 30 päeva enne lähetamise kuupäeva, ning loomadele on tehtud PCRi-põhine analüüs, mille tulemused on negatiivsed ja mille tegemiseks on kasutatud proove, mis on kogutud kõige varem 14 päeva enne liitu lähetamise kuupäeva. |
| --- | --- |

ii)

kõnealune seroloogiline analüüs on läbi viidud proovidega, mis on kogutud vähemalt 30 päeva enne lähetamise kuupäeva, ning loomadele on tehtud PCRi-põhine analüüs, mille tulemused on negatiivsed ja mille tegemiseks on kasutatud proove, mis on kogutud kõige varem 14 päeva enne liitu lähetamise kuupäeva.

B OSA

VEISTE SAADETISTE LIITU SISSETOOMIST KÄSITLEVAD KOLMANDA PÄRITOLURIIGI VÕI -TERRITOORIUMI VÕI SELLE TSOONI TAUDIVABA STAATUSEGA SEOTUD ERITINGIMUSED SEOSES VEISTE ENZOOTILISE LEUKOOSIGA

(NAGU ON OSUTATUD ARTIKLI 22 LÕIKES 8)

Veised, kes ei ole pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis on veiste enzootilisest leukoosist vaba, peavad olema pärit ettevõttest, mille puhul ei ole 24 kuu jooksul enne loomade liitu lähetamise kuupäeva sellest taudist teatatud, ning:

| a) | üle 24 kuu vanustele loomadele peab veiste enzootilise leukoosi tuvastamiseks olema tehtud laborianalüüs vastavalt ühele delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 4. osas kirjeldatud diagnostikameetoditest ja saadud negatiivsed tulemused: |
| --- | --- |

a)

üle 24 kuu vanustele loomadele peab veiste enzootilise leukoosi tuvastamiseks olema tehtud laborianalüüs vastavalt ühele delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 4. osas kirjeldatud diagnostikameetoditest ja saadud negatiivsed tulemused:

| a) | proovidega, mis on võetud kahel korral vähemalt nelja kuu pikkuse vahega, kusjuures asjaomaseid loomi peab olema peetud sama ettevõtte teistest veistest eraldi, või |
| --- | --- |

a)

proovidega, mis on võetud kahel korral vähemalt nelja kuu pikkuse vahega, kusjuures asjaomaseid loomi peab olema peetud sama ettevõtte teistest veistest eraldi, või

| b) | proovidega, mis on võetud loomade liitu lähetamise kuupäevale eelneva viimase 30 päeva jooksul, ning seejuures on kõikidele ettevõttes peetavatele üle 24 kuu vanustele veistele tehtud veiste enzootilise leukoosi tuvastamiseks laborianalüüs vastavalt ühele delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 4. osas kirjeldatud diagnostikameetoditest ja saadud negatiivsed tulemused; kõnealune analüüs peab olema tehtud proovidega, mis on võetud kahel korral vähemalt nelja kuu pikkuse vahega liitu lähetamise kuupäevale eelneva viimase 12 kuu jooksul; |
| --- | --- |

b)

proovidega, mis on võetud loomade liitu lähetamise kuupäevale eelneva viimase 30 päeva jooksul, ning seejuures on kõikidele ettevõttes peetavatele üle 24 kuu vanustele veistele tehtud veiste enzootilise leukoosi tuvastamiseks laborianalüüs vastavalt ühele delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 4. osas kirjeldatud diagnostikameetoditest ja saadud negatiivsed tulemused; kõnealune analüüs peab olema tehtud proovidega, mis on võetud kahel korral vähemalt nelja kuu pikkuse vahega liitu lähetamise kuupäevale eelneva viimase 12 kuu jooksul;

| b) | alla 24 kuu vanused loomad peab olema sünnitanud emasloom, kellele on veiste enzootilise leukoosi tuvastamiseks tehtud laborianalüüs vastavalt ühele delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 4. osas kirjeldatud diagnostikameetoditest ja saadud negatiivsed tulemused; kõnealune analüüs peab olema tehtud proovidega, mis on võetud kahel korral vähemalt nelja kuu pikkuse vahega liitu lähetamise kuupäevale eelneva 12 kuu jooksul. |
| --- | --- |

b)

alla 24 kuu vanused loomad peab olema sünnitanud emasloom, kellele on veiste enzootilise leukoosi tuvastamiseks tehtud laborianalüüs vastavalt ühele delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 4. osas kirjeldatud diagnostikameetoditest ja saadud negatiivsed tulemused; kõnealune analüüs peab olema tehtud proovidega, mis on võetud kahel korral vähemalt nelja kuu pikkuse vahega liitu lähetamise kuupäevale eelneva 12 kuu jooksul.

---

VII LISA

KABILOOMADE LIITU SISSETOOMIST KÄSITLEVAD LISANÕUDED SEOSES TEATAVATE C-KATEGOORIA TAUDIDEGA

(NAGU ON OSUTATUD ARTIKLI 22 LÕIKES 9)

1.   VEISTE NAKKAV RINOTRAHHEIIT/NAKKAV PUSTULOOSNE VULVOVAGINIIT

1.1.   Veised

Loomad ei tohi olla vaktsineeritud ja neid peab olema hoitud karantiinis vähemalt 30 päeva enne liitu lähetamise kuupäeva ning neile peab olema tehtud seroloogiline analüüs tervikliku BoHV-1 vastaste antikehade tuvastamiseks. Peab olema kasutatud ühte delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 5. osas kirjeldatud diagnostikameetoditest ja saadud negatiivsed tulemused. Peale selle peab kõnealune analüüs olema tehtud prooviga, mis on kogutud päritoluettevõttes liitu lähetamise kuupäevale eelneva 15 päeva jooksul.

1.2.   Kaamellased ja hirvlased

Kaamellased ja hirvlased, kes on ette nähtud sissetoomiseks liikmesriiki või selle tsooni, millel on veiste nakkava rinotrahheiidi/nakkava pustuloosse vulvovaginiidi suhtes taudivaba staatus või kus veiste seas kohaldatakse vastavat heakskiidetud likvideerimisprogrammi, peavad olema pärit ettevõttest, mille puhul ei ole viimase 30 päeva jooksul enne liitu lähetamist teatatud veiste nakkava rinotrahheiidi/nakkava pustuloosse vulvovaginiidi esinemisest saadetises olevate loomadega samasse liiki kuuluvatel loomadel.

2.   VEISTE VIIRUSDIARRÖA

Loomad ei tohi olla vaktsineeritud veiste viirusdiarröa vastu ning neile peab veiste viirusdiarröa viiruse antigeeni või genoomi tuvastamiseks olema tehtud analüüs vastavalt ühele delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 6. osas kirjeldatud diagnostikameetoditest ja saadud negatiivsed tulemused ning:

| a) | loomi peab olema hoitud heakskiidetud karantiiniasutuses vähemalt 21 päeva enne nende lähetamist ning tiinetele emasloomadele peab veiste viirusdiarröa viiruse vastaste antikehade tuvastamiseks olema tehtud karantiini algushetkest vähemalt 21 päeva hiljem võetud proovidel põhinev seroloogiline analüüs vastavalt ühele delegeeritud määruse (EL) 2020/688 määruse I lisa 6. osas kirjeldatud diagnostikameetoditest ja saadud negatiivsed tulemused või |
| --- | --- |

a)

loomi peab olema hoitud heakskiidetud karantiiniasutuses vähemalt 21 päeva enne nende lähetamist ning tiinetele emasloomadele peab veiste viirusdiarröa viiruse vastaste antikehade tuvastamiseks olema tehtud karantiini algushetkest vähemalt 21 päeva hiljem võetud proovidel põhinev seroloogiline analüüs vastavalt ühele delegeeritud määruse (EL) 2020/688 määruse I lisa 6. osas kirjeldatud diagnostikameetoditest ja saadud negatiivsed tulemused või

| b) | loomadele peab veiste viirusdiarröa viiruse vastaste antikehade tuvastamiseks olema tehtud enne lähetamist võetud proovidel või tiinete emasloomade puhul enne parajasti kestvale tiinusele eelnenud seemendamist võetud proovidel põhinev seroloogiline analüüs vastavalt ühele delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 5. osas kirjeldatud diagnostikameetoditest ja saadud positiivsed tulemused. |
| --- | --- |

b)

loomadele peab veiste viirusdiarröa viiruse vastaste antikehade tuvastamiseks olema tehtud enne lähetamist võetud proovidel või tiinete emasloomade puhul enne parajasti kestvale tiinusele eelnenud seemendamist võetud proovidel põhinev seroloogiline analüüs vastavalt ühele delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 5. osas kirjeldatud diagnostikameetoditest ja saadud positiivsed tulemused.

3.   AUJESZKY HAIGUSE VIIRUSE NAKKUS

Loomad ei tohi olla vaktsineeritud Aujeszky haiguse viiruse nakkuse vastu ning:

| a) | neid peab olema hoitud heakskiidetud karantiiniasutuses vähemalt 30 päeva ning |
| --- | --- |

a)

neid peab olema hoitud heakskiidetud karantiiniasutuses vähemalt 30 päeva ning

| b) | neile peab Aujeszky haiguse tervikliku viiruse vastaste antikehade tuvastamiseks olema tehtud seroloogiline analüüs vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 7. osas kirjeldatud diagnostikameetodile ja saadud negatiivsed tulemused; kõnealune analüüs peab olema tehtud proovidega, mis on võetud kahel korral vähemalt 30 päeva pikkuse vahega, kusjuures viimane proov peab olema võetud liitu lähetamise kuupäevale eelneva 15 päeva jooksul. |
| --- | --- |

b)

neile peab Aujeszky haiguse tervikliku viiruse vastaste antikehade tuvastamiseks olema tehtud seroloogiline analüüs vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 7. osas kirjeldatud diagnostikameetodile ja saadud negatiivsed tulemused; kõnealune analüüs peab olema tehtud proovidega, mis on võetud kahel korral vähemalt 30 päeva pikkuse vahega, kusjuures viimane proov peab olema võetud liitu lähetamise kuupäevale eelneva 15 päeva jooksul.

---

VIII LISA

LOOMATERVISENÕUDED SEOSES KABILOOMADE PÄRITOLUETTEVÕTTEGA

| 1. | Muude kabiloomade kui hobuslaste päritoluettevõtet hõlmava ja seda ümbritseva taudivaba ala minimaalne suurus (raadius) ja liitu lähetamisele eelneva taudivaba perioodi minimaalne kestus sellel alal, nagu on osutatud artikli 23 lõike 1 punkti a alapunktis i | 1 – | veised |
| --- | --- | --- | --- |

1.

1 –

| 2 – | lambad |
| --- | --- |

2 –

| 3 – | kitsed |
| --- | --- |

3 –

| 4 – | sead |
| --- | --- |

4 –

| 5 – | kaamellased |
| --- | --- |

5 –

| 6 – | hirvlased |
| --- | --- |

6 –

| 7 – | muud kabiloomad kui 1., 2., 3., 4., 5. ja 6. veerus nimetatud loomad
   (*1) |
| --- | --- |

7 –

Suu- ja sõrataud

10 km/30 päeva

10 km/30 päeva

10 km/30 päeva

10 km/30 päeva

10 km/30 päeva

10 km/30 päeva

10 km/30 päeva

Veiste katku viiruse nakkus

10 km/30 päeva

10 km/30 päeva

10 km/30 päeva

10 km/30 päeva

10 km/30 päeva

10 km/30 päeva

10 km/30 päeva

Riftioru palaviku viiruse nakkus

10 km/30 päeva

10 km/30 päeva

10 km/30 päeva

MK

10 km/30 päeva

10 km/30 päeva

10 km/30 päeva

Mycoplasma mycoides subsp. mycoides SC põhjustatud nakkus (veiste nakkav pleuropneumoonia)

10 km/30 päeva

MK

MK

MK

MK

MK

10 km/30 päeva

Väikemäletsejate katku viiruse nakkus

MK

10 km/30 päeva

10 km/30 päeva

MK

10 km/30 päeva

10 km/30 päeva

MK

Lammaste ja kitsede rõuged

MK

10 km/30 päeva

10 km/30 päeva

MK

MK

MK

MK

Kitsede nakkav pleuropneumoonia

MK

10 km/30 päeva

10 km/30 päeva

MK

MK

MK

10 km/30 päeva

Sigade Aafrika katk

MK

MK

MK

10 km/30 päeva

MK

MK

MK

Sigade klassikaline katk

MK

MK

MK

10 km/30 päeva

MK

MK

MK

Nodulaarse dermatiidi viiruse nakkus

10 km/30 päeva

MK

MK

MK

MK

MK

MK

Epizootilise hemorraagia viiruse nakkus

150 km/2 aastat (*2)

150 km/2 aastat (*2)

150 km/2 aastat (*2)

MK

150 km/2 aastat (*2)

150 km/2 aastat (*2)

150 km/2 aastat (*2)

| MK – | mittekohaldatav |
| --- | --- |

MK –

mittekohaldatav

| 2. | Minimaalne taudivaba periood muude kabiloomade kui hobuslaste päritoluettevõttes, nagu on osutatud artikli 23 lõike 1 punkti a alapunktis i | 1 – | veised |
| --- | --- | --- | --- |

2.

1 –

| 2 – | lambad |
| --- | --- |

2 –

| 3 – | kitsed |
| --- | --- |

3 –

| 4 – | sead |
| --- | --- |

4 –

| 5 – | kaamellased |
| --- | --- |

5 –

| 6 – | hirvlased |
| --- | --- |

6 –

| 7 – | muud kabiloomad kui 1., 2., 3., 4., 5. ja 6. veerus nimetatud loomad
   (*3) |
| --- | --- |

7 –

Burkholderia mallei (malleus)

MK

6 kuud

MK

Sama kui hobuslaste puhul (punkt 4)

MK

Marutaud

30 päeva

Surra (Trypanosoma evansi)

30 päeva (*4)

30 päeva (*4)

30 päeva (*4)

MK

30 päeva (*4)

30 päeva (*4)

30 päeva (*4)

Põrnatõbi

15 päeva

Aujeszky haiguse viiruse nakkus

MK

30 päeva

MK

| MK – | mittekohaldatav |
| --- | --- |

MK –

mittekohaldatav

| 3. | Hobuslaste päritoluettevõtet hõlmava ja seda ümbritseva sellise ala minimaalne suurus (raadius), mille puhul ei ole teatatud ühestki hobuste nakkava kehvveresuse juhtumist ega puhangust, ning taudivaba perioodi minimaalne kestus sellel alal, nagu on osutatud artikli 23 lõike 1 punkti a alapunktis ii | Ala | Periood | Ettevõttes puhangu korral järgitavad nõuded |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hobuste nakkav kehvveresus | 200 m | 3 kuud | Kõik hobuslased eraldatakse kuni ajani, mil viiakse läbi seroloogiline analüüs hobuste nakkava kehvveresuse tuvastamiseks ja saadakse negatiivsed tulemused kahe prooviga, mis on võetud pärast nakatunud looma tapmist ja kolm kuud hiljem |

3.

Ala

Periood

Ettevõttes puhangu korral järgitavad nõuded

Hobuste nakkav kehvveresus

200 m

3 kuud

Kõik hobuslased eraldatakse kuni ajani, mil viiakse läbi seroloogiline analüüs hobuste nakkava kehvveresuse tuvastamiseks ja saadakse negatiivsed tulemused kahe prooviga, mis on võetud pärast nakatunud looma tapmist ja kolm kuud hiljem

| 4. | Sellise perioodi minimaalne kestus, mille vältel ei ole teatatud ühestki konkreetse taudi juhtumist ega puhangust hobuslaste päritoluettevõttes, nagu on osutatud artikli 23 lõike 1 punkti a alapunktis ii | Periood | Nõuded, mida tuleb järgida, kui ettevõttes on varem esinenud taudipuhang |
| --- | --- | --- | --- |
| Burkholderia mallei põhjustatud nakkus (malleus) | 6 kuud | Kui nakkusest päritoluettevõttes on teatatud kolme aasta jooksul enne liitu lähetamise kuupäeva, peab asjaomases ettevõttes pärast viimast puhangut olema kohaldatud pädeva asutuse kehtestatud liikumispiiranguid seni, kuni:






  — | nakatunud loomad surmati ja hävitati ning |

4.

Periood

Nõuded, mida tuleb järgida, kui ettevõttes on varem esinenud taudipuhang

Burkholderia mallei põhjustatud nakkus (malleus)

6 kuud

Kui nakkusest päritoluettevõttes on teatatud kolme aasta jooksul enne liitu lähetamise kuupäeva, peab asjaomases ettevõttes pärast viimast puhangut olema kohaldatud pädeva asutuse kehtestatud liikumispiiranguid seni, kuni:

—

nakatunud loomad surmati ja hävitati ning

| — | ülejäänud loomadele tehti OIE maismaaloomade käsiraamatu 2015. aastal vastu võetud versiooni peatüki 2.5.11 punktis 3.1 kirjeldatud analüüs ja saadi negatiivsed tulemused ning seejuures kasutati analüüsimiseks proove, mis olid võetud vähemalt kuus kuud pärast kuupäeva, mil nakatunud loomad surmati ja hävitati ning ettevõttes viidi läbi puhastus ja desinfitseerimine |
| --- | --- |

—

ülejäänud loomadele tehti OIE maismaaloomade käsiraamatu 2015. aastal vastu võetud versiooni peatüki 2.5.11 punktis 3.1 kirjeldatud analüüs ja saadi negatiivsed tulemused ning seejuures kasutati analüüsimiseks proove, mis olid võetud vähemalt kuus kuud pärast kuupäeva, mil nakatunud loomad surmati ja hävitati ning ettevõttes viidi läbi puhastus ja desinfitseerimine

Hobuste Venezuela entsefalomüeliit

6 kuud

Kui loomad on pärit kolmandas riigis, kolmandal territooriumil või selle tsoonis asuvast ettevõttest, mille puhul on viimase kahe aasta jooksul enne liitu lähetamise kuupäeva teatatud hobuste Venezuela entsefalomüeliidist, peavad nad vastama punktis i ning punktis ii või iii esitatud tingimustele:

| i) | nad on lähetamisele eelneva vähemalt 21 päeva jooksul olnud kliiniliselt terved ja igale punktis ii või iii osutatud loomale, kellel täheldati iga päev mõõdetava kehatemperatuuri tõusu, on tehtud diagnostiline analüüs hobuste Venezuela entsefalomüeliidi tuvastamiseks delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 10. osa punkti 1 alapunktis a kirjeldatud diagnostikameetodiga ja saadud negatiivsed tulemused ning |
| --- | --- |

i)

nad on lähetamisele eelneva vähemalt 21 päeva jooksul olnud kliiniliselt terved ja igale punktis ii või iii osutatud loomale, kellel täheldati iga päev mõõdetava kehatemperatuuri tõusu, on tehtud diagnostiline analüüs hobuste Venezuela entsefalomüeliidi tuvastamiseks delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 10. osa punkti 1 alapunktis a kirjeldatud diagnostikameetodiga ja saadud negatiivsed tulemused ning

| ii) | loomi on hoitud vähemalt 21 päeva karantiinis putuksiirutajate eest kaitstuna ning






  — | neile on tehtud täielik esmane vaktsineerimine hobuste Venezuela entsefalomüeliidi vastu ja neid on vastavalt vaktsiinitootja juhistele uuesti vaktsineeritud vähemalt 60 päeva, kuid mitte rohkem kui 12 kuud enne lähetamiskuupäeva või |
| --- | --- | --- |

ii)

loomi on hoitud vähemalt 21 päeva karantiinis putuksiirutajate eest kaitstuna ning

—

neile on tehtud täielik esmane vaktsineerimine hobuste Venezuela entsefalomüeliidi vastu ja neid on vastavalt vaktsiinitootja juhistele uuesti vaktsineeritud vähemalt 60 päeva, kuid mitte rohkem kui 12 kuud enne lähetamiskuupäeva või

| — | neile on tehtud analüüs hobuste Venezuela entsefalomüeliidi tuvastamiseks delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 10. osa punkti 1 alapunktis b kirjeldatud diagnostikameetodiga ja saadud negatiivsed tulemused ning seejuures võeti analüüsimiseks kasutatud proov vähemalt 14 päeva pärast karantiini alguskuupäeva; |
| --- | --- |

—

neile on tehtud analüüs hobuste Venezuela entsefalomüeliidi tuvastamiseks delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 10. osa punkti 1 alapunktis b kirjeldatud diagnostikameetodiga ja saadud negatiivsed tulemused ning seejuures võeti analüüsimiseks kasutatud proov vähemalt 14 päeva pärast karantiini alguskuupäeva;

| iii) | loomadele on tehtud






  — | analüüs hobuste Venezuela entsefalomüeliidi tuvastamiseks delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 10. osa punkti 1 alapunktis b kirjeldatud diagnostikameetodiga ja antikeha tiitri suurenemist ei täheldatud ning seejuures kasutati paarisproove, mis võeti kahel korral 21-päevase vahega ja millest hilisem võeti lähetamiskuupäevale eelneva 10 päeva pikkuse perioodi jooksul, ning |
| --- | --- | --- |

iii)

loomadele on tehtud

—

analüüs hobuste Venezuela entsefalomüeliidi tuvastamiseks delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 10. osa punkti 1 alapunktis b kirjeldatud diagnostikameetodiga ja antikeha tiitri suurenemist ei täheldatud ning seejuures kasutati paarisproove, mis võeti kahel korral 21-päevase vahega ja millest hilisem võeti lähetamiskuupäevale eelneva 10 päeva pikkuse perioodi jooksul, ning

| — | analüüs hobuste Venezuela entsefalomüeliidi viiruse genoomi tuvastamiseks delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 10. osa punktis 2 kirjeldatud diagnostikameetodiga ja saadud negatiivsed tulemused ning seejuures kasutati proovi, mis võeti 48 tunni jooksul enne lähetamist, ning loomad on pärast proovivõtmist olnud kuni lähetamiseni kaitstud putuksiirutajate eest |
| --- | --- |

—

analüüs hobuste Venezuela entsefalomüeliidi viiruse genoomi tuvastamiseks delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 10. osa punktis 2 kirjeldatud diagnostikameetodiga ja saadud negatiivsed tulemused ning seejuures kasutati proovi, mis võeti 48 tunni jooksul enne lähetamist, ning loomad on pärast proovivõtmist olnud kuni lähetamiseni kaitstud putuksiirutajate eest

Kargtaud

6 kuud

Kui nakkusest päritoluettevõttes on teatatud kahe aasta jooksul enne liitu lähetamise kuupäeva, peab asjaomases ettevõttes pärast viimast puhangut olema kohaldatud pädeva asutuse kehtestatud liikumispiirangut seni, kuni:

| — | nakatunud loomad surmati ja hävitati või tapeti või kõik nakatunud isased hobuslased kastreeriti ning |
| --- | --- |

—

nakatunud loomad surmati ja hävitati või tapeti või kõik nakatunud isased hobuslased kastreeriti ning

| — | ettevõtte ülejäänud hobuslastele, välja arvatud esimeses taandes nimetatud kastreeritud isastele hobuslastele, keda on peetud emastest hobuslastest eraldi, tehti analüüs kargtaudi tuvastamiseks delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 8. osas kirjeldatud diagnostikameetodiga ja saadi negatiivsed tulemused ning seejuures kasutati analüüsimiseks proove, mis olid võetud vähemalt kuus kuud pärast esimeses taandes kirjeldatud meetmete lõpuleviimist |
| --- | --- |

—

ettevõtte ülejäänud hobuslastele, välja arvatud esimeses taandes nimetatud kastreeritud isastele hobuslastele, keda on peetud emastest hobuslastest eraldi, tehti analüüs kargtaudi tuvastamiseks delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 8. osas kirjeldatud diagnostikameetodiga ja saadi negatiivsed tulemused ning seejuures kasutati analüüsimiseks proove, mis olid võetud vähemalt kuus kuud pärast esimeses taandes kirjeldatud meetmete lõpuleviimist

Surra (Trypanosoma evansi)

6 kuud

Kui nakkusest päritoluettevõttes on teatatud kahe aasta jooksul enne liitu lähetamise kuupäeva, peab asjaomases ettevõttes olema kohaldatud pädeva asutuse kehtestatud liikumispiirangut seni, kuni:

| — | nakatunud loomad eemaldati ettevõttest ning |
| --- | --- |

—

nakatunud loomad eemaldati ettevõttest ning

| — | ülejäänud loomadele tehti analüüs surra (Trypanosoma evansi) tuvastamiseks ühega delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 3. osas kirjeldatud diagnostikameetoditest ja saadi negatiivsed tulemused ning seejuures kasutati analüüsimiseks proove, mis olid võetud vähemalt kuus kuud pärast viimaste nakatunud loomade eemaldamist ettevõttest |
| --- | --- |

—

ülejäänud loomadele tehti analüüs surra (Trypanosoma evansi) tuvastamiseks ühega delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 3. osas kirjeldatud diagnostikameetoditest ja saadi negatiivsed tulemused ning seejuures kasutati analüüsimiseks proove, mis olid võetud vähemalt kuus kuud pärast viimaste nakatunud loomade eemaldamist ettevõttest

Hobuste nakkav kehvveresus

90 päeva

Kui nakkusest päritoluettevõttes on teatatud 12 kuu jooksul enne liitu lähetamise kuupäeva, peab asjaomases ettevõttes pärast viimast puhangut olema kohaldatud pädeva asutuse kehtestatud liikumispiirangut seni, kuni:

| — | nakatunud loomad surmati ja hävitati või tapeti ning |
| --- | --- |

—

nakatunud loomad surmati ja hävitati või tapeti ning

| — | ettevõtte ülejäänud loomadele tehti analüüs hobuste nakkava kehvveresuse tuvastamiseks delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 9. osas kirjeldatud diagnostikameetodiga ja saadi negatiivsed tulemused ning seejuures kasutati analüüsimiseks proove, mis olid võetud kahel korral vähemalt kolme kuu pikkuse vahega pärast esimeses taandes kirjeldatud meetmete lõpuleviimist ning ettevõtte puhastamist ja desinfitseerimist |
| --- | --- |

—

ettevõtte ülejäänud loomadele tehti analüüs hobuste nakkava kehvveresuse tuvastamiseks delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 9. osas kirjeldatud diagnostikameetodiga ja saadi negatiivsed tulemused ning seejuures kasutati analüüsimiseks proove, mis olid võetud kahel korral vähemalt kolme kuu pikkuse vahega pärast esimeses taandes kirjeldatud meetmete lõpuleviimist ning ettevõtte puhastamist ja desinfitseerimist

Marutõbi

30 päeva

—

Põrnatõbi

15 päeva

—

---

(*1)  Kohaldatakse üksnes loetellu kantud liikide puhul vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisale

(*2)  Ei kohaldata juhul, kui loomad on pärit kolmandast riigist, kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis on vastavalt Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervise koodeksi asjaomasele peatükile hooajaliselt taudist vaba

(*3)  Kohaldatakse üksnes loetellu kantud liikide puhul vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisale

(*4)  Kui taudist päritoluettevõttes on teatatud kahe aasta jooksul enne liitu lähetamise kuupäeva, peab asjaomases ettevõttes pärast viimast puhangut olema kohaldatud piiranguid seni, kuni:

| a) | nakatunud loomad eemaldati ettevõttest; |
| --- | --- |

a)

nakatunud loomad eemaldati ettevõttest;

| b) | ülejäänud loomadele tehti analüüs surra (Trypanosoma evansi) tuvastamiseks, nagu on kirjeldatud delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 3. osas, ja saadi negatiivsed tulemused ning analüüsimiseks kasutati proove, mis olid võetud vähemalt kuus kuud pärast nakatunud loomade eemaldamist ettevõttest |
| --- | --- |

b)

ülejäänud loomadele tehti analüüs surra (Trypanosoma evansi) tuvastamiseks, nagu on kirjeldatud delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 3. osas, ja saadi negatiivsed tulemused ning analüüsimiseks kasutati proove, mis olid võetud vähemalt kuus kuud pärast nakatunud loomade eemaldamist ettevõttest

---

IX LISA

1.   
  MYCOBACTERIUM TUBERCULOSIS'E KOMPLEKSI (M. BOVIS, M. CAPRAE JA M. TUBERCULOSIS) PÕHJUSTATUD NAKKUS (NAGU ON OSUTATUD ARTIKLI 23 LÕIKES 2)

| Liik | Päritoluettevõttega seotud nõuded |
| --- | --- |
| Veised | Veiste puhul taudivaba |
| Lambad | Ettevõttes ei ole liitu lähetamisele eelneva viimase 42 päeva jooksul teatatud Mycobacterium tuberculosis'e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkusest |
| Kitsed | Saadetises olevate loomadega samasse liiki kuuluvatel ettevõttes peetavatel loomadel on liitu lähetamisele eelneva viimase vähemalt 12 kuu jooksul tehtud Mycobacterium tuberculosis'e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse seiret kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/688 II lisa 1. osa punktides 1 ja 2 kirjeldatud korraga ning selle perioodi vältel:






  a) | on saadetises olevate loomadega samasse liiki kuuluvaid loomi ettevõttesse toodud üksnes sellistest ettevõtetest, kus kohaldatakse käesolevas lõigus ette nähtud meetmeid; |

Liik

Päritoluettevõttega seotud nõuded

Veised

Veiste puhul taudivaba

Lambad

Ettevõttes ei ole liitu lähetamisele eelneva viimase 42 päeva jooksul teatatud Mycobacterium tuberculosis'e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkusest

Kitsed

Saadetises olevate loomadega samasse liiki kuuluvatel ettevõttes peetavatel loomadel on liitu lähetamisele eelneva viimase vähemalt 12 kuu jooksul tehtud Mycobacterium tuberculosis'e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse seiret kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/688 II lisa 1. osa punktides 1 ja 2 kirjeldatud korraga ning selle perioodi vältel:

a)

on saadetises olevate loomadega samasse liiki kuuluvaid loomi ettevõttesse toodud üksnes sellistest ettevõtetest, kus kohaldatakse käesolevas lõigus ette nähtud meetmeid;

| b) | on juhul, kui on teatatud Mycobacterium tuberculosis'e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse esinemisest saadetises olevate loomadega samasse liiki kuuluvatel ettevõttes peetavatel loomadel, võetud meetmed kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/688 II lisa 1. osa punktiga 3 |
| --- | --- |

b)

on juhul, kui on teatatud Mycobacterium tuberculosis'e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse esinemisest saadetises olevate loomadega samasse liiki kuuluvatel ettevõttes peetavatel loomadel, võetud meetmed kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/688 II lisa 1. osa punktiga 3

Kaamellased

Hirvlased

2.   
  BRUCELLA ABORTUS'E, B. MELITENSIS'E VÕI B. SUIS'I PÕHJUSTATUD NAKKUS (NAGU ON OSUTATUD ARTIKLI 23 LÕIKES 3)

| Liik | Päritoluettevõttega seotud nõuded |
| --- | --- |
| Veised | Veiste puhul taudivaba ilma vaktsineerimata |
| Lambad | Ettevõte on lammaste ja kitsede puhul taudivaba ilma vaktsineerimata |
| Kitsed | Ettevõte on lammaste ja kitsede puhul taudivaba ilma vaktsineerimata |
| Sead | Ettevõttes ei ole liitu lähetamisele eelneva viimase 42 päeva jooksul teatatud Brucella abortus'e, B. melitensis'e või B. suis'i põhjustatud nakkusest ning liitu lähetamisele eelneva viimase 12 kuu jooksul:






  a) | on ettevõttes vajaduse korral kohaldatud muu hulgas pidamistingimusi ja söötmissüsteeme hõlmavaid bioturvalisus- ja riskimaandamismeetmeid, et hoida ära Brucella abortus'e, B. melitensis'e või B. suis'i põhjustatud nakkuse ülekandumist loetellu kantud liiki kuuluvatelt metsloomadelt ettevõttes peetavatele sigadele, ning toodud ettevõttesse sigu üksnes sellistest ettevõtetest, kus kohaldatakse samaväärseid bioturvalisusmeetmeid, või |

Liik

Päritoluettevõttega seotud nõuded

Veised

Veiste puhul taudivaba ilma vaktsineerimata

Lambad

Ettevõte on lammaste ja kitsede puhul taudivaba ilma vaktsineerimata

Kitsed

Ettevõte on lammaste ja kitsede puhul taudivaba ilma vaktsineerimata

Sead

Ettevõttes ei ole liitu lähetamisele eelneva viimase 42 päeva jooksul teatatud Brucella abortus'e, B. melitensis'e või B. suis'i põhjustatud nakkusest ning liitu lähetamisele eelneva viimase 12 kuu jooksul:

a)

on ettevõttes vajaduse korral kohaldatud muu hulgas pidamistingimusi ja söötmissüsteeme hõlmavaid bioturvalisus- ja riskimaandamismeetmeid, et hoida ära Brucella abortus'e, B. melitensis'e või B. suis'i põhjustatud nakkuse ülekandumist loetellu kantud liiki kuuluvatelt metsloomadelt ettevõttes peetavatele sigadele, ning toodud ettevõttesse sigu üksnes sellistest ettevõtetest, kus kohaldatakse samaväärseid bioturvalisusmeetmeid, või

| b) | on ettevõttes peetavatel sigadel tehtud Brucella abortus'e, B. melitensis'e või B. suis'i põhjustatud nakkuse seiret kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/688 III lisaga ning selle perioodi jooksul:






  — | on ettevõttesse toodud sigu üksnes sellistest ettevõtetest, kus kohaldatakse punktis a või b kirjeldatud bioturvalisus- või seiremeetmeid, ning |
| --- | --- | --- |

b)

on ettevõttes peetavatel sigadel tehtud Brucella abortus'e, B. melitensis'e või B. suis'i põhjustatud nakkuse seiret kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/688 III lisaga ning selle perioodi jooksul:

—

on ettevõttesse toodud sigu üksnes sellistest ettevõtetest, kus kohaldatakse punktis a või b kirjeldatud bioturvalisus- või seiremeetmeid, ning

| — | kui on teatatud Brucella abortus'e, B. melitensis'e või B. suis'i põhjustatud nakkuse esinemisest ettevõttes, on võetud delegeeritud määruse (EL) 2020/688 II lisa 1. osa punkti 3 kohased meetmed |
| --- | --- |

—

kui on teatatud Brucella abortus'e, B. melitensis'e või B. suis'i põhjustatud nakkuse esinemisest ettevõttes, on võetud delegeeritud määruse (EL) 2020/688 II lisa 1. osa punkti 3 kohased meetmed

Kaamellased

Liitu lähetamisele eelneva viimase 42 päeva jooksul ei ole teatatud Brucella abortus'e, B. melitensis'e või B. suis'i põhjustatud nakkuse esinemisest kaamellastel ning neid on liitu lähetamisele eelneva viimase 30 päeva jooksul võetud proovi alusel uuritud Brucella abortus'e, B. melitensis'e ja B. suis'i põhjustatud nakkuse suhtes ühega delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 1. osas kirjeldatud diagnostikameetoditest ja saadud negatiivsed tulemused ning poeginud emasloomade puhul on sellise uuringu jaoks kasutatud proovi, mis on võetud vähemalt 30 päeva pärast poegimist

Hirvlased

Liitu lähetamisele eelneva viimase 42 päeva jooksul ei ole teatatud Brucella abortus'e, B. melitensis'e või B. suis'i põhjustatud nakkuse esinemisest hirvlastel

---

X LISA

ERINÕUDED TEATAVASSE LIIKI VÕI KATEGOORIASSE KUULUVATE KABILOOMADE LIITU SISSETOOMISE KOHTA SEOSES BRUCELLA PÕHJUSTATUD NAKKUSEGA, NAGU ON OSUTATUD ARTIKLI 24 LÕIKES 5

1.   LAMBAD

Kastreerimata isased lambad, kes ei ole ette nähtud liidus tapmiseks, peavad vastama järgmistele nõuetele:

| a) | nad on viibinud vähemalt 60 päeva pikkuse katkematu perioodi jooksul ettevõttes, mille puhul ei ole liitu lähetamise kuupäevale eelneva 12 kuu jooksul teatatud Brucella ovis'e põhjustatud nakkusest (nakkavast epididümiidist); |
| --- | --- |

a)

nad on viibinud vähemalt 60 päeva pikkuse katkematu perioodi jooksul ettevõttes, mille puhul ei ole liitu lähetamise kuupäevale eelneva 12 kuu jooksul teatatud Brucella ovis'e põhjustatud nakkusest (nakkavast epididümiidist);

| b) | neile on liitu lähetamise kuupäevale eelneva 30 päeva jooksul tehtud seroloogiline analüüs Brucella ovis'e (nakkava epididümiidi) tuvastamiseks ja saadud negatiivsed tulemused. |
| --- | --- |

b)

neile on liitu lähetamise kuupäevale eelneva 30 päeva jooksul tehtud seroloogiline analüüs Brucella ovis'e (nakkava epididümiidi) tuvastamiseks ja saadud negatiivsed tulemused.

2.   
  SUGUKONDA TAYASSUIDAE KUULUVAD KABILOOMAD

Sugukonda Tayassuidae kuuluvaid kabiloomi peab Brucella suis'i tuvastamiseks olema liitu lähetamise kuupäevale eelneva 30 päeva jooksul uuritud ühega delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 1. osa punktis 2 kirjeldatud diagnostikameetoditest ja saadud tulemused peavad olema negatiivsed.

---

XI LISA

ERINÕUDED HOBUSLASTE KOHTA, NAGU ON OSUTATUD ARTIKLI 24 LÕIKES 6

1.   SANITAARRÜHMAD, MILLESSE KOLMANDAD RIIGID, TERRITOORIUMID VÕI NENDE TSOONID MÄÄRATAKSE

| Sanitaarrühm | Erinõuete kohaldamist nõudvad taudid |
| --- | --- |
| A | Hobuste nakkav kehvveresus |
| B | Hobuste nakkav kehvveresus, malleus, kargtaud |
| C | Hobuste nakkav kehvveresus, hobuste Venezuela entsefalomüeliit |
| D | Hobuste nakkav kehvveresus, malleus, kargtaud, hobuste Venezuela entsefalomüeliit, surra |
| E | Hobuste nakkav kehvveresus, malleus, kargtaud, hobuste Aafrika katk, surra |
| F | Hobuste nakkav kehvveresus, kargtaud, hobuste Aafrika katk |
| G | Hobuste nakkav kehvveresus, malleus, kargtaud, surra |

Sanitaarrühm

Erinõuete kohaldamist nõudvad taudid

A

Hobuste nakkav kehvveresus

B

Hobuste nakkav kehvveresus, malleus, kargtaud

C

Hobuste nakkav kehvveresus, hobuste Venezuela entsefalomüeliit

D

Hobuste nakkav kehvveresus, malleus, kargtaud, hobuste Venezuela entsefalomüeliit, surra

E

Hobuste nakkav kehvveresus, malleus, kargtaud, hobuste Aafrika katk, surra

F

Hobuste nakkav kehvveresus, kargtaud, hobuste Aafrika katk

G

Hobuste nakkav kehvveresus, malleus, kargtaud, surra

2.   ERINÕUDED

2.1.   Erinõuded seoses hobuste Aafrika katkuga

Hobuslased peavad vastama kõikidele nõuetele, mis on sätestatud ühes järgmistest punktidest.

| a) | Loomi on liitu lähetamisele eelneva vähemalt 30 päeva jooksul peetud eraldatult siirutajate eest kaitstud ruumides ning neile on tehtud hobuste Aafrika katku seroloogiline ja haigusetekitaja tuvastamise analüüs vereproovi alusel, mis on võetud vähemalt 28 päeva pärast siirutajate eest kaitstud ruumidesse toomist ja 10 päeva jooksul enne lähetamiskuupäeva, ning saadud kummalgi juhul negatiivne tulemus. |
| --- | --- |

a)

Loomi on liitu lähetamisele eelneva vähemalt 30 päeva jooksul peetud eraldatult siirutajate eest kaitstud ruumides ning neile on tehtud hobuste Aafrika katku seroloogiline ja haigusetekitaja tuvastamise analüüs vereproovi alusel, mis on võetud vähemalt 28 päeva pärast siirutajate eest kaitstud ruumidesse toomist ja 10 päeva jooksul enne lähetamiskuupäeva, ning saadud kummalgi juhul negatiivne tulemus.

| b) | Loomi on liitu lähetamise kuupäevale eelneva vähemalt 40 päeva jooksul peetud eraldatult siirutajate eest kaitstud ruumides ning neile on tehtud seroloogiline analüüs hobuste Aafrika katku viiruse vastaste antikehade tuvastamiseks vereproovide alusel, mis on võetud kahel korral vähemalt 21 päeva pikkuse vahega ja millest esimene on võetud vähemalt 7 päeva pärast siirutajate eest kaitstud ruumidesse toomist, ning sellise analüüsi käigus ei ole täheldatud antikehade tiitri olulist suurenemist. |
| --- | --- |

b)

Loomi on liitu lähetamise kuupäevale eelneva vähemalt 40 päeva jooksul peetud eraldatult siirutajate eest kaitstud ruumides ning neile on tehtud seroloogiline analüüs hobuste Aafrika katku viiruse vastaste antikehade tuvastamiseks vereproovide alusel, mis on võetud kahel korral vähemalt 21 päeva pikkuse vahega ja millest esimene on võetud vähemalt 7 päeva pärast siirutajate eest kaitstud ruumidesse toomist, ning sellise analüüsi käigus ei ole täheldatud antikehade tiitri olulist suurenemist.

| c) | Loomi on lähetamisele eelneva vähemalt 14 päeva jooksul peetud eraldatult siirutajate eest kaitstud ruumides ning neile on tehtud hobuste Aafrika katku viiruse tuvastamise analüüs vereproovi alusel, mis on võetud vähemalt 14 päeva pärast siirutajate eest kaitstud ruumidesse toomist ja kuni 72 tundi enne lähetamise aega, ning saadud negatiivne tulemus. |
| --- | --- |

c)

Loomi on lähetamisele eelneva vähemalt 14 päeva jooksul peetud eraldatult siirutajate eest kaitstud ruumides ning neile on tehtud hobuste Aafrika katku viiruse tuvastamise analüüs vereproovi alusel, mis on võetud vähemalt 14 päeva pärast siirutajate eest kaitstud ruumidesse toomist ja kuni 72 tundi enne lähetamise aega, ning saadud negatiivne tulemus.

| d) | On olemas dokumenteeritud tõendid selle kohta, et loomadele on tehtud täielik esmane vaktsineerimine hobuste Aafrika katku vastu ja neid on vastavalt vaktsiinitootja juhistele uuesti vaktsineeritud kõikide päritolupopulatsioonis esinevate hobuste Aafrika katku viiruse serotüüpide vastase litsentsitud vaktsiiniga vähemalt 40 päeva enne nende toomist siirutajate eest kaitstud ruumidesse, ning loomi on peetud eraldatult siirutajate eest kaitstud ruumides vähemalt 40 päeva. |
| --- | --- |

d)

On olemas dokumenteeritud tõendid selle kohta, et loomadele on tehtud täielik esmane vaktsineerimine hobuste Aafrika katku vastu ja neid on vastavalt vaktsiinitootja juhistele uuesti vaktsineeritud kõikide päritolupopulatsioonis esinevate hobuste Aafrika katku viiruse serotüüpide vastase litsentsitud vaktsiiniga vähemalt 40 päeva enne nende toomist siirutajate eest kaitstud ruumidesse, ning loomi on peetud eraldatult siirutajate eest kaitstud ruumides vähemalt 40 päeva.

| e) | Loomi on liitu lähetamise kuupäevale eelneva vähemalt 30 päeva jooksul peetud eraldatult siirutajate eest kaitstud ruumides ning neile on kahel korral tehtud samal päeval samas laboris seroloogiline analüüs hobuste Aafrika katku viiruse vastaste antikehade tuvastamiseks vereproovide alusel, mis on võetud isolatsiooniperioodil siirutajate eest kaitstud ruumides 21–30 päeva pikkuse vahega. Teine kõnealune proov peab olema võetud kuni 10 päeva enne lähetamiskuupäeva ning tulemused peavad olema negatiivsed kas kummalgi juhul või hobuste Aafrika katku viiruse tuvastamiseks analüüsitud teise proovi puhul. |
| --- | --- |

e)

Loomi on liitu lähetamise kuupäevale eelneva vähemalt 30 päeva jooksul peetud eraldatult siirutajate eest kaitstud ruumides ning neile on kahel korral tehtud samal päeval samas laboris seroloogiline analüüs hobuste Aafrika katku viiruse vastaste antikehade tuvastamiseks vereproovide alusel, mis on võetud isolatsiooniperioodil siirutajate eest kaitstud ruumides 21–30 päeva pikkuse vahega. Teine kõnealune proov peab olema võetud kuni 10 päeva enne lähetamiskuupäeva ning tulemused peavad olema negatiivsed kas kummalgi juhul või hobuste Aafrika katku viiruse tuvastamiseks analüüsitud teise proovi puhul.

2.2.   Erinõuded seoses hobuste Venezuela entsefalomüeliidiga

Hobuslased peavad vastama vähemalt ühele järgmistest nõuetest:

| a) | loomadele on tehtud täielik esmane vaktsineerimine hobuste Venezuela entsefalomüeliidi vastu ja neid on vastavalt vaktsiinitootja juhistele uuesti vaktsineeritud vähemalt 60 päeva, kuid mitte rohkem kui 12 kuud enne liitu lähetamise kuupäeva ning neid on hoitud siirutajate eest kaitstuna karantiinis vähemalt 21 päeva enne liitu lähetamise kuupäeva ning selle perioodi jooksul on loomad olnud kliiniliselt terved ja nende iga päev mõõdetud kehatemperatuur on jäänud tavapärasesse füsioloogilisse vahemikku.
  Samas ettevõttes peetavale ükskõik millisele teisele hobuslasele, kellel on täheldatud iga päev mõõdetava kehatemperatuuri tõusu, on tehtud viiruse eraldamisel põhinev vereanalüüs hobuste Venezuela entsefalomüeliidi tuvastamiseks ja saadud negatiivsed tulemused; |
| --- | --- |

a)

loomadele on tehtud täielik esmane vaktsineerimine hobuste Venezuela entsefalomüeliidi vastu ja neid on vastavalt vaktsiinitootja juhistele uuesti vaktsineeritud vähemalt 60 päeva, kuid mitte rohkem kui 12 kuud enne liitu lähetamise kuupäeva ning neid on hoitud siirutajate eest kaitstuna karantiinis vähemalt 21 päeva enne liitu lähetamise kuupäeva ning selle perioodi jooksul on loomad olnud kliiniliselt terved ja nende iga päev mõõdetud kehatemperatuur on jäänud tavapärasesse füsioloogilisse vahemikku.

Samas ettevõttes peetavale ükskõik millisele teisele hobuslasele, kellel on täheldatud iga päev mõõdetava kehatemperatuuri tõusu, on tehtud viiruse eraldamisel põhinev vereanalüüs hobuste Venezuela entsefalomüeliidi tuvastamiseks ja saadud negatiivsed tulemused;

| b) | loomi ei ole vaktsineeritud hobuste Venezuela entsefalomüeliidi vastu ja neid on hoitud siirutajate eest kaitstuna karantiinis vähemalt 21 päeva ning selle perioodi jooksul on loomad olnud kliiniliselt terved ja nende iga päev mõõdetud kehatemperatuur on jäänud tavapärasesse füsioloogilisse vahemikku. Loomadele on karantiini ajal tehtud diagnostiline analüüs hobuste Venezuela entsefalomüeliidi tuvastamiseks proovi alusel, mis on võetud vähemalt 14 päeva pärast siirutajate eest kaitset pakkuva karantiini alguskuupäeva, ning saadud tulemused on negatiivsed; loomad on olnud kuni lähetamiseni putuksiirutajate eest kaitstud.
  Samas ettevõttes peetavale ükskõik millisele teisele hobuslasele, kellel on täheldatud iga päev mõõdetava kehatemperatuuri tõusu, on tehtud viiruse eraldamisel põhinev vereanalüüs hobuste Venezuela entsefalomüeliidi tuvastamiseks ja saadud negatiivsed tulemused; |
| --- | --- |

b)

loomi ei ole vaktsineeritud hobuste Venezuela entsefalomüeliidi vastu ja neid on hoitud siirutajate eest kaitstuna karantiinis vähemalt 21 päeva ning selle perioodi jooksul on loomad olnud kliiniliselt terved ja nende iga päev mõõdetud kehatemperatuur on jäänud tavapärasesse füsioloogilisse vahemikku. Loomadele on karantiini ajal tehtud diagnostiline analüüs hobuste Venezuela entsefalomüeliidi tuvastamiseks proovi alusel, mis on võetud vähemalt 14 päeva pärast siirutajate eest kaitset pakkuva karantiini alguskuupäeva, ning saadud tulemused on negatiivsed; loomad on olnud kuni lähetamiseni putuksiirutajate eest kaitstud.

Samas ettevõttes peetavale ükskõik millisele teisele hobuslasele, kellel on täheldatud iga päev mõõdetava kehatemperatuuri tõusu, on tehtud viiruse eraldamisel põhinev vereanalüüs hobuste Venezuela entsefalomüeliidi tuvastamiseks ja saadud negatiivsed tulemused;

| c) | loomadele on kahel korral tehtud samal päeval samas laboris hemaglutinatsiooni pärssimise uuring hobuste Venezuela entsefalomüeliidi tuvastamiseks 21-päevase vahega võetud proovide alusel, millest teine on võetud kuni 10 päeva enne lähetamiskuupäeva, ning selles uuringus ei ole täheldatud antikeha tiitri suurenemist; samuti on neile tehtud pöördtranskriptsiooniga polümeraasi ahelreaktsioonil (RT-PCR) põhinev uuring hobuste Venezuela entsefalomüeliidi viiruse genoomi tuvastamiseks proovi alusel, mis on võetud kuni 48 tundi enne lähetamist, ning on saadud negatiivsed tulemused, ning seejuures on loomad alates RT-PCRil põhineva uuringu jaoks proovi võtmisest kuni lähetamiseks pealelaadimiseni olnud siirutajate eest kaitstud ja selleks on kombineeritult kasutatud heakskiidetud putukatõrjevahendeid ja insektitsiide loomadel ning desinsektsiooni loomade vedamise vahendite ja tallide puhul. |
| --- | --- |

c)

loomadele on kahel korral tehtud samal päeval samas laboris hemaglutinatsiooni pärssimise uuring hobuste Venezuela entsefalomüeliidi tuvastamiseks 21-päevase vahega võetud proovide alusel, millest teine on võetud kuni 10 päeva enne lähetamiskuupäeva, ning selles uuringus ei ole täheldatud antikeha tiitri suurenemist; samuti on neile tehtud pöördtranskriptsiooniga polümeraasi ahelreaktsioonil (RT-PCR) põhinev uuring hobuste Venezuela entsefalomüeliidi viiruse genoomi tuvastamiseks proovi alusel, mis on võetud kuni 48 tundi enne lähetamist, ning on saadud negatiivsed tulemused, ning seejuures on loomad alates RT-PCRil põhineva uuringu jaoks proovi võtmisest kuni lähetamiseks pealelaadimiseni olnud siirutajate eest kaitstud ja selleks on kombineeritult kasutatud heakskiidetud putukatõrjevahendeid ja insektitsiide loomadel ning desinsektsiooni loomade vedamise vahendite ja tallide puhul.

2.3.   Erinõuded seoses Burkholderia mallei põhjustatud nakkusega (malleus)

Hobuslastele peab olema tehtud komplemendi sidumisel põhinev uuring malleuse tuvastamiseks, nagu on kirjeldatud OIE maismaaloomade käsiraamatu 2015. aastal vastu võetud versiooni peatüki 2.5.11 punktis 3.1. Uuring peab olema tehtud seerumi lahjendusel 1:5 vereprooviga, mis on võetud kuni 30 päeva enne liitu lähetamise kuupäeva.

2.4.   Erinõuded seoses kargtaudiga

Hobuslastele peab olema tehtud komplemendi sidumisel põhinev uuring kargtaudi tuvastamiseks, nagu on kirjeldatud OIE maismaaloomade käsiraamatu 2013. aastal vastu võetud versiooni peatüki 2.5.3 punktis 3.1. Uuring peab olema tehtud seerumi lahjendusel 1:5 vereprooviga, mis on võetud kuni 30 päeva enne liitu lähetamise kuupäeva. Peale selle ei tohi uuritud loomi olla kasutatud tõuaretuseks vähemalt 30 päeva jooksul enne proovi võtmise kuupäeva ega pärast seda.

2.5.   Eritingimused seoses surraga (Trypanosoma evansi)

Hobuslastele peab olema tehtud kaardipõhine aglutinatsiooniuuring trüpanosomiaasi tuvastamiseks (CATT), nagu on kirjeldatud OIE maismaaloomade käsiraamatu 2012. aastal vastu võetud versiooni peatüki 2.1.21 punktis 2.3. Uuring peab olema tehtud seerumi lahjendusel 1:4 vereprooviga, mis on võetud kuni 30 päeva enne liitu lähetamise kuupäeva.

2.6.   Eritingimused seoses hobuste nakkava kehvveresusega

Hobuslastele peab olema tehtud immunodifusiooniuuring agargeelis (AGID-uuring) või ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (ELISA) hobuste nakkava kehvveresuse tuvastamiseks, nagu on kirjeldatud OIE maismaaloomade käsiraamatu 2013. aastal vastu võetud versiooni peatüki 2.5.6 punktides 2.1 ja 2.2. Uuring peab olema tehtud vereprooviga, mis on võetud kuni 90 päeva enne liitu lähetamise kuupäeva.

---

XII LISA

KINNISESSE ETTEVÕTTESSE LÄHETAMISEKS ETTE NÄHTUD KABILOOMAD

A OSA

Miinimumperiood, mille vältel ei ole teatatud taudi esinemisest kinnises päritoluettevõttes liidu kinnisesse ettevõttesse lähetamiseks ette nähtud kabiloomade seas

| | 1 – | veised |
| --- | --- | --- |

1 –

| 2 – | lambad |
| --- | --- |

2 –

| 3 – | kitsed |
| --- | --- |

3 –

| 4 – | sead |
| --- | --- |

4 –

| 5 – | kaamellased |
| --- | --- |

5 –

| 6 – | hirvlased |
| --- | --- |

6 –

| 7 – | muud kabiloomad kui 1., 2., 3., 4., 5. ja 6. veerus nimetatud loomad
   (*1) |
| --- | --- |

7 –

Suu- ja sõrataud

6 kuud

6 kuud

6 kuud

6 kuud

6 kuud

6 kuud

6 kuud

Riftioru palaviku viiruse nakkus

6 kuud

6 kuud

6 kuud

MK

6 kuud

6 kuud

6 kuud

Mycoplasma mycoides subsp. mycoides SC põhjustatud nakkus (veiste nakkav pleuropneumoonia)

6 kuud

MK

MK

MK

MK

MK

6 kuud

Väikemäletsejate katku viiruse nakkus

MK

6 kuud

6 kuud

MK

6 kuud

6 kuud

MK

Lammaste ja kitsede rõuged

MK

6 kuud

6 kuud

MK

MK

MK

MK

Kitsede nakkav pleuropneumoonia

MK

6 kuud

6 kuud

MK

MK

MK

6 kuud

Sigade Aafrika katk

MK

MK

MK

6 kuud

MK

MK

MK

Sigade klassikaline katk

MK

MK

MK

6 kuud

MK

MK

MK

Nodulaarse dermatiidi viiruse nakkus

6 kuud

MK

MK

MK

MK

MK

MK

Burkholderia mallei põhjustatud nakkus (malleus)

MK

MK

6 kuud

MK

6 kuud

MK

MK

Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i põhjustatud nakkus

6 kuud

6 kuud

6 kuud

6 kuud

6 kuud

6 kuud

6 kuud

Mycobacterium tuberculosis'e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkus

6 kuud

6 kuud

6 kuud

6 kuud

6 kuud

6 kuud

6 kuud

Marutõbi

6 kuud

6 kuud

6 kuud

6 kuud

6 kuud

6 kuud

6 kuud

Surra (Trypanosoma evansi)

30 päeva

30 päeva

30 päeva

MK

180 päeva

30 päeva

30 päeva

Põrnatõbi

30 päeva

30 päeva

30 päeva

30 päeva

30 päeva

30 päeva

30 päeva

Lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpide 1–24 nakkus

6 kuud

6 kuud

6 kuud

MK

6 kuud

6 kuud

6 kuud

Aujeszky haiguse viiruse nakkus

MK

MK

MK

12 kuud

MK

MK

MK

| MK – | mittekohaldatav |
| --- | --- |

MK –

mittekohaldatav

B OSA

Liidu kinnisesse ettevõttesse lähetamiseks ette nähtud kabiloomade kinnist päritoluettevõtet ümbritseva taudivaba ala minimaalne suurus (raadius) ja sellise perioodi minimaalne kestus, mille vältel ei ole sellel alal taudist teatatud

| | 1 – | veised |
| --- | --- | --- |

1 –

| 2 – | lambad |
| --- | --- |

2 –

| 3 – | kitsed |
| --- | --- |

3 –

| 4 – | sead |
| --- | --- |

4 –

| 5 – | kaamellased |
| --- | --- |

5 –

| 6 – | hirvlased |
| --- | --- |

6 –

| 7 – | muud kabiloomad kui 1., 2., 3., 4., 5. ja 6. veerus nimetatud loomad
   (*2) |
| --- | --- |

7 –

Suu- ja sõrataud

10 km/30 päeva

10 km/30 päeva

10 km/30 päeva

10 km/30 päeva

10 km/30 päeva

10 km/30 päeva

10 km/30 päeva

Riftioru palaviku viiruse nakkus

150 km/30 päeva

150 km/30 päeva

150 km/30 päeva

MK

150 km/30 päeva

150 km/30 päeva

150 km/30 päeva

Mycoplasma mycoides subsp. mycoides SC põhjustatud nakkus (veiste nakkav pleuropneumoonia)

10 km/30 päeva

MK

MK

MK

MK

MK

10 km/30 päeva

Väikemäletsejate katku viiruse nakkus

MK

10 km/30 päeva

10 km/30 päeva

MK

10 km/30 päeva

10 km/30 päeva

MK

Lammaste ja kitsede rõuged

MK

10 km/30 päeva

10 km/30 päeva

MK

MK

MK

MK

Kitsede nakkav pleuropneumoonia

MK

10 km/30 päeva

10 km/30 päeva

MK

MK

MK

10 km/30 päeva

Sigade Aafrika katk

MK

MK

MK

10 km/12 kuud

MK

MK

MK

Sigade klassikaline katk

MK

MK

MK

10 km/12 kuud

MK

MK

MK

Nodulaarse dermatiidi viiruse nakkus

150 km/30 päeva

MK

MK

MK

MK

MK

MK

Lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpide 1–24 nakkus

150 km/30 päeva

150 km/30 päeva

150 km/30 päeva

MK

150 km/30 päeva

150 km/30 päeva

150 km/30 päeva

Epizootilise hemorraagia viiruse nakkus

150 km/30 päeva

150 km/30 päeva

150 km/30 päeva

MK

150 km/30 päeva

150 km/30 päeva

150 km/30 päeva

Aujeszky haiguse viiruse nakkus

MK

MK

MK

5 km/12 kuud (*3)

MK

MK

MK

| MK – | mittekohaldatav |
| --- | --- |

MK –

mittekohaldatav

C OSA

Taudivaba staatuse minimaalne kestus kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis, kus asub liidu kinnisesse ettevõttesse lähetamiseks ette nähtud kabiloomade kinnine päritoluettevõte

| | 1 – | veised |
| --- | --- | --- |

1 –

| 2 – | lambad |
| --- | --- |

2 –

| 3 – | kitsed |
| --- | --- |

3 –

| 4 – | sead |
| --- | --- |

4 –

| 5 – | kaamellased |
| --- | --- |

5 –

| 6 – | hirvlased |
| --- | --- |

6 –

| 7 – | muud kabiloomad kui 1., 2., 3., 4., 5. ja 6. veerus nimetatud loomad
   (*4) |
| --- | --- |

7 –

Suu- ja sõrataud

12 kuud (*5)

12 kuud (*5)

12 kuud (*5)

12 kuud (*5)

12 kuud (*5)

12 kuud (*5)

12 kuud (*5)

Veiste katku viiruse nakkus

12 kuud

12 kuud

12 kuud

12 kuud

12 kuud

12 kuud

12 kuud

Riftioru palaviku viiruse nakkus

48 kuud (*5)

48 kuud (*5)

48 kuud (*5)

MK

48 kuud (*5)

48 kuud (*5)

48 kuud (*5)

Sigade Aafrika katk

MK

MK

MK

12 kuud (*5)

MK

MK

MK

Sigade klassikaline katk

MK

MK

MK

12 kuud (*5)

MK

MK

MK

Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i põhjustatud nakkus

12 kuud (*5)

12 kuud (*5)

12 kuud (*5)

12 kuud (*5)

12 kuud (*5)

12 kuud (*5)

12 kuud (*5)

Lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpide 1–24 nakkus

24 kuud (*5)

24 kuud (*5)

24 kuud (*5)

MK

24 kuud (*5)

24 kuud (*5)

24 kuud (*5)

Epizootilise hemorraagia viiruse nakkus

24 kuud (*5)

24 kuud (*5)

24 kuud (*5)

MK

24 kuud (*5)

24 kuud (*5)

24 kuud (*5)

| MK – | mittekohaldatav |
| --- | --- |

MK –

mittekohaldatav

D OSA

Kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse antavad alternatiivsed tagatised seoses teatavate loetellu kantud taudidega

| Suu- ja sõrataud | a) | Loomadele peab 10 päeva jooksul enne nende liitu lähetamise kuupäeva võetud proovide alusel olema tehtud seroloogiline analüüs suu- ja sõrataudi viiruse nakkuse tuvastamiseks vastavalt ühele rahvusvahelise kaubanduse puhul ette nähtud meetoditest, mis on sätestatud OIE maismaaloomade diagnostiliste testide ja vaktsiinide käsiraamatus (edaspidi „OIE maismaaloomade käsiraamat“), ning saadud tulemused peavad olema negatiivsed ning |
| --- | --- | --- |

Suu- ja sõrataud

a)

Loomadele peab 10 päeva jooksul enne nende liitu lähetamise kuupäeva võetud proovide alusel olema tehtud seroloogiline analüüs suu- ja sõrataudi viiruse nakkuse tuvastamiseks vastavalt ühele rahvusvahelise kaubanduse puhul ette nähtud meetoditest, mis on sätestatud OIE maismaaloomade diagnostiliste testide ja vaktsiinide käsiraamatus (edaspidi „OIE maismaaloomade käsiraamat“), ning saadud tulemused peavad olema negatiivsed ning

| b) | Bovidae, Cervidae ja Elephas spp. puhul on neelu-söögitoru proovivõtusondi abil tehtud analüüs suu- ja sõrataudi viiruse nakkuse tuvastamiseks vastavalt OIE maismaaloomade käsiraamatus sätestatud korrale ning saadud negatiivsed tulemused; analüüs peab olema tehtud:






  i) | muude liikide kui Aafrika pühvli (Syncerus caffer) puhul 10 päeva enne liitu lähetamise kuupäeva; |
| --- | --- | --- |

b)

Bovidae, Cervidae ja Elephas spp. puhul on neelu-söögitoru proovivõtusondi abil tehtud analüüs suu- ja sõrataudi viiruse nakkuse tuvastamiseks vastavalt OIE maismaaloomade käsiraamatus sätestatud korrale ning saadud negatiivsed tulemused; analüüs peab olema tehtud:

i)

muude liikide kui Aafrika pühvli (Syncerus caffer) puhul 10 päeva enne liitu lähetamise kuupäeva;

| ii) | Aafrika pühvli (Syncerus caffer) puhul kahel korral vähemalt 15-päevase vahega ning seejuures peab teine analüüs olema tehtud kuni 10 päeva enne liitu lähetamise kuupäeva |
| --- | --- |

ii)

Aafrika pühvli (Syncerus caffer) puhul kahel korral vähemalt 15-päevase vahega ning seejuures peab teine analüüs olema tehtud kuni 10 päeva enne liitu lähetamise kuupäeva

Riftioru palaviku viiruse nakkus

| a) | Loomad peavad vastama järgmistele tingimustele:






  i) | neid on liitu lähetamise kuupäevale eelneva vähemalt 30 päeva jooksul hoitud heakskiidetud kinnises ettevõttes siirutajate eest kaitstud ruumides karantiinis; |
| --- | --- | --- |

a)

Loomad peavad vastama järgmistele tingimustele:

i)

neid on liitu lähetamise kuupäevale eelneva vähemalt 30 päeva jooksul hoitud heakskiidetud kinnises ettevõttes siirutajate eest kaitstud ruumides karantiinis;

| ii) | neil ei ole liitu lähetamise kuupäevale eelneva vähemalt 30 päeva jooksul täheldatud Riftioru palaviku viiruse nakkuse sümptomeid; |
| --- | --- |

ii)

neil ei ole liitu lähetamise kuupäevale eelneva vähemalt 30 päeva jooksul täheldatud Riftioru palaviku viiruse nakkuse sümptomeid;

| iii) | nad on veo ajal punkti i kohastest siirutajate eest kaitstud ruumidest liitu lähetamiseks pealelaadimiseni olnud siirutajate eest kaitstud; |
| --- | --- |

iii)

nad on veo ajal punkti i kohastest siirutajate eest kaitstud ruumidest liitu lähetamiseks pealelaadimiseni olnud siirutajate eest kaitstud;

| b) | loomadele on tehtud viiruse neutraliseerimise uuring Riftioru palaviku viiruse nakkuse tuvastamiseks vastavalt OIE maismaaloomade käsiraamatule ja saadud negatiivsed tulemused ning seejuures on esimese uuringu jaoks proovid võetud karantiiniperioodi alguskuupäeval ja teise uuringu jaoks sellest vähemalt 42 päeva hiljem 10 päeva jooksul enne liitu lähetamist |
| --- | --- |

b)

loomadele on tehtud viiruse neutraliseerimise uuring Riftioru palaviku viiruse nakkuse tuvastamiseks vastavalt OIE maismaaloomade käsiraamatule ja saadud negatiivsed tulemused ning seejuures on esimese uuringu jaoks proovid võetud karantiiniperioodi alguskuupäeval ja teise uuringu jaoks sellest vähemalt 42 päeva hiljem 10 päeva jooksul enne liitu lähetamist

Sigade Aafrika katk

Loomadele on liitu lähetamise kuupäevale eelneva 30 päeva jooksul võetud proovide alusel tehtud viroloogiline ja seroloogiline analüüs sigade Aafrika katku ja sigade klassikalise katku tuvastamiseks vastavalt rahvusvahelise kaubanduse puhul ette nähtud meetodile, mis on sätestatud OIE maismaaloomade käsiraamatus

Sigade klassikaline katk

Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i põhjustatud nakkus

Loomad peavad vastama ühele järgmistest tingimustest:

| a) | neile on liitu lähetamise kuupäevale eelneva 30 päeva jooksul võetud proovide alusel tehtud OIE maismaaloomade käsiraamatus sätestatud, rahvusvahelise kaubanduse puhul ette nähtud analüüs või |
| --- | --- |

a)

neile on liitu lähetamise kuupäevale eelneva 30 päeva jooksul võetud proovide alusel tehtud OIE maismaaloomade käsiraamatus sätestatud, rahvusvahelise kaubanduse puhul ette nähtud analüüs või

| b) | tegemist on kastreeritud mis tahes vanuses isasloomadega |
| --- | --- |

b)

tegemist on kastreeritud mis tahes vanuses isasloomadega

Lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpide 1–24 nakkus

Loomad peavad vastama kõikidele nõuetele, mis on sätestatud ühes järgmistest punktidest:

| a) | neid on liitu lähetamise kuupäevale eelneva vähemalt 30 päeva jooksul hoitud kinnises ettevõttes siirutajate eest kaitstud ruumides karantiinis ja neile on vähemalt 28 päeva pärast kinnisesse ettevõttesse toomist tehtud OIE maismaaloomade käsiraamatu kohane seroloogiline analüüs lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpide 1–24 nakkuse ja epizootilise hemorraagia viiruse nakkuse tuvastamiseks ning saadud negatiivsed tulemused; |
| --- | --- |

a)

neid on liitu lähetamise kuupäevale eelneva vähemalt 30 päeva jooksul hoitud kinnises ettevõttes siirutajate eest kaitstud ruumides karantiinis ja neile on vähemalt 28 päeva pärast kinnisesse ettevõttesse toomist tehtud OIE maismaaloomade käsiraamatu kohane seroloogiline analüüs lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpide 1–24 nakkuse ja epizootilise hemorraagia viiruse nakkuse tuvastamiseks ning saadud negatiivsed tulemused;

| b) | neid on liitu lähetamise kuupäevale eelneva vähemalt 30 päeva jooksul hoitud heakskiidetud kinnises ettevõttes siirutajate eest kaitstud ruumides karantiinis ja neile on vähemalt 14 päeva pärast kinnisesse ettevõttesse toomist tehtud OIE maismaaloomade käsiraamatu kohane PCRi-põhine analüüs lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpide 1–24 nakkuse ja epizootilise hemorraagia viiruse nakkuse tuvastamiseks ning saadud negatiivsed tulemused; |
| --- | --- |

b)

neid on liitu lähetamise kuupäevale eelneva vähemalt 30 päeva jooksul hoitud heakskiidetud kinnises ettevõttes siirutajate eest kaitstud ruumides karantiinis ja neile on vähemalt 14 päeva pärast kinnisesse ettevõttesse toomist tehtud OIE maismaaloomade käsiraamatu kohane PCRi-põhine analüüs lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpide 1–24 nakkuse ja epizootilise hemorraagia viiruse nakkuse tuvastamiseks ning saadud negatiivsed tulemused;

| c) | nad on pärit hooajaliselt taudivabalt alalt ja neile on vastava taudivaba perioodi jooksul tehtud vähemalt 28 päeva pärast kinnisesse ettevõttesse toomist võetud proovide alusel OIE maismaaloomade käsiraamatu kohane seroloogiline analüüs lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpide 1–24 nakkuse ja epizootilise hemorraagia viiruse nakkuse tuvastamiseks ning saadud negatiivsed tulemused; |
| --- | --- |

c)

nad on pärit hooajaliselt taudivabalt alalt ja neile on vastava taudivaba perioodi jooksul tehtud vähemalt 28 päeva pärast kinnisesse ettevõttesse toomist võetud proovide alusel OIE maismaaloomade käsiraamatu kohane seroloogiline analüüs lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpide 1–24 nakkuse ja epizootilise hemorraagia viiruse nakkuse tuvastamiseks ning saadud negatiivsed tulemused;

| d) | nad on pärit hooajaliselt taudivabalt alalt ja neile on vastava taudivaba perioodi jooksul tehtud vähemalt 14 päeva pärast heakskiidetud kinnisesse ettevõttesse toomist võetud proovide alusel OIE maismaaloomade käsiraamatu kohane PCRi-põhine analüüs lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpide 1–24 nakkuse ja epizootilise hemorraagia viiruse nakkuse tuvastamiseks ning saadud negatiivsed tulemused |
| --- | --- |

d)

nad on pärit hooajaliselt taudivabalt alalt ja neile on vastava taudivaba perioodi jooksul tehtud vähemalt 14 päeva pärast heakskiidetud kinnisesse ettevõttesse toomist võetud proovide alusel OIE maismaaloomade käsiraamatu kohane PCRi-põhine analüüs lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpide 1–24 nakkuse ja epizootilise hemorraagia viiruse nakkuse tuvastamiseks ning saadud negatiivsed tulemused

Epizootilise hemorraagia viiruse nakkus

E OSA

Teatavate taudide vastu vaktsineerimata jätmist käsitlevad nõuded kolmanda päritoluriigi või -territooriumi või selle tsooni puhul seoses kinnisesse ettevõttesse lähetamiseks ette nähtud kabiloomadega

| | 1 – | veised |
| --- | --- | --- |

1 –

| 2 – | lambad |
| --- | --- |

2 –

| 3 – | kitsed |
| --- | --- |

3 –

| 4 – | sead |
| --- | --- |

4 –

| 5 – | kaamellased |
| --- | --- |

5 –

| 6 – | hirvlased |
| --- | --- |

6 –

| 7 – | muud kabiloomad kui 1., 2., 3., 4., 5. ja 6. veerus nimetatud loomad
   (*6) |
| --- | --- |

7 –

Suu- ja sõrataud

MVL

MVL

MVL

MVL

MVL

MVL

MVL

Riftioru palaviku viiruse nakkus

MVL (*7)

MVL (*7)

MVL (*7)

MK

MVL (*7)

MVL (*7)

MVL (*7)

Sigade klassikaline katk

MK

MK

MK

MVL

MK

MK

MK

Brucella abortus'e, B. melitensis'e või B. suis'i põhjustatud nakkus

MVL (*7)

MVL (*7)

MVL (*7)

MVL (*7)

MVL (*7)

MVL (*7)

MVL (*7)

Aujeszky haiguse viiruse nakkus

MK

MK

MK

MVL

MK

MK

MK

| MVL – | liitu sissetoomiseks ette nähtud kabiloomad ei ole vaktsineeritud |
| --- | --- |

MVL –

liitu sissetoomiseks ette nähtud kabiloomad ei ole vaktsineeritud

| MK – | mittekohaldatav |
| --- | --- |

MK –

mittekohaldatav

F OSA

Kolmanda riigi kinnises ettevõttes asuvaid siirutajate eest kaitstud ruume käsitlevad nõuded

Kui käesoleva lisa D osa kohaselt on kolmanda riigi või territooriumi kinnises ettevõttes nõutavad siirutajate eest kaitstud ruumid, peavad need vastama järgmistele nõuetele:

| a) | ruumi sisse- ja väljapääsu ees on asjakohased füüsilised tõkked; |
| --- | --- |

a)

ruumi sisse- ja väljapääsu ees on asjakohased füüsilised tõkked;

| b) | siirutajate eest kaitstud ruumi avade ees on siirutajaid tõkestav sobiva silmasuurusega võrk, mida korrapäraselt immutatakse heakskiidetud insektitsiidiga vastavalt tootja juhistele; |
| --- | --- |

b)

siirutajate eest kaitstud ruumi avade ees on siirutajaid tõkestav sobiva silmasuurusega võrk, mida korrapäraselt immutatakse heakskiidetud insektitsiidiga vastavalt tootja juhistele;

| c) | siirutajate eest kaitstud ruumis ja selle ümbruses tehakse siirutajate seiret ja tõrjet; |
| --- | --- |

c)

siirutajate eest kaitstud ruumis ja selle ümbruses tehakse siirutajate seiret ja tõrjet;

| d) | võetakse meetmeid siirutajate paljunemiskohtade vähendamiseks või likvideerimiseks siirutajate eest kaitstud ruumi läheduses; |
| --- | --- |

d)

võetakse meetmeid siirutajate paljunemiskohtade vähendamiseks või likvideerimiseks siirutajate eest kaitstud ruumi läheduses;

| e) | on kehtestatud standardne töökord, sealhulgas varusüsteemide ja häiresüsteemide kirjeldused siirutajate eest kaitstud ruumi jaoks ja loomade veoks sellisest ruumist liitu lähetamiseks pealelaadimise kohta. |
| --- | --- |

e)

on kehtestatud standardne töökord, sealhulgas varusüsteemide ja häiresüsteemide kirjeldused siirutajate eest kaitstud ruumi jaoks ja loomade veoks sellisest ruumist liitu lähetamiseks pealelaadimise kohta.

---

(*1)  Kohaldatakse üksnes loetellu kantud liikide puhul vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisale

(*2)  Kohaldatakse üksnes loetellu kantud liikide puhul vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisale

(*3)  Peale selle tuleb taudi esinemise välistamiseks teha 30 päeva enne liitu lähetamist viroloogiline ja seroloogiline analüüs

(*4)  Kohaldatakse üksnes loetellu kantud liikide puhul vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisale

(*5)  Või lühem periood, kui kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus annab käesoleva lisa D osa kohased alternatiivsed tagatised

(*6)  Kohaldatakse üksnes loetellu kantud liikide puhul vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2018/1882

(*7)  Või lühem periood, kui kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus annab käesoleva lisa D osa kohased alternatiivsed tagatised

---

XIII LISA

MIINIMUMNÕUDED SEOSES VAKTSINEERIMISPROGRAMMIDE JA TÄIENDAVA SEIREGA, MIDA VIIAKSE LÄBI KOLMANDAS RIIGIS VÕI KOLMANDAL TERRITOORIUMIL VÕI SELLE TSOONIS, KUS TEHAKSE KÕRGE PATOGEENSUSEGA LINNUGRIPI VASTAST VAKTSINEERIMIST

1.   MIINIMUMNÕUDED KOLMANDAS RIIGIS VÕI KOLMANDAL TERRITOORIUMIL VÕI SELLE TSOONIS LÄBI VIIDAVATE VAKTSINEERIMISPROGRAMMIDE KOHTA

Kolmanda riigi või territooriumi esitatav kõrge patogeensusega linnugripi vastane vaktsineerimisprogramm peab sisaldama vähemalt järgmist teavet:

| 1) | vaktsineerimisstrateegia eesmärgid ning valitud linnupopulatsioon(id) ja ala; |
| --- | --- |

1)

vaktsineerimisstrateegia eesmärgid ning valitud linnupopulatsioon(id) ja ala;

| 2) | andmed taudiga seotud epidemioloogilise olukorra kohta, sealhulgas varasemate puhangute kohta kodulindude ja metslindude seas; |
| --- | --- |

2)

andmed taudiga seotud epidemioloogilise olukorra kohta, sealhulgas varasemate puhangute kohta kodulindude ja metslindude seas;

| 3) | vaktsineerimise läbiviimise otsuse põhjuste kirjeldus; |
| --- | --- |

3)

vaktsineerimise läbiviimise otsuse põhjuste kirjeldus;

| 4) | riskihinnang lähtuvalt:






  — | kõrge patogeensusega linnugripi puhangutest asjaomases kolmandas riigis või asjaomasel kolmandal territooriumil või selle tsoonis; |
| --- | --- | --- |

4)

riskihinnang lähtuvalt:

—

kõrge patogeensusega linnugripi puhangutest asjaomases kolmandas riigis või asjaomasel kolmandal territooriumil või selle tsoonis;

| — | kõrge patogeensusega linnugripi puhangust naaberriigis; |
| --- | --- |

—

kõrge patogeensusega linnugripi puhangust naaberriigis;

| — | muudest riskiteguritest, mis hõlmavad näiteks konkreetseid alasid, linnukasvatusettevõtte tüüpi või kodulindude ja tehistingimustes peetavate lindude kategooriaid; |
| --- | --- |

—

muudest riskiteguritest, mis hõlmavad näiteks konkreetseid alasid, linnukasvatusettevõtte tüüpi või kodulindude ja tehistingimustes peetavate lindude kategooriaid;

| 5) | geograafiline piirkond, kus vaktsineerimine läbi viiakse; |
| --- | --- |

5)

geograafiline piirkond, kus vaktsineerimine läbi viiakse;

| 6) | ettevõtete arv vaktsineerimispiirkonnas; |
| --- | --- |

6)

ettevõtete arv vaktsineerimispiirkonnas;

| 7) | nende ettevõtete arv, kus vaktsineerimine läbi viiakse, kui see erineb punktis 6 nõutavast arvust; |
| --- | --- |

7)

nende ettevõtete arv, kus vaktsineerimine läbi viiakse, kui see erineb punktis 6 nõutavast arvust;

| 8) | kodulindude ja muude tehistingimustes peetavate lindude liigid ja kategooriad geograafilises piirkonnas, kus vaktsineerimine läbi viiakse; |
| --- | --- |

8)

kodulindude ja muude tehistingimustes peetavate lindude liigid ja kategooriad geograafilises piirkonnas, kus vaktsineerimine läbi viiakse;

| 9) | kodulindude ja muude tehistingimustes peetavate lindude ligikaudne arv punktis 7 osutatud ettevõtetes; |
| --- | --- |

9)

kodulindude ja muude tehistingimustes peetavate lindude ligikaudne arv punktis 7 osutatud ettevõtetes;

| 10) | vaktsiini omadusi, müügiluba ja kvaliteedikontrolli käsitlev kokkuvõte; |
| --- | --- |

10)

vaktsiini omadusi, müügiluba ja kvaliteedikontrolli käsitlev kokkuvõte;

| 11) | andmed linnugripivaktsiinide käitlemise, ladustamise, tarnimise, jaotamise ja müügi kohta riigi territooriumil; |
| --- | --- |

11)

andmed linnugripivaktsiinide käitlemise, ladustamise, tarnimise, jaotamise ja müügi kohta riigi territooriumil;

| 12) | nakatunud loomi vaktsineeritud loomadest eristada võimaldava (DIVA-põhimõttele vastava) strateegia rakendamise teave; |
| --- | --- |

12)

nakatunud loomi vaktsineeritud loomadest eristada võimaldava (DIVA-põhimõttele vastava) strateegia rakendamise teave;

| 13) | vaktsineerimiskampaania kavandatud kestus; |
| --- | --- |

13)

vaktsineerimiskampaania kavandatud kestus;

| 14) | vaktsineeritud kodulindude ja vaktsineeritud kodulindudelt või muudelt tehistingimustes peetavatelt lindudelt saadud linnukasvatussaaduste vedu käsitlevad sätted ja piirangud; |
| --- | --- |

14)

vaktsineeritud kodulindude ja vaktsineeritud kodulindudelt või muudelt tehistingimustes peetavatelt lindudelt saadud linnukasvatussaaduste vedu käsitlevad sätted ja piirangud;

| 15) | vaktsineerimises osalenud või vaktsineerimispiirkonnas asuvates ettevõtetes tehtavate kliiniliste ja laboriuuringute, näiteks tõhususuuringute ja lähetamiseelsete uuringute andmed; |
| --- | --- |

15)

vaktsineerimises osalenud või vaktsineerimispiirkonnas asuvates ettevõtetes tehtavate kliiniliste ja laboriuuringute, näiteks tõhususuuringute ja lähetamiseelsete uuringute andmed;

| 16) | andmete säilitamise viis. |
| --- | --- |

16)

andmete säilitamise viis.

2.   TÄIENDAV SEIRE KÕRGE PATOGEENSUSEGA LINNUGRIPI VASTAST VAKTSINEERIMIST LÄBI VIIVAS KOLMANDAS RIIGIS VÕI ASJAOMASEL KOLMANDAL TERRITOORIUMIL VÕI SELLE TSOONIS

Kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis, kus viiakse läbi vaktsineerimist, tuleb kõikidele ettevõtetele, kus tehakse kõrge patogeensusega linnugripi vastast vaktsineerimist, teha kohustuseks viia läbi laboriuuringud ning komisjonile tuleb peale II lisas osutatud teabe esitada veel järgmised andmed:

| 1) | vaktsineerimises osalenud ettevõtete arv piirkonnas igas kategoorias; |
| --- | --- |

1)

vaktsineerimises osalenud ettevõtete arv piirkonnas igas kategoorias;

| 2) | proovide võtmiseks kasutatavate vaktsineerimises osalenud ettevõtete arv igas kodulinnukategoorias; |
| --- | --- |

2)

proovide võtmiseks kasutatavate vaktsineerimises osalenud ettevõtete arv igas kodulinnukategoorias;

| 3) | andmed kontroll-lindude kasutamise kohta (täpsemalt kasutatud kontroll-lindude liik ja arv epidemioloogilise üksuse kohta); |
| --- | --- |

3)

andmed kontroll-lindude kasutamise kohta (täpsemalt kasutatud kontroll-lindude liik ja arv epidemioloogilise üksuse kohta);

| 4) | võetud proovide arv ettevõtte ja/või epidemioloogilise üksuse kohta; |
| --- | --- |

4)

võetud proovide arv ettevõtte ja/või epidemioloogilise üksuse kohta;

| 5) | andmed vaktsiini tõhususe kohta. |
| --- | --- |

5)

andmed vaktsiini tõhususe kohta.

---

XIV LISA

LOOMATERVISENÕUDED SEOSES SILERINNALISTE LINDUDE NING NEILT SAADUD HAUDEMUNADE JA VÄRSKE LIHAGA, MIS ON PÄRIT KOLMANDAST RIIGIST VÕI KOLMANDALT TERRITOORIUMILT VÕI SELLE TSOONIST, MIS EI OLE NEWCASTLE’I HAIGUSE VIIRUSE NAKKUSEST VABA

| 1. | Silerinnalised sugulinnud, silerinnalised produktiivlinnud ja tapmiseks ette nähtud silerinnalised linnud, kes on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis ei ole Newcastle’i haiguse viiruse nakkusest vaba, peavad vastama järgmistele tingimustele:






  a) | nende suhtes on kohaldatud ametlikku seiret vähemalt 21 päeva jooksul enne liitu sissetoomiseks ette nähtud saadetise lähetamise kuupäeva; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

nende suhtes on kohaldatud ametlikku seiret vähemalt 21 päeva jooksul enne liitu sissetoomiseks ette nähtud saadetise lähetamise kuupäeva;

| b) | neid on peetud punktis a osutatud perioodi vältel täielikult eraldatuna teiste lindudega otsest ja kaudset kokkupuudet võimaldamata ruumides, mille asjaomase kolmanda päritoluriigi või -territooriumi pädev asutus on selleks otstarbeks heaks kiitnud; |
| --- | --- |

b)

neid on peetud punktis a osutatud perioodi vältel täielikult eraldatuna teiste lindudega otsest ja kaudset kokkupuudet võimaldamata ruumides, mille asjaomase kolmanda päritoluriigi või -territooriumi pädev asutus on selleks otstarbeks heaks kiitnud;

| c) | neile on tehtud viiruse tuvastamise uuring Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse kindlakstegemiseks; |
| --- | --- |

c)

neile on tehtud viiruse tuvastamise uuring Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse kindlakstegemiseks;

| d) | nad on pärit linnukarjast, kus on liitu sissetoomiseks ette nähtud saadetise lähetamise kuupäevale vahetult eelneva vähemalt kuue kuu jooksul tehtud statistikapõhise proovivõtukava alusel Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse seiret ja saadud negatiivsed tulemused. |
| --- | --- |

d)

nad on pärit linnukarjast, kus on liitu sissetoomiseks ette nähtud saadetise lähetamise kuupäevale vahetult eelneva vähemalt kuue kuu jooksul tehtud statistikapõhise proovivõtukava alusel Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse seiret ja saadud negatiivsed tulemused.

| 2. | Silerinnaliste lindude ühepäevased tibud ja haudemunad sellisest kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis ei ole Newcastle’i haiguse viiruse nakkusest vaba, peavad pärinema linnukarjast:






  a) | keda on peetud ametliku järelevalve all eraldatult vähemalt 30 päeva enne kuupäeva, mil muneti haudemunad, mis on ette nähtud liitu sissetoomiseks, või haudemunad, millest on koorunud liitu sissetoomiseks ette nähtud ühepäevased tibud; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

keda on peetud ametliku järelevalve all eraldatult vähemalt 30 päeva enne kuupäeva, mil muneti haudemunad, mis on ette nähtud liitu sissetoomiseks, või haudemunad, millest on koorunud liitu sissetoomiseks ette nähtud ühepäevased tibud;

| b) | kelle seas on tehtud viiruse tuvastamise uuring Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse kindlakstegemiseks; |
| --- | --- |

b)

kelle seas on tehtud viiruse tuvastamise uuring Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse kindlakstegemiseks;

| c) | kus on liitu sissetoomiseks ette nähtud saadetise lähetamise kuupäevale vahetult eelneva vähemalt kuue kuu jooksul tehtud statistikapõhise proovivõtukava alusel Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse seiret ja saadud negatiivsed tulemused; |
| --- | --- |

c)

kus on liitu sissetoomiseks ette nähtud saadetise lähetamise kuupäevale vahetult eelneva vähemalt kuue kuu jooksul tehtud statistikapõhise proovivõtukava alusel Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse seiret ja saadud negatiivsed tulemused;

| d) | kes ei ole olnud kokkupuutes kodulindudega, kelle puhul punktide a, b ja c kohased tingimused ei ole täidetud, vähemalt 30 päeva jooksul enne kuupäeva, mil muneti haudemunad, mis on ette nähtud liitu sissetoomiseks, või haudemunad, millest on koorunud liitu sissetoomiseks ette nähtud ühepäevased tibud, ega ka selliste haudemunade munemise ajal. |
| --- | --- |

d)

kes ei ole olnud kokkupuutes kodulindudega, kelle puhul punktide a, b ja c kohased tingimused ei ole täidetud, vähemalt 30 päeva jooksul enne kuupäeva, mil muneti haudemunad, mis on ette nähtud liitu sissetoomiseks, või haudemunad, millest on koorunud liitu sissetoomiseks ette nähtud ühepäevased tibud, ega ka selliste haudemunade munemise ajal.

| 3. | Silerinnaliste lindude värske liha, mis on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis ei ole Newcastle’i haiguse viiruse nakkusest vaba, peab vastama järgmistele tingimustele:






  a) | see on konditustatud ja nahata; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

see on konditustatud ja nahata;

| b) | see pärineb silerinnalistelt lindudelt, keda on vähemalt kolme tapmiskuupäevale eelneva kuu vältel peetud ettevõttes:






  i) | kus ei ole tapmiskuupäevale eelneva kuue kuu vältel esinenud Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse ega kõrge patogeensusega linnugripi puhangut; |
| --- | --- | --- |

b)

see pärineb silerinnalistelt lindudelt, keda on vähemalt kolme tapmiskuupäevale eelneva kuu vältel peetud ettevõttes:

i)

kus ei ole tapmiskuupäevale eelneva kuue kuu vältel esinenud Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse ega kõrge patogeensusega linnugripi puhangut;

| ii) | mille ümbruses ei ole 10 kilomeetri raadiuses ettevõtte silerinnalisi linde sisaldava osa perimeetrist, sealhulgas asjakohasel juhul ka naaberliikmesriigi või kolmanda naaberriigi territooriumil esinenud vähemalt kolme tapmiskuupäevale eelneva kuu vältel kõrge patogeensusega linnugripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhangut; |
| --- | --- |

ii)

mille ümbruses ei ole 10 kilomeetri raadiuses ettevõtte silerinnalisi linde sisaldava osa perimeetrist, sealhulgas asjakohasel juhul ka naaberliikmesriigi või kolmanda naaberriigi territooriumil esinenud vähemalt kolme tapmiskuupäevale eelneva kuu vältel kõrge patogeensusega linnugripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhangut;

| iii) | kus on vähemalt kuue tapmiskuupäevale eelneva kuu jooksul tehtud statistikapõhise proovivõtukava alusel Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse seiret ja saadud negatiivsed tulemused; |
| --- | --- |

iii)

kus on vähemalt kuue tapmiskuupäevale eelneva kuu jooksul tehtud statistikapõhise proovivõtukava alusel Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse seiret ja saadud negatiivsed tulemused;

| c) | selle puhul on tehtud punkti b alapunktis iii osutatud järgmist seiret:






  i) | Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu vaktsineerimata silerinnaliste lindude puhul seroloogiline analüüs; |
| --- | --- | --- |

c)

selle puhul on tehtud punkti b alapunktis iii osutatud järgmist seiret:

i)

Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu vaktsineerimata silerinnaliste lindude puhul seroloogiline analüüs;

| ii) | Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu vaktsineeritud silerinnaliste lindude puhul hingetoru-tampooniproovil põhinev analüüs; |
| --- | --- |

ii)

Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu vaktsineeritud silerinnaliste lindude puhul hingetoru-tampooniproovil põhinev analüüs;

| d) | see pärineb silerinnalistelt lindudelt, keda ei ole Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu vaktsineerimise korral vaktsineeritud tapmiskuupäevale eelneva 30 päeva jooksul vaktsiiniga, mis ei vasta XV lisa punktis 1 sätestatud erikriteeriumidele. |
| --- | --- |

d)

see pärineb silerinnalistelt lindudelt, keda ei ole Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu vaktsineerimise korral vaktsineeritud tapmiskuupäevale eelneva 30 päeva jooksul vaktsiiniga, mis ei vasta XV lisa punktis 1 sätestatud erikriteeriumidele.

| 4. | Viiruse tuvastamiseks tehtav punkti 1 alapunktis c ja punkti 2 alapunktis b kirjeldatud uuring peab olema läbi viidud:






  a) | 7–10 päeva jooksul pärast silerinnaliste lindude eraldatult pidamise alguskuupäeva; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

7–10 päeva jooksul pärast silerinnaliste lindude eraldatult pidamise alguskuupäeva;

| b) | igalt linnult võetud kloaagi-tampooniproovi või väljaheiteproovi alusel. |
| --- | --- |

b)

igalt linnult võetud kloaagi-tampooniproovi või väljaheiteproovi alusel.

| 5. | Viiruse tuvastamiseks tehtavast punkti 1 alapunktis c ja punkti 2 alapunktis b kirjeldatud uuringust peab nähtuma, et lindude 1. tüüpi paramüksoviiruse isolaate intratserebraalse patogeensuse indeksiga (ICPI) üle 0,4 ei esine. Peale selle peavad soodsad tulemused olema olnud kõikide saadetises olevate lindude kohta kättesaadavad enne, kui:






  a) | silerinnalised sugulinnud, silerinnalised produktiivlinnud ja tapmiseks ette nähtud silerinnalised linnud liitu lähetamiseks punkti 1 alapunktis b osutatud ruumidest välja viidi; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

silerinnalised sugulinnud, silerinnalised produktiivlinnud ja tapmiseks ette nähtud silerinnalised linnud liitu lähetamiseks punkti 1 alapunktis b osutatud ruumidest välja viidi;

| b) | ühepäevased tibud liitu lähetamiseks haudejaamast välja viidi; |
| --- | --- |

b)

ühepäevased tibud liitu lähetamiseks haudejaamast välja viidi;

| c) | haudemunad liitu lähetamiseks peale laaditi. |
| --- | --- |

c)

haudemunad liitu lähetamiseks peale laaditi.

---

XV LISA

NEWCASTLE'I HAIGUSE VIIRUSEGA NAKATUMISE VASTASEID VAKTSIINE KÄSITLEVAD KRITEERIUMID NING NÕUDED KODULINDUDE NING NENDE HAUDEMUNADE JA VÄRSKE LIHA SAADETISTE KOHTA, MIS ON PÄRIT KOLMANDAST RIIGIST VÕI KOLMANDALT TERRITOORIUMILT VÕI SELLE TSOONIST, KUS VIIAKSE LÄBI NEWCASTLE'I HAIGUSE VIIRUSEGA NAKATUMISE VASTAST VAKTSINEERIMIST

1.   NEWCASTLE'I HAIGUSE VIIRUSEGA NAKATUMISE VASTASEID VAKTSIINE KÄSITLEVAD KRITEERIUMID

1.1.   Üldkriteeriumid

| a) | Vaktsiinid peavad vastama Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade diagnostiliste testide ja vaktsiinide käsiraamatu Newcastle'i haigust käsitlevas peatükis esitatud standarditele. |
| --- | --- |

a)

Vaktsiinid peavad vastama Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade diagnostiliste testide ja vaktsiinide käsiraamatu Newcastle'i haigust käsitlevas peatükis esitatud standarditele.

| b) | Vaktsiinid peavad enne nende jaotamiseks ja kasutamiseks loa andmist olema asjaomase kolmanda päritoluriigi või -territooriumi pädevas asutuses registreeritud. Sellisel registreerimisel peab asjaomase kolmanda päritoluriigi või -territooriumi pädev asutus tuginema taotleja esitatud täielikule toimikule, mis sisaldab andmeid vaktsiini tõhususe ja ohutuse kohta. Imporditud vaktsiinide puhul võib kolmanda päritoluriigi või -territooriumi pädev asutus tugineda andmetele, mida on kontrollinud selle riigi pädev asutus, kus vaktsiin on toodetud, eeldusel, et kõnealune kontroll on läbi viidud kooskõlas OIE standarditega. |
| --- | --- |

b)

Vaktsiinid peavad enne nende jaotamiseks ja kasutamiseks loa andmist olema asjaomase kolmanda päritoluriigi või -territooriumi pädevas asutuses registreeritud. Sellisel registreerimisel peab asjaomase kolmanda päritoluriigi või -territooriumi pädev asutus tuginema taotleja esitatud täielikule toimikule, mis sisaldab andmeid vaktsiini tõhususe ja ohutuse kohta. Imporditud vaktsiinide puhul võib kolmanda päritoluriigi või -territooriumi pädev asutus tugineda andmetele, mida on kontrollinud selle riigi pädev asutus, kus vaktsiin on toodetud, eeldusel, et kõnealune kontroll on läbi viidud kooskõlas OIE standarditega.

| c) | Peale punktides a ja b esitatud nõuete peab asjaomase kolmanda päritoluriigi või -territooriumi pädev asutus tegema kontrolli vaktsiinide impordi või tootmise ja jaotamise üle. |
| --- | --- |

c)

Peale punktides a ja b esitatud nõuete peab asjaomase kolmanda päritoluriigi või -territooriumi pädev asutus tegema kontrolli vaktsiinide impordi või tootmise ja jaotamise üle.

| d) | Enne vaktsiinide jaotamiseks loa andmist tuleb kontrollida iga vaktsiinipartii ohutust, eelkõige seoses nõrgestamise või inaktiveerimise ja võõrpäritolu ainete puudumisega, ning selle tõhusust. Kõnealune analüüs viiakse läbi kolmanda päritoluriigi või -territooriumi pädeva asutuse kontrolli all. |
| --- | --- |

d)

Enne vaktsiinide jaotamiseks loa andmist tuleb kontrollida iga vaktsiinipartii ohutust, eelkõige seoses nõrgestamise või inaktiveerimise ja võõrpäritolu ainete puudumisega, ning selle tõhusust. Kõnealune analüüs viiakse läbi kolmanda päritoluriigi või -territooriumi pädeva asutuse kontrolli all.

1.2.   Erikriteeriumid

Newcastle'i haiguse viirusega nakatumise vastased nõrgestatud elusvaktsiinid tuleb valmistada Newcastle’i haiguse viiruse tüvest, mille suhtes lähtekülvi analüüsimisel saadud ICPI on:

| a) | alla 0,4, kui ICPI-uuringu käigus igale linnule manustatav kogus on vähemalt 107 EID50,
  või |
| --- | --- |

a)

alla 0,4, kui ICPI-uuringu käigus igale linnule manustatav kogus on vähemalt 107 EID50,

või

| b) | alla 0,5, kui ICPI-uuringu käigus igale linnule manustatav kogus on vähemalt 108 EID50. |
| --- | --- |

b)

alla 0,5, kui ICPI-uuringu käigus igale linnule manustatav kogus on vähemalt 108 EID50.

2.   LOOMATERVISENÕUDED KODULINDUDE JA HAUDEMUNADE PUHUL, MIS ON PÄRIT KOLMANDAST RIIGIST VÕI KOLMANDALT TERRITOORIUMILT VÕI SELLE TSOONIST, KUS KASUTATAVAD NEWCASTLE'I HAIGUSE VIIRUSEGA NAKATUMISE VASTASED VAKTSIINID EI VASTA PUNKTIS 1 SÄTESTATUD ERIKRITEERIUMIDELE

Kodulinnud ja haudemunad, mis on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus kasutatavad Newcastle'i haiguse viirusega nakatumise vastased vaktsiinid ei vasta punktis 1.2 sätestatud erikriteeriumidele, peavad vastama järgmistele nõuetele:

| a) | kodulinnud ja haudemunade päritolulinnukarjad peavad olema saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäevale eelneva vähemalt 12 kuu jooksul selliste vaktsiinidega vaktsineerimata; |
| --- | --- |

a)

kodulinnud ja haudemunade päritolulinnukarjad peavad olema saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäevale eelneva vähemalt 12 kuu jooksul selliste vaktsiinidega vaktsineerimata;

| b) | kodulindude ja haudemunade päritolulinnukarjas peab olema läbi viidud viiruse eraldamisel põhinev uuring Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse tuvastamiseks kõige varem kaks nädalat enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva või haudemunade puhul kõige varem kaks nädalat enne munade kogumise kuupäeva; uuring peab olema läbi viidud ametlikus laboris juhuvalimi alusel võetud kloaagi-tampooniproovidega, mis on kogutud vähemalt 60 linnult igast linnukarjast, ning uuringu tulemusena ei tohi olla tuvastatud ühtki lindude paramüksoviirust, mille ICPI on üle 0,4; |
| --- | --- |

b)

kodulindude ja haudemunade päritolulinnukarjas peab olema läbi viidud viiruse eraldamisel põhinev uuring Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse tuvastamiseks kõige varem kaks nädalat enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva või haudemunade puhul kõige varem kaks nädalat enne munade kogumise kuupäeva; uuring peab olema läbi viidud ametlikus laboris juhuvalimi alusel võetud kloaagi-tampooniproovidega, mis on kogutud vähemalt 60 linnult igast linnukarjast, ning uuringu tulemusena ei tohi olla tuvastatud ühtki lindude paramüksoviirust, mille ICPI on üle 0,4;

| c) | kodulinde ja haudemunade päritolulinnukarju peab olema peetud punktis b osutatud kahenädalase perioodi vältel päritoluettevõttes eraldatult ametliku järelevalve all; |
| --- | --- |

c)

kodulinde ja haudemunade päritolulinnukarju peab olema peetud punktis b osutatud kahenädalase perioodi vältel päritoluettevõttes eraldatult ametliku järelevalve all;

| d) | kodulinnud ja haudemunade päritolulinnukarjad ei tohi olla olnud kokkupuutes punktides a ja b esitatud nõuetele mittevastavate kodulindudega:






  i) | kodulindude puhul 60 päeva vältel enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva; |
| --- | --- | --- |

d)

kodulinnud ja haudemunade päritolulinnukarjad ei tohi olla olnud kokkupuutes punktides a ja b esitatud nõuetele mittevastavate kodulindudega:

i)

kodulindude puhul 60 päeva vältel enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva;

| ii) | haudemunade puhul 60 päeva vältel enne munade kogumise kuupäeva; |
| --- | --- |

ii)

haudemunade puhul 60 päeva vältel enne munade kogumise kuupäeva;

| e) | ühepäevased tibud ja haudemunad, millest ühepäevased tibud on koorunud, ei tohi olla olnud haudejaamas ega liitu vedamise ajal kokkupuutes punktides a–d esitatud nõuetele mittevastavate kodulindude ega haudemunadega. |
| --- | --- |

e)

ühepäevased tibud ja haudemunad, millest ühepäevased tibud on koorunud, ei tohi olla olnud haudejaamas ega liitu vedamise ajal kokkupuutes punktides a–d esitatud nõuetele mittevastavate kodulindude ega haudemunadega.

3.   LOOMATERVISENÕUDED KODULINDUDE VÄRSKE LIHA PUHUL, MIS ON PÄRIT KOLMANDAST RIIGIST VÕI KOLMANDALT TERRITOORIUMILT VÕI SELLE TSOONIST, KUS KASUTATAVAD NEWCASTLE'I HAIGUSE VIIRUSEGA NAKATUMISE VASTASED VAKTSIINID EI VASTA PUNKTIS 1 SÄTESTATUD ERIKRITEERIUMIDELE

Kodulindude värske liha, mis on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus kasutatavad Newcastle'i haiguse viirusega nakatumise vastased vaktsiinid ei vasta punktis 1.2 esitatud erikriteeriumidele, peab olema pärit kodulindudelt, kes vastavad järgmistele tervishoiunõuetele:

| a) | kodulinde ei ole vaktsineeritud nõrgestatud elusvaktsiiniga, mis on valmistatud Newcastle'i haiguse viirusega nakatatud lähtekülvist, mille puhul täheldatakse tapmiskuupäevale eelneva 30 päeva jooksul suuremat patogeensust kui viiruse lentogeensete tüvede puhul; |
| --- | --- |

a)

kodulinde ei ole vaktsineeritud nõrgestatud elusvaktsiiniga, mis on valmistatud Newcastle'i haiguse viirusega nakatatud lähtekülvist, mille puhul täheldatakse tapmiskuupäevale eelneva 30 päeva jooksul suuremat patogeensust kui viiruse lentogeensete tüvede puhul;

| b) | kodulindudele on tapmise ajal tehtud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise tuvastamiseks ametlikus laboris viiruse eraldamisel põhinev analüüs juhuvalimi alusel võetud kloaagi-tampooniproovidega, mis on kogutud vähemalt 60 linnult igast asjaomasest linnukarjast, ning uuringu tulemusena ei ole tuvastatud ühtki lindude paramüksoviirust, mille ICPI on üle 0,4; |
| --- | --- |

b)

kodulindudele on tapmise ajal tehtud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise tuvastamiseks ametlikus laboris viiruse eraldamisel põhinev analüüs juhuvalimi alusel võetud kloaagi-tampooniproovidega, mis on kogutud vähemalt 60 linnult igast asjaomasest linnukarjast, ning uuringu tulemusena ei ole tuvastatud ühtki lindude paramüksoviirust, mille ICPI on üle 0,4;

| c) | kodulinnud ei ole tapmiskuupäevale eelneva 30 päeva jooksul olnud kokkupuutes punktides a ja b sätestatud tingimustele mittevastavate kodulindudega. |
| --- | --- |

c)

kodulinnud ei ole tapmiskuupäevale eelneva 30 päeva jooksul olnud kokkupuutes punktides a ja b sätestatud tingimustele mittevastavate kodulindudega.

4.   KODULINDUDE PÄRITOLULINNUKARJAS, HAUDEMUNADE PÄRITOLULINNUKARJAS JA HAUDEMUNADE PUHUL NEWCASTLE'I HAIGUSE VIIRUSEGA NAKATUMISE VASTASE VAKTSINEERIMISE LÄBIVIIMISEL ESITATAV TEAVE

Kodulindude päritolulinnukarja, haudemunade päritolulinnukarja või haudemunade vaktsineerimisel Newcastle'i haiguse viirusega nakatumise vastu tuleb saadetise kohta esitada järgmine teave:

| a) | linnukarja identifitseerimisandmed; |
| --- | --- |

a)

linnukarja identifitseerimisandmed;

| b) | lindude vanus; |
| --- | --- |

b)

lindude vanus;

| c) | vaktsineerimise kuupäev; |
| --- | --- |

c)

vaktsineerimise kuupäev;

| d) | kasutatud viirusetüve nimetus ja tüüp; |
| --- | --- |

d)

kasutatud viirusetüve nimetus ja tüüp;

| e) | vaktsiinipartii number; |
| --- | --- |

e)

vaktsiinipartii number;

| f) | vaktsiini nimetus; |
| --- | --- |

f)

vaktsiini nimetus;

| g) | vaktsiini tootja. |
| --- | --- |

g)

vaktsiini tootja.

---

XVI LISA

KODULINDUDE, TEHISTINGIMUSTES PEETAVATE LINDUDE JA HAUDEMUNADE KONTEINERITELE MÄRGITAVAT TEAVET KÄSITLEVAD NÕUDED

| 1. | Kodulindude sugulinde ja produktiivlinde tuleb vedada konteinerites, millele on kantud järgmine teave:






  a) | kolmanda päritoluriigi või -territooriumi nimi ja ISO-kood; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

kolmanda päritoluriigi või -territooriumi nimi ja ISO-kood;

| b) | asjaomane kodulinnuliik; |
| --- | --- |

b)

asjaomane kodulinnuliik;

| c) | loomade arv; |
| --- | --- |

c)

loomade arv;

| d) | tootmiskategooria ja -liik, mille jaoks linnud on ette nähtud; |
| --- | --- |

d)

tootmiskategooria ja -liik, mille jaoks linnud on ette nähtud;

| e) | päritoluettevõtte nimi, aadress ja heakskiidunumber; |
| --- | --- |

e)

päritoluettevõtte nimi, aadress ja heakskiidunumber;

| f) | sihtliikmesriigi nimi. |
| --- | --- |

f)

sihtliikmesriigi nimi.

| 2. | Tapmiseks ette nähtud kodulinde tuleb vedada konteinerites, millele on kantud järgmine teave:






  a) | kolmanda päritoluriigi või -territooriumi nimi ja ISO-kood; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

kolmanda päritoluriigi või -territooriumi nimi ja ISO-kood;

| b) | asjaomane kodulinnuliik; |
| --- | --- |

b)

asjaomane kodulinnuliik;

| c) | loomade arv; |
| --- | --- |

c)

loomade arv;

| d) | tootmiskategooria ja -liik, mille jaoks linnud on ette nähtud; |
| --- | --- |

d)

tootmiskategooria ja -liik, mille jaoks linnud on ette nähtud;

| e) | päritoluettevõtte nimi, aadress ja registreerimisnumber; |
| --- | --- |

e)

päritoluettevõtte nimi, aadress ja registreerimisnumber;

| f) | sihtliikmesriigi nimi. |
| --- | --- |

f)

sihtliikmesriigi nimi.

| 3. | Ühepäevaseid tibusid tuleb vedada konteinerites, millele on kantud järgmine teave:






  a) | kolmanda päritoluriigi või -territooriumi nimi ja ISO-kood; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

kolmanda päritoluriigi või -territooriumi nimi ja ISO-kood;

| b) | asjaomane kodulinnuliik; |
| --- | --- |

b)

asjaomane kodulinnuliik;

| c) | loomade arv; |
| --- | --- |

c)

loomade arv;

| d) | tootmiskategooria ja -liik, mille jaoks linnud on ette nähtud; |
| --- | --- |

d)

tootmiskategooria ja -liik, mille jaoks linnud on ette nähtud;

| e) | ühepäevaste tibude päritoluettevõtte nimi, aadress ja heakskiidunumber; |
| --- | --- |

e)

ühepäevaste tibude päritoluettevõtte nimi, aadress ja heakskiidunumber;

| f) | päritolulinnukarja päritoluettevõtte heakskiidunumber; |
| --- | --- |

f)

päritolulinnukarja päritoluettevõtte heakskiidunumber;

| g) | sihtliikmesriigi nimi. |
| --- | --- |

g)

sihtliikmesriigi nimi.

| 4. | Tehistingimustes peetavaid linde tuleb vedada konteinerites, millele on kantud järgmine teave:






  a) | kolmanda päritoluriigi või -territooriumi nimi ja ISO-kood; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

kolmanda päritoluriigi või -territooriumi nimi ja ISO-kood;

| b) | loomade arv; |
| --- | --- |

b)

loomade arv;

| c) | päritoluettevõtte nimi, aadress ja heakskiidunumber; |
| --- | --- |

c)

päritoluettevõtte nimi, aadress ja heakskiidunumber;

| d) | konteineri spetsiifiline identifitseerimisnumber; |
| --- | --- |

d)

konteineri spetsiifiline identifitseerimisnumber;

| e) | sihtliikmesriigi nimi. |
| --- | --- |

e)

sihtliikmesriigi nimi.

| 5. | Kodulindude haudemune tuleb vedada konteinerites, millele on kantud järgmine teave:






  a) | sõna „haue“; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

sõna „haue“;

| b) | kolmanda päritoluriigi või -territooriumi nimi ja ISO-kood; |
| --- | --- |

b)

kolmanda päritoluriigi või -territooriumi nimi ja ISO-kood;

| c) | asjaomane kodulinnuliik; |
| --- | --- |

c)

asjaomane kodulinnuliik;

| d) | munade arv; |
| --- | --- |

d)

munade arv;

| e) | tootmiskategooria ja -liik, mille jaoks linnud on ette nähtud; |
| --- | --- |

e)

tootmiskategooria ja -liik, mille jaoks linnud on ette nähtud;

| f) | munade päritoluettevõtte nimi, aadress ja heakskiidunumber; |
| --- | --- |

f)

munade päritoluettevõtte nimi, aadress ja heakskiidunumber;

| g) | päritolulinnukarja päritoluettevõtte heakskiidunumber, kui see erineb punktis f nõutavast teabest; |
| --- | --- |

g)

päritolulinnukarja päritoluettevõtte heakskiidunumber, kui see erineb punktis f nõutavast teabest;

| h) | sihtliikmesriigi nimi. |
| --- | --- |

h)

sihtliikmesriigi nimi.

| 6. | Määratletud patogeenivabu mune tuleb vedada konteinerites, millele on kantud järgmine teave:






  a) | märge „Määratletud patogeenivabad munad üksnes diagnoosimiseks, teadusuuringuteks või farmaatsiatööstuses kasutamiseks“; |
| --- | --- | --- |

6.

a)

märge „Määratletud patogeenivabad munad üksnes diagnoosimiseks, teadusuuringuteks või farmaatsiatööstuses kasutamiseks“;

| b) | kolmanda päritoluriigi või -territooriumi nimi ja ISO-kood; |
| --- | --- |

b)

kolmanda päritoluriigi või -territooriumi nimi ja ISO-kood;

| c) | munade arv; |
| --- | --- |

c)

munade arv;

| d) | päritoluettevõtte nimi, aadress ja heakskiidunumber; |
| --- | --- |

d)

päritoluettevõtte nimi, aadress ja heakskiidunumber;

| e) | sihtliikmesriigi nimi. |
| --- | --- |

e)

sihtliikmesriigi nimi.

| 7. | Tehistingimustes peetavate lindude haudemune tuleb vedada konteinerites, millele on kantud järgmine teave:






  a) | kolmanda päritoluriigi või -territooriumi nimi ja ISO-kood; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

kolmanda päritoluriigi või -territooriumi nimi ja ISO-kood;

| b) | munade arv; |
| --- | --- |

b)

munade arv;

| c) | päritoluettevõtte nimi, aadress ja heakskiidunumber; |
| --- | --- |

c)

päritoluettevõtte nimi, aadress ja heakskiidunumber;

| d) | konteineri spetsiifiline identifitseerimisnumber; |
| --- | --- |

d)

konteineri spetsiifiline identifitseerimisnumber;

| e) | sihtliikmesriigi nimi. |
| --- | --- |

e)

sihtliikmesriigi nimi.

---

XVII LISA

NÕUDED LIITU SISSETOOMISE EEL SELLISTE SAADETISTE ANALÜÜSIMISEKS, MIS KOOSNEVAD VÄHEM KUI 20 KODULINNUISENDIST, KELLE HULKA EI KUULU SILERINNALISED LINNUD, VÕI VÄHEM KUI 20 KODULINDUDE HAUDEMUNAST, MIS EI HÕLMA SILERINNALISTE LINDUDE HAUDEMUNE

Saadetiste puhul, mis koosnevad vähem kui 20 kodulinnuisendist, kelle hulka ei kuulu silerinnalised linnud, või vähem kui 20 kodulindude haudemunast, mis ei hõlma silerinnaliste lindude haudemune, peavad analüüsitulemused olema artikli 49 punktis e ja artikli 110 punkti e alapunktis ii osutatud taudide suhtes negatiivsed järgmistel juhtudel:

| a) | kodulindude sugulindude ja produktiivlindude ning tapmiseks ette nähtud kodulindude puhul, kelle hulka ei kuulu silerinnalised linnud, peavad saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäevale eelneva 30 päeva jooksul loomadele tehtud seroloogilise ja/või bakterioloogilise analüüsi tulemused olema negatiivsed; |
| --- | --- |

a)

kodulindude sugulindude ja produktiivlindude ning tapmiseks ette nähtud kodulindude puhul, kelle hulka ei kuulu silerinnalised linnud, peavad saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäevale eelneva 30 päeva jooksul loomadele tehtud seroloogilise ja/või bakterioloogilise analüüsi tulemused olema negatiivsed;

| b) | muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunade ja ühepäevaste tibude puhul peavad saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäevale eelneva 90 päeva jooksul päritolulinnukarja seas tehtud seroloogilise ja/või bakterioloogilise analüüsi tulemused olema negatiivsed tasemel, mis võimaldab tuvastada usaldusnivool 95 % nakkust esinemissagedusega 5 %; |
| --- | --- |

b)

muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunade ja ühepäevaste tibude puhul peavad saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäevale eelneva 90 päeva jooksul päritolulinnukarja seas tehtud seroloogilise ja/või bakterioloogilise analüüsi tulemused olema negatiivsed tasemel, mis võimaldab tuvastada usaldusnivool 95 % nakkust esinemissagedusega 5 %;

| c) | kui loomad on vaktsineeritud Salmonella või Mycoplasma mis tahes serotüübi põhjustatud nakkuse vastu, tuleb kasutada üksnes bakterioloogilist analüüsi, kuid kontrollmeetod peab võimaldama eristada elusvaktsiinitüvesid looduslikest tüvedest. |
| --- | --- |

c)

kui loomad on vaktsineeritud Salmonella või Mycoplasma mis tahes serotüübi põhjustatud nakkuse vastu, tuleb kasutada üksnes bakterioloogilist analüüsi, kuid kontrollmeetod peab võimaldama eristada elusvaktsiinitüvesid looduslikest tüvedest.

---

XVIII LISA

MUUDELT KODULINDUDELT KUI SILERINNALISTELT LINDUDELT PROOVIDE VÕTMINE JA UURINGUD PÄRAST LIITU SISSETOOMIST

| 1. | Veterinaarjärelevalve ametnik võtab viroloogilise analüüsi jaoks proove muude kodulindude kui silerinnaliste lindude sugulindudelt, muude kodulindude kui silerinnaliste lindude produktiivlindudelt ja muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ühepäevastelt tibudelt, kes on kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist liitu sisse toodud. Proovid tuleb koguda järgmiselt:






  a) | seitsmendal kuni viieteistkümnendal päeval pärast kuupäeva, mil loomad jõuavad liidu sihtettevõttesse, võetakse selline arv kloaagi-tampooniproove, mis võimaldab tuvastada usaldusnivool 95 % nakkust esinemissagedusega 5 %; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

seitsmendal kuni viieteistkümnendal päeval pärast kuupäeva, mil loomad jõuavad liidu sihtettevõttesse, võetakse selline arv kloaagi-tampooniproove, mis võimaldab tuvastada usaldusnivool 95 % nakkust esinemissagedusega 5 %;

| b) | proove tuleb analüüsida:






  i) | kõrge patogeensusega linnugripi suhtes; |
| --- | --- | --- |

b)

proove tuleb analüüsida:

i)

kõrge patogeensusega linnugripi suhtes;

| ii) | Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse suhtes. |
| --- | --- |

ii)

Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse suhtes.

| 2. | Võib kasutada koondproove ning seejuures võib iga koondproov sisaldada kuni viielt isendilt saadud proove. |
| --- | --- |

2.

---

XIX LISA

LOOMATERVISENÕUDED TEHISTINGIMUSTES PEETAVATE LINDUDE PÄRITOLUETTEVÕTTE HEAKSKIITMISEKS

| 1. | Artiklis 56 osutatud, bioturvalisusmeetmetega seotud loomatervisenõuded on järgmised:






  a) | ettevõttesse võib tuua üksnes teisest heakskiidetud ettevõttest pärit loomi; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

ettevõttesse võib tuua üksnes teisest heakskiidetud ettevõttest pärit loomi;

| b) | ettevõttesse võib tuua linde mujalt kui heakskiidetud ettevõttest pärast kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse sellekohase loa saamist ning eeldusel, et selliseid linde peetakse eraldatult vähemalt 30 päeva pärast ettevõttesse toomise kuupäeva vastavalt kolmanda riigi või territooriumi pädevalt asutuselt saadud juhistele, enne kui need lastakse ettevõttes peetavate ülejäänud lindude hulka. |
| --- | --- |

b)

ettevõttesse võib tuua linde mujalt kui heakskiidetud ettevõttest pärast kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse sellekohase loa saamist ning eeldusel, et selliseid linde peetakse eraldatult vähemalt 30 päeva pärast ettevõttesse toomise kuupäeva vastavalt kolmanda riigi või territooriumi pädevalt asutuselt saadud juhistele, enne kui need lastakse ettevõttes peetavate ülejäänud lindude hulka.

| 2. | Artiklis 56 osutatud, ettevõtte ruumide ja seadmetega seotud loomatervisenõuded on järgmised:






  a) | ettevõte peab olema selgelt piiritletud ja ümbrusest eraldatud; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

ettevõte peab olema selgelt piiritletud ja ümbrusest eraldatud;

| b) | ettevõttes peavad olema sobivad vahendid loomade püüdmiseks, piiramiseks ja eraldamiseks, nõuetekohased heakskiidetud karantiiniruumid ning heakskiidetud kord heakskiitmata ettevõttest pärit loomade jaoks; |
| --- | --- |

b)

ettevõttes peavad olema sobivad vahendid loomade püüdmiseks, piiramiseks ja eraldamiseks, nõuetekohased heakskiidetud karantiiniruumid ning heakskiidetud kord heakskiitmata ettevõttest pärit loomade jaoks;

| c) | ettevõttel peavad olema sobivad kokkulepped või kohapealsed ruumid ja seadmed taudi surnud või humaanselt surmatud loomade surnukehade nõuetekohaseks kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

c)

ettevõttel peavad olema sobivad kokkulepped või kohapealsed ruumid ja seadmed taudi surnud või humaanselt surmatud loomade surnukehade nõuetekohaseks kõrvaldamiseks.

| 3. | Artiklis 56 osutatud, andmete säilitamisega seotud loomatervisenõuded on järgmised:






  a) | ettevõtte eest vastutav käitaja peab säilitama ajakohastatud andmeid järgmise kohta:






  i) | ettevõttes olevate iga liiki loomade arv ja identifitseerimisandmed (vanus, sugu, liik ja vajaduse korral isendi identifitseerimisnumber); |
| --- | --- | --- | --- |

3.

a)

ettevõtte eest vastutav käitaja peab säilitama ajakohastatud andmeid järgmise kohta:

i)

ettevõttes olevate iga liiki loomade arv ja identifitseerimisandmed (vanus, sugu, liik ja vajaduse korral isendi identifitseerimisnumber);

| ii) | ettevõttesse toodavate või sealt välja viidavate loomade arv ja identifitseerimisandmed (vanus, sugu, liik ja vajaduse korral isendi identifitseerimisnumber), samuti teave nende päritolu või sihtkoha, ettevõttest algava või seal lõppeva veo ning loomade tervisliku seisundi kohta; |
| --- | --- |

ii)

ettevõttesse toodavate või sealt välja viidavate loomade arv ja identifitseerimisandmed (vanus, sugu, liik ja vajaduse korral isendi identifitseerimisnumber), samuti teave nende päritolu või sihtkoha, ettevõttest algava või seal lõppeva veo ning loomade tervisliku seisundi kohta;

| iii) | vereanalüüsi või muude diagnostiliste uuringute tulemused; |
| --- | --- |

iii)

vereanalüüsi või muude diagnostiliste uuringute tulemused;

| iv) | haigusjuhtumid ja vajaduse korral määratud ravi; |
| --- | --- |

iv)

haigusjuhtumid ja vajaduse korral määratud ravi;

| v) | ettevõttes surnud loomade, sealhulgas surnult sündinud loomade surmajärgsete uuringute tulemused; |
| --- | --- |

v)

ettevõttes surnud loomade, sealhulgas surnult sündinud loomade surmajärgsete uuringute tulemused;

| vi) | eraldatuse või karantiini vältel tehtud tähelepanekud; |
| --- | --- |

vi)

eraldatuse või karantiini vältel tehtud tähelepanekud;

| b) | ettevõtte eest vastutav käitaja peab pärast heakskiitmise kuupäeva säilitama punktis a osutatud andmeid vähemalt 10 aastat. |
| --- | --- |

b)

ettevõtte eest vastutav käitaja peab pärast heakskiitmise kuupäeva säilitama punktis a osutatud andmeid vähemalt 10 aastat.

| 4. | Artiklis 56 osutatud, töötajatega seotud loomatervisenõuded on järgmised:






  a) | ettevõtte eest vastutav isik peab olema nõuetekohase pädevuse ja nõuetekohaste teadmistega; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

ettevõtte eest vastutav isik peab olema nõuetekohase pädevuse ja nõuetekohaste teadmistega;

| b) | ettevõtte eest vastutav käitaja peab lepinguga või mõne muu õigusliku vahendi abil tagama kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse heaks kiidetud ja selle järelevalve all tegutseva sellise veterinaararsti teenuste kättesaadavuse, kes:






  i) | tagab, et pädev asutus on asjaomases kolmandas riigis või asjaomasel kolmandal territooriumil valitseva taudiolukorraga seotud asjakohased taudiseire- ja -tõrjemeetmed heaks kiitnud ning et neid kohaldatakse ettevõttes; sellised meetmed peavad hõlmama järgmist:






  — | iga-aastane taudiseireprogramm, mis muu hulgas hõlmab loomade nõuetekohast kontrolli seoses zoonoosidega; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

ettevõtte eest vastutav käitaja peab lepinguga või mõne muu õigusliku vahendi abil tagama kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse heaks kiidetud ja selle järelevalve all tegutseva sellise veterinaararsti teenuste kättesaadavuse, kes:

i)

tagab, et pädev asutus on asjaomases kolmandas riigis või asjaomasel kolmandal territooriumil valitseva taudiolukorraga seotud asjakohased taudiseire- ja -tõrjemeetmed heaks kiitnud ning et neid kohaldatakse ettevõttes; sellised meetmed peavad hõlmama järgmist:

—

iga-aastane taudiseireprogramm, mis muu hulgas hõlmab loomade nõuetekohast kontrolli seoses zoonoosidega;

| — | taudikahtlusega loomadele tehtavad kliinilised, laboratoorsed ja surmajärgsed uuringud; |
| --- | --- |

—

taudikahtlusega loomadele tehtavad kliinilised, laboratoorsed ja surmajärgsed uuringud;

| — | vastuvõtlike loomade vajaduspõhine vaktsineerimine taudide vastu kooskõlas OIE maismaaloomade tervise koodeksi ja maismaaloomade diagnostiliste testide ja vaktsiinide käsiraamatuga; |
| --- | --- |

—

vastuvõtlike loomade vajaduspõhine vaktsineerimine taudide vastu kooskõlas OIE maismaaloomade tervise koodeksi ja maismaaloomade diagnostiliste testide ja vaktsiinide käsiraamatuga;

| ii) | tagab, et kolmanda riigi või territooriumi pädevale asutusele teatatakse viivitamata igast kahtlasest surmast ja mis tahes muust ilmnenud sümptomist, mis viitab nakatumisele kõrge patogeensusega linnugrippi, Newcastle'i haiguse viirusega või lindude klamüdioosi; |
| --- | --- |

ii)

tagab, et kolmanda riigi või territooriumi pädevale asutusele teatatakse viivitamata igast kahtlasest surmast ja mis tahes muust ilmnenud sümptomist, mis viitab nakatumisele kõrge patogeensusega linnugrippi, Newcastle'i haiguse viirusega või lindude klamüdioosi;

| iii) | tagab, et ettevõttesse toodud loomad eraldatakse vastavalt vajadusele punkti 1 alapunkti b nõuete kohaselt ja kooskõlas kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse juhistega, kui sellised juhised on esitatud. |
| --- | --- |

iii)

tagab, et ettevõttesse toodud loomad eraldatakse vastavalt vajadusele punkti 1 alapunkti b nõuete kohaselt ja kooskõlas kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse juhistega, kui sellised juhised on esitatud.

| 5. | Artiklis 56 osutatud, terviseseisundiga seotud loomatervisenõuded on järgmised:






  a) | ettevõttes ei tohi esineda kõrge patogeensusega linnugrippi, Newcastle'i haiguse viiruse nakkust ega lindude klamüdioosi; et võimaldada tunnistada ettevõte nendest taudidest vabaks, hindab kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus loomade terviseseisundit käsitlevaid andmeid, mida on säilitatud vähemalt kolme aasta vältel enne heakskiidu taotlemise kuupäeva, ning ettevõttes peetavatele loomadele tehtud kliiniliste ja laboriuuringute tulemusi; uute ettevõtete heakskiitmisel lähtutakse aga üksnes neis peetavatele loomadele tehtud kliiniliste ja laboriuuringute tulemustest; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

ettevõttes ei tohi esineda kõrge patogeensusega linnugrippi, Newcastle'i haiguse viiruse nakkust ega lindude klamüdioosi; et võimaldada tunnistada ettevõte nendest taudidest vabaks, hindab kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus loomade terviseseisundit käsitlevaid andmeid, mida on säilitatud vähemalt kolme aasta vältel enne heakskiidu taotlemise kuupäeva, ning ettevõttes peetavatele loomadele tehtud kliiniliste ja laboriuuringute tulemusi; uute ettevõtete heakskiitmisel lähtutakse aga üksnes neis peetavatele loomadele tehtud kliiniliste ja laboriuuringute tulemustest;

| b) | ettevõtte eest vastutaval käitajal peab olema surmajärgsete uuringute tegemiseks kokkulepe mõne laboriga või üks või mitu nõuetekohast ruumi, kus selliseid uuringuid saab viia läbi pädev isik sellise veterinaararsti järelevalve all, kelle kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on selleks otstarbeks heaks kiitnud. |
| --- | --- |

b)

ettevõtte eest vastutaval käitajal peab olema surmajärgsete uuringute tegemiseks kokkulepe mõne laboriga või üks või mitu nõuetekohast ruumi, kus selliseid uuringuid saab viia läbi pädev isik sellise veterinaararsti järelevalve all, kelle kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on selleks otstarbeks heaks kiitnud.

---

XX LISA

UURINGUD, PROOVIVÕTMINE JA ANALÜÜSIMEETODID KÕRGE PATOGEENSUSEGA LINNUGRIPI JA NEWCASTLE'I HAIGUSE TUVASTAMISEKS TEHISTINGIMUSTES PEETAVATEL LINDUDEL

| 1. | Karantiini ajal tuleb kohaldada kontroll-lindude või nende mittekasutamisel tehistingimustes peetavate lindude suhtes järgmist korda:






  a) | juhtudel, kus kasutatakse kontroll-linde:






  i) | kõikidelt kontroll-lindudelt tuleb võtta seroloogiliseks analüüsiks vereproovid perioodil, mil karantiini alguskuupäevast on möödunud vähemalt 21 päeva ja karantiini lõppemise kuupäevani on jäänud vähemalt kolm päeva; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

juhtudel, kus kasutatakse kontroll-linde:

i)

kõikidelt kontroll-lindudelt tuleb võtta seroloogiliseks analüüsiks vereproovid perioodil, mil karantiini alguskuupäevast on möödunud vähemalt 21 päeva ja karantiini lõppemise kuupäevani on jäänud vähemalt kolm päeva;

| ii) | kui punktis i osutatud proovide alusel kontroll-lindudele tehtud seroloogilise analüüsi tulemused on positiivsed või ebaselged, tuleb:






  — | imporditud lindudele teha viroloogiline analüüs; |
| --- | --- | --- |

ii)

kui punktis i osutatud proovide alusel kontroll-lindudele tehtud seroloogilise analüüsi tulemused on positiivsed või ebaselged, tuleb:

—

imporditud lindudele teha viroloogiline analüüs;

| — | vähemalt 60 linnult või alla 60 linnu sisaldava saadetise puhul kõikidelt lindudelt võtta kloaagi-tampooniproov (või väljaheiteproov) ning hingetoru-tampooniproov või suuneelu-tampooniproov; |
| --- | --- |

—

vähemalt 60 linnult või alla 60 linnu sisaldava saadetise puhul kõikidelt lindudelt võtta kloaagi-tampooniproov (või väljaheiteproov) ning hingetoru-tampooniproov või suuneelu-tampooniproov;

| b) | juhtudel, kus ei kasutata kontroll-linde:






  — | imporditud lindudele tuleb teha viroloogiline analüüs (st seroloogiline analüüs ei ole asjakohane); |
| --- | --- | --- |

b)

juhtudel, kus ei kasutata kontroll-linde:

—

imporditud lindudele tuleb teha viroloogiline analüüs (st seroloogiline analüüs ei ole asjakohane);

| — | karantiini seitsmendal kuni viieteistkümnendal päeval tuleb vähemalt 60 linnult või alla 60 linnu sisaldava saadetise puhul kõikidelt lindudelt võtta hingetoru-tampooniproov, suuneelu-tampooniproov või kloaagi-tampooniproov (või väljaheiteproov). |
| --- | --- |

—

karantiini seitsmendal kuni viieteistkümnendal päeval tuleb vähemalt 60 linnult või alla 60 linnu sisaldava saadetise puhul kõikidelt lindudelt võtta hingetoru-tampooniproov, suuneelu-tampooniproov või kloaagi-tampooniproov (või väljaheiteproov).

| 2. | Peale punktis 1 kirjeldatud uuringute tuleb viroloogiliseks analüüsiks võtta järgmised proovid:






  a) | kloaagi-tampooniproov (või väljaheiteproov) ja võimaluse korral hingetoru-tampooniproov või suuneelu-tampooniproov kliiniliste haigusnähtudega lindudelt või haigetelt kontroll-lindudelt; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

kloaagi-tampooniproov (või väljaheiteproov) ja võimaluse korral hingetoru-tampooniproov või suuneelu-tampooniproov kliiniliste haigusnähtudega lindudelt või haigetelt kontroll-lindudelt;

| b) | võimalikult kiiresti pärast surma proovid soolesisust, ajust, hingetorust, kopsudest, maksast, põrnast, neerudest ja muudest ilmselgelt haigusest mõjutatud elunditest:






  i) | surnud kontroll-lindudelt ja kõikidelt surnult karantiini saabunud või karantiini ajal surnud lindudelt või |
| --- | --- | --- |

b)

võimalikult kiiresti pärast surma proovid soolesisust, ajust, hingetorust, kopsudest, maksast, põrnast, neerudest ja muudest ilmselgelt haigusest mõjutatud elunditest:

i)

surnud kontroll-lindudelt ja kõikidelt surnult karantiini saabunud või karantiini ajal surnud lindudelt või

| ii) | väikestest lindudest koosnevas suures saadetises suure suremuse esinemisel vähemalt 10 protsendilt surnud lindudelt. |
| --- | --- |

ii)

väikestest lindudest koosnevas suures saadetises suure suremuse esinemisel vähemalt 10 protsendilt surnud lindudelt.

| 3. | Viroloogilise analüüsi jaoks võib kasutada koondproove ning seejuures võib iga koondproov sisaldada kuni viielt isendilt saadud proove.
  Väljaheidete koondproovid tuleb moodustada elundi- ja koeproovidest eraldi. |
| --- | --- |

3.

Väljaheidete koondproovid tuleb moodustada elundi- ja koeproovidest eraldi.

---

XXI LISA

LIITU SISSETOOMISEKS ETTE NÄHTUD KOERI, KASSE JA VALGETUHKRUID KÄSITLEVAD ERINÕUDED

1.   MARUTAUDI ANTIKEHAL PÕHINEVAT TIITRIMISUURINGUT KÄSITLEVAD NÕUDED

| a) | Uuring tuleb läbi viia prooviga, mille on kogunud pädeva asutuse loaga veterinaararst perioodil, mis algab vähemalt 30 päeva pärast esmase vaktsineerimise kuupäeva, jääb ajavahemikku, mille vältel on tagatud asjaomase vaktsineerimisseeriaga saavutatud immuunsus, ja lõpeb kolm kuud enne veterinaarsertifikaadi väljaandmist. |
| --- | --- |

a)

Uuring tuleb läbi viia prooviga, mille on kogunud pädeva asutuse loaga veterinaararst perioodil, mis algab vähemalt 30 päeva pärast esmase vaktsineerimise kuupäeva, jääb ajavahemikku, mille vältel on tagatud asjaomase vaktsineerimisseeriaga saavutatud immuunsus, ja lõpeb kolm kuud enne veterinaarsertifikaadi väljaandmist.

| b) | Marutaudiviirust neutraliseeriva antikeha tiiter peab olema vähemalt 0,5 IU/ml. |
| --- | --- |

b)

Marutaudiviirust neutraliseeriva antikeha tiiter peab olema vähemalt 0,5 IU/ml.

| c) | Uuringu tulemusi peab kinnitama ametliku labori ametlik aruanne, mille koopia tuleb lisada liitu sissetoodavate loomadega kaasas olevale veterinaarsertifikaadile. |
| --- | --- |

c)

Uuringu tulemusi peab kinnitama ametliku labori ametlik aruanne, mille koopia tuleb lisada liitu sissetoodavate loomadega kaasas olevale veterinaarsertifikaadile.

| d) | Marutaudi antikehal põhinevat tiitrimisuuringut ei ole vaja korrata loomadel, keda on pärast selles uuringus rahuldavate tulemuste saamist marutaudi vastu uuesti vaktsineeritud punktis a osutatud esmase vaktsineerimise ja kõikide järgnevate samasse seeriasse kuuluvate nõuetekohaste vaktsineerimistega saavutatud immuunsuse perioodil. |
| --- | --- |

d)

Marutaudi antikehal põhinevat tiitrimisuuringut ei ole vaja korrata loomadel, keda on pärast selles uuringus rahuldavate tulemuste saamist marutaudi vastu uuesti vaktsineeritud punktis a osutatud esmase vaktsineerimise ja kõikide järgnevate samasse seeriasse kuuluvate nõuetekohaste vaktsineerimistega saavutatud immuunsuse perioodil.

2.   
  ECHINOCOCCUS MULTILOCULARIS'E NAKKUSE RAVI

Koertel tuleb enne liitu sissetoomist viia läbi Echinococcus multilocularis'e nakkuse ravi järgmisel viisil:

| a) | ravi jaoks tuleb kasutada heakskiidetud veterinaarravimit, mis sisaldab sobivas annuses prasikvanteeli või farmakoloogilisi toimeaineid, mis eraldi või koos manustatuna tõendatult vähendavad Echinococcus multilocularis’e suguküpsete ja noorvormide esinemist asjaomase peremeesliigi soolestikus; |
| --- | --- |

a)

ravi jaoks tuleb kasutada heakskiidetud veterinaarravimit, mis sisaldab sobivas annuses prasikvanteeli või farmakoloogilisi toimeaineid, mis eraldi või koos manustatuna tõendatult vähendavad Echinococcus multilocularis’e suguküpsete ja noorvormide esinemist asjaomase peremeesliigi soolestikus;

| b) | ravimit peab manustama veterinaararst perioodil, mis algab kõige varem 48 tundi ja lõpeb hiljemalt 24 tundi enne liitu saabumise kellaaega; |
| --- | --- |

b)

ravimit peab manustama veterinaararst perioodil, mis algab kõige varem 48 tundi ja lõpeb hiljemalt 24 tundi enne liitu saabumise kellaaega;

| c) | ravi läbi viiv veterinaararst peab artikli 3 lõike 1 punkti c alapunktis i osutatud veterinaarsertifikaadis esitama kinnituse järgmiste ravi üksikasjade kohta:






  i) | asjaomase koera, kassi või valgetuhkru transpondri või tätoveeringu tähtnumbriline kood; |
| --- | --- | --- |

c)

ravi läbi viiv veterinaararst peab artikli 3 lõike 1 punkti c alapunktis i osutatud veterinaarsertifikaadis esitama kinnituse järgmiste ravi üksikasjade kohta:

i)

asjaomase koera, kassi või valgetuhkru transpondri või tätoveeringu tähtnumbriline kood;

| ii) | Echinococcus multilocularis’e nakkuse raviks kasutatud ravimi nimi; |
| --- | --- |

ii)

Echinococcus multilocularis’e nakkuse raviks kasutatud ravimi nimi;

| iii) | ravimi tootja nimi; |
| --- | --- |

iii)

ravimi tootja nimi;

| iv) | ravi läbiviimise kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

iv)

ravi läbiviimise kuupäev ja kellaaeg;

| v) | ravi läbi viinud veterinaararsti nimi, tempel ja allkiri. |
| --- | --- |

v)

ravi läbi viinud veterinaararsti nimi, tempel ja allkiri.

---

XXII LISA

NÕUDED SEOSES HAUDEMUNADE VIIBIMISAJAGA ENNE NENDE LIITU SISSETOOMIST

| Haudemunade kategooria | Linnud, kelle suhtes minimaalse viibimisaja nõuet kohaldatakse | Minimaalne viibimisaeg kolmandas päritoluriigis või kolmandal päritoluterritooriumil või selle tsoonis, nagu on osutatud artikli 98 punktis a | Minimaalne viibimisaeg päritoluettevõttes, nagu on osutatud artikli 98 punktis b | Minimaalne periood, mille vältel ei toimu kokkupuudet halvema tervisliku seisundiga kodulindude ega haudemunadega ega muude tehistingimustes peetavate lindudega ega metslindudega, nagu on osutatud artikli 98 punktis c |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kodulindude haudemunad | Päritolulinnukari | 3 kuud | 6 nädalat | 6 nädalat |
| Saadetised, mis sisaldavad alla 20 muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemuna | Päritolulinnukari | 3 kuud | 3 nädalat | 3 nädalat |

Haudemunade kategooria

Linnud, kelle suhtes minimaalse viibimisaja nõuet kohaldatakse

Minimaalne viibimisaeg kolmandas päritoluriigis või kolmandal päritoluterritooriumil või selle tsoonis, nagu on osutatud artikli 98 punktis a

Minimaalne viibimisaeg päritoluettevõttes, nagu on osutatud artikli 98 punktis b

Minimaalne periood, mille vältel ei toimu kokkupuudet halvema tervisliku seisundiga kodulindude ega haudemunadega ega muude tehistingimustes peetavate lindudega ega metslindudega, nagu on osutatud artikli 98 punktis c

Kodulindude haudemunad

Päritolulinnukari

3 kuud

6 nädalat

6 nädalat

Saadetised, mis sisaldavad alla 20 muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemuna

Päritolulinnukari

3 kuud

3 nädalat

3 nädalat

---

XXIII LISA

NÕUDED SEOSES VÄRSKE LIHA SAAMISEKS KASUTATUD PEETAVATE KABILOOMADE VIIBIMISAJAGA ENNE NENDE TAPMIST VÕI SURMAMIST

| 1. | Asjaomased kabiloomad peavad enne nende tapmise või surmamise kuupäeva olema viibinud artikli 131 lõike 2 punktis a osutatud kolmandas päritoluriigis või kolmandal päritoluterritooriumil või selle tsoonis järgmise ajavahemiku vältel:






  a) | kõnealusele kuupäevale eelnevad vähemalt kolm kuud või |
| --- | --- | --- |

1.

a)

kõnealusele kuupäevale eelnevad vähemalt kolm kuud või

| b) | vähem kui kolme kuu vältel enne kõnealust kuupäeva, kui asjaomased kabiloomad on alla kolme kuu vanused. |
| --- | --- |

b)

vähem kui kolme kuu vältel enne kõnealust kuupäeva, kui asjaomased kabiloomad on alla kolme kuu vanused.

| 2. | Peetavad kabiloomad peavad olema viibinud päritoluettevõttes halvema tervisliku seisundiga kabiloomadega kokku puutumata, nagu on osutatud artikli 131 lõike 2 punktides b ja c, vähemalt 40 päeva enne tapmise või surmamise kuupäeva, kui:






  a) | nad on pärit kolmandast riigist, kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus kohaldatakse ühte või mitut XXIV lisa B osas sätestatud eritingimust; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

nad on pärit kolmandast riigist, kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus kohaldatakse ühte või mitut XXIV lisa B osas sätestatud eritingimust;

| b) | nende suhtes kohaldatakse artiklis 132 sätestatud erandit. |
| --- | --- |

b)

nende suhtes kohaldatakse artiklis 132 sätestatud erandit.

---

XXIV LISA

LOOMSETE SAADUSTE KOLMANDA PÄRITOLURIIGI VÕI -TERRITOORIUMI TAUDIVABA STAATUS

A OSA

Artikli 133 lõike 1 kohane taudivaba staatuse minimaalne kestus kuudes kolmandas päritoluriigis või kolmandal päritoluterritooriumil või selle tsoonis

| | 1 – | veised |
| --- | --- | --- |

1 –

| 2 – | lambad |
| --- | --- |

2 –

| 3 – | kitsed |
| --- | --- |

3 –

| 4 – | sead |
| --- | --- |

4 –

| 5 – | kaamellased |
| --- | --- |

5 –

| 6 – | hirvlased |
| --- | --- |

6 –

| 7 – | muud kabiloomad kui 1., 2., 3., 4., 5. ja 6. veerus nimetatud loomad
   (*1) |
| --- | --- |

7 –

Suu- ja sõrataud

12 kuud (*2)

12 kuud (*2)

12 kuud (*2)

12 kuud (*2)

12 kuud (*2)

12 kuud (*2)

12 kuud (*2)

Veiste katku viiruse nakkus

12 kuud

12 kuud

12 kuud

12 kuud

12 kuud

12 kuud

12 kuud

Sigade Aafrika katk

MK

MK

MK

12 kuud

MK

MK

MK

Sigade klassikaline katk

MK

MK

MK

12 kuud (*2)

MK

MK

MK

| MK – | mittekohaldatav |
| --- | --- |

MK –

mittekohaldatav

B OSA

Eritingimused, mida pädev asutus peab järgima, kui asjaomane kolmas riik või territoorium või selle tsoon on olnud vastavalt artikli 133 lõikes 1 sätestatud erandile taudivaba vähem kui 12 kuud

| Suu- ja sõrataud | Esitatakse lisateave, mis võimaldab tagada selle kuupäeva kindlakstegemise, millest alates asjaomane kolmas riik või territoorium või selle tsoon loetakse olevat asjaomasest taudist vaba |
| --- | --- |
| Sigade klassikaline katk |

Suu- ja sõrataud

Esitatakse lisateave, mis võimaldab tagada selle kuupäeva kindlakstegemise, millest alates asjaomane kolmas riik või territoorium või selle tsoon loetakse olevat asjaomasest taudist vaba

Sigade klassikaline katk

---

(*1)  Kohaldatakse üksnes loetellu kantud liikide puhul vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisale

(*2)  Seda perioodi võib lühendada, kui kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus järgib B osa kohaseid eritingimusi

---

XXV LISA

VAKTSINEERIMINE VÄRSKE LIHA SAAMISEKS KASUTATUD LOOMADE KOLMANDAS PÄRITOLURIIGIS VÕI KOLMANDAL PÄRITOLUTERRITOORIUMIL VÕI SELLE TSOONIS JA NENDE PÄRITOLUETTEVÕTTES

A OSA

Loomatervisenõuded vaktsineerimata jätmise kohta värske liha saamiseks kasutatud kabiloomade kolmandas päritoluriigis või kolmandal päritoluterritooriumil või selle tsoonis ja selliste loomade päritoluettevõttes

| | 1 – | veised |
| --- | --- | --- |

1 –

| 2 – | lambad |
| --- | --- |

2 –

| 3 – | kitsed |
| --- | --- |

3 –

| 4 – | sead |
| --- | --- |

4 –

| 5 – | kaamellased |
| --- | --- |

5 –

| 6 – | hirvlased |
| --- | --- |

6 –

| 7 – | muud kabiloomad kui 1., 2., 3., 4., 5. ja 6. veerus nimetatud loomad
   (*1) |
| --- | --- |

7 –

Suu- ja sõrataud

VT/VTE (*2)

VT/VTE (*2)

VT/VTE (*2)

VT/VTE

VT/VTE (*2)

VT/VTE (*2)

VT/VTE (*2)

Veiste katku viiruse nakkus

VT/VTE (*2)

VT/VTE (*2)

VT/VTE (*2)

VT/VTE

VT/VTE (*2)

VT/VTE (*2)

VT/VTE (*2)

Sigade Aafrika katk

MK

MK

MK

VT/VTE

MK

MK

MK

Sigade klassikaline katk

MK

MK

MK

VT/VTE

MK

MK

MK

| VT – | kolmandas riigis, kolmandal territooriumil või selle tsoonis ei ole vähemalt 12 kuu jooksul enne liitu lähetamise kuupäeva tehtud vaktsineerimist ega toodud sinna sisse vaktsineeritud loomi |
| --- | --- |

VT –

kolmandas riigis, kolmandal territooriumil või selle tsoonis ei ole vähemalt 12 kuu jooksul enne liitu lähetamise kuupäeva tehtud vaktsineerimist ega toodud sinna sisse vaktsineeritud loomi

| VTE – | värske liha saamiseks kasutatud kabiloomade päritoluettevõttes ei ole vaktsineeritud loomi |
| --- | --- |

VTE –

värske liha saamiseks kasutatud kabiloomade päritoluettevõttes ei ole vaktsineeritud loomi

| MK – | mittekohaldatav |
| --- | --- |

MK –

mittekohaldatav

B OSA

Eritingimused, mida pädev asutus peab järgima, kui kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis on tehtud suu- ja sõrataudi vastast vaktsineerimist vähem kui 12 kuud, nagu on osutatud artikli 133 lõikes 3

1.   LOOMSED SAADUSED KOLMANDAST RIIGIST, KOLMANDALT TERRITOORIUMILT VÕI SELLE TSOONIST, MIS ON SUU- JA SÕRATAUDIST VABA NING KUS TEHAKSE VAKTSINEERIMIST SUU- JA SÕRATAUDI VIIRUSE TÜVE A, O VÕI C VASTU

Kolmanda päritoluriigi või -territooriumi pädev asutus peab esitama lisateabe, et tagada suu- ja sõrataudi viiruse puudumine värskes lihas ning vastavus järgmistele nõuetele:

| a) | kolmanda päritoluriigi või -territooriumi pädeva asutuse kontrolli all viiakse peetavate veiste seas läbi suu- ja sõrataudi vastase vaktsineerimise programmi; |
| --- | --- |

a)

kolmanda päritoluriigi või -territooriumi pädeva asutuse kontrolli all viiakse peetavate veiste seas läbi suu- ja sõrataudi vastase vaktsineerimise programmi;

| b) | värske liha on saadud:






  i) | veistelt, lammastelt või kitsedelt, kes on pärit ettevõttest, mille sees ja mida ümbritseval 25-kilomeetrise raadiusega alal ei ole tapamajja saatmise kuupäevale eelneva 60 päeva jooksul täheldatud suu- ja sõrataudi ega veiste katku esinemist, või |
| --- | --- | --- |

b)

värske liha on saadud:

i)

veistelt, lammastelt või kitsedelt, kes on pärit ettevõttest, mille sees ja mida ümbritseval 25-kilomeetrise raadiusega alal ei ole tapamajja saatmise kuupäevale eelneva 60 päeva jooksul täheldatud suu- ja sõrataudi ega veiste katku esinemist, või

| ii) | loetellu kantud liiki kuuluvatelt peetavatelt kabiloomadelt, kes ei ole veised, lambad, kitsed ega sead ja kes on pärit ettevõttest, mille sees ja mida ümbritseval 50-kilomeetrise raadiusega alal ei ole tapamajja saatmise kuupäevale eelneva 90 päeva jooksul täheldatud suu- ja sõrataudi ega veiste katku esinemist, või |
| --- | --- |

ii)

loetellu kantud liiki kuuluvatelt peetavatelt kabiloomadelt, kes ei ole veised, lambad, kitsed ega sead ja kes on pärit ettevõttest, mille sees ja mida ümbritseval 50-kilomeetrise raadiusega alal ei ole tapamajja saatmise kuupäevale eelneva 90 päeva jooksul täheldatud suu- ja sõrataudi ega veiste katku esinemist, või

| iii) | looduses vabalt elavatelt kabiloomadelt, kes vastavad artiklis 138 sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

iii)

looduses vabalt elavatelt kabiloomadelt, kes vastavad artiklis 138 sätestatud nõuetele;

| c) | asjaomase liha puhul on tegemist konditustatud värske lihaga, mis ei ole rups ja mis on saadud rümpadelt:






  i) | mille tähtsamad kättesaadavad lümfisõlmed on eemaldatud; |
| --- | --- | --- |

c)

asjaomase liha puhul on tegemist konditustatud värske lihaga, mis ei ole rups ja mis on saadud rümpadelt:

i)

mille tähtsamad kättesaadavad lümfisõlmed on eemaldatud;

| ii) | mida on enne luude eemaldamist laagerdatud vähemalt 24 tundi temperatuuril üle +2 °C; |
| --- | --- |

ii)

mida on enne luude eemaldamist laagerdatud vähemalt 24 tundi temperatuuril üle +2 °C;

| iii) | milles liha pH väärtus oli pärast laagerdumist ja enne luude eemaldamist elektroonilisel mõõtmisel selja pikima lihase (musculus longissimus dorsi) keskel väiksem kui 6,0. |
| --- | --- |

iii)

milles liha pH väärtus oli pärast laagerdumist ja enne luude eemaldamist elektroonilisel mõõtmisel selja pikima lihase (musculus longissimus dorsi) keskel väiksem kui 6,0.

2.   LOOMSED SAADUSED KOLMANDAST RIIGIST, KOLMANDALT TERRITOORIUMILT VÕI SELLE TSOONIST, MIS ON SUU- JA SÕRATAUDIST VABA NING KUS TEHAKSE VAKTSINEERIMIST SUU- JA SÕRATAUDI VIIRUSE TÜVE A, O VÕI C VASTU JA KOHALDATAKSE TÄIENDAVAID ERITINGIMUSI

Kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus peab peale punktis 1 loetletud nõuete järgima vaktsineerimisprogrammiga seotud täiendavaid eritingimusi, mille täitmisega aidatakse kinnitada suu- ja sõrataudi viiruse puudumist asjaomasest tsoonist pärit värskes lihas.

3.   SUU- JA SÕRATAUDIST VABAD TSOONID, KUS EI TEHTA VAKTSINEERIMIST

3.1.   Suu- ja sõrataudi viiruse tüved SAT ja ASIA 1

Värske liha puhul, mis on pärit suu- ja sõrataudivabast tsoonist, kus ei tehta vaktsineerimist, kuid mis asub kolmandas riigis või kolmandal territooriumil, mille mõnes muus tsoonis tehakse suu- ja sõrataudi viiruse tüve SAT või ASIA 1 vastast vaktsineerimist või mille puhul kõnealused tüved on asjaomase kolmanda riigi või territooriumi teatava(te)s osa(de)s või naabruses asuvas liikmesriigis või kolmandas riigis endeemsed, peavad sellise liha kolmanda päritoluriigi või -territooriumi pädevad asutused esitama vajaliku lisateabe, et kinnitada suu- ja sõrataudi viiruse puudumist kõnealuses värskes lihas ja tagada vastavus järgmistele loomatervisenõuetele:

| a) | värske liha on saadud:






  i) | loetellu kantud liiki kuuluvatelt peetavatelt loomadelt, kes on pärit ettevõttest, mille sees ja mida ümbritseval 10-kilomeetrise raadiusega alal ei ole tapmiskuupäevale eelneva 12 kuu jooksul täheldatud suu- ja sõrataudi ega veiste katku esinemist, või |
| --- | --- | --- |

a)

värske liha on saadud:

i)

loetellu kantud liiki kuuluvatelt peetavatelt loomadelt, kes on pärit ettevõttest, mille sees ja mida ümbritseval 10-kilomeetrise raadiusega alal ei ole tapmiskuupäevale eelneva 12 kuu jooksul täheldatud suu- ja sõrataudi ega veiste katku esinemist, või

| ii) | looduses vabalt elavatelt kabiloomadelt, kes vastavad artiklis 138 sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

ii)

looduses vabalt elavatelt kabiloomadelt, kes vastavad artiklis 138 sätestatud nõuetele;

| b) | asjaomast liha ei ole lubatud liitu eksportida enne tapmiskuupäevast 21 päeva möödumist; |
| --- | --- |

b)

asjaomast liha ei ole lubatud liitu eksportida enne tapmiskuupäevast 21 päeva möödumist;

| c) | asjaomase liha puhul on tegemist konditustatud värske lihaga, mis ei ole rups ja mis on saadud rümpadelt:






  i) | mille tähtsamad kättesaadavad lümfisõlmed on eemaldatud; |
| --- | --- | --- |

c)

asjaomase liha puhul on tegemist konditustatud värske lihaga, mis ei ole rups ja mis on saadud rümpadelt:

i)

mille tähtsamad kättesaadavad lümfisõlmed on eemaldatud;

| ii) | mida on enne luude eemaldamist laagerdatud vähemalt 24 tundi temperatuuril üle +2 °C. |
| --- | --- |

ii)

mida on enne luude eemaldamist laagerdatud vähemalt 24 tundi temperatuuril üle +2 °C.

3.2.   Suu- ja sõrataudi viiruse tüved A, O ja C

Värske liha puhul, mis on pärit suu- ja sõrataudivabast tsoonist, kus ei tehta suu- ja sõrataudi vastast vaktsineerimist, kuid mis asub kolmandas riigis või kolmandal territooriumil, kus viiakse läbi suu- ja sõrataudi viiruse tüve A, O või C vastast vaktsineerimist ning mille pädevad asutused on esitanud asjaomase kolmanda riigi või territooriumi või selle tsooniga seotud eritingimuste kohta lisatagatised, mis võimaldavad kinnitada suu- ja sõrataudi viiruse puudumist kõnealusest tsoonist pärit värskes lihas, peavad asjaomase kolmanda päritoluriigi või -territooriumi pädevad asutused esitama järgmise lisateabe:

| a) | kinnituse selle kohta, et kolmanda päritoluriigi või -territooriumi pädevate asutuste kontrolli all viiakse suu- ja sõrataudi puudumise tõendamiseks läbi taudivabas tsoonis kohaldatavat suu- ja sõrataudi seire programmi; |
| --- | --- |

a)

kinnituse selle kohta, et kolmanda päritoluriigi või -territooriumi pädevate asutuste kontrolli all viiakse suu- ja sõrataudi puudumise tõendamiseks läbi taudivabas tsoonis kohaldatavat suu- ja sõrataudi seire programmi;

| b) | kinnituse selle kohta, et kohaldatakse punkti 1 alapunktides b ja c esitatud loomatervisenõudeid. |
| --- | --- |

b)

kinnituse selle kohta, et kohaldatakse punkti 1 alapunktides b ja c esitatud loomatervisenõudeid.

---

(*1)  Kohaldatakse üksnes loetellu kantud liikide puhul vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisale

(*2)  Või lühem periood, kui kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus järgib B osa kohaseid eritingimusi

---

XXVI LISA

LIHATOODETE TÖÖTLEMINE RISKIDE MAANDAMISEKS

1.   RISKIDE MAANDAMISEKS KASUTATAVAD LIHATOODETE TÖÖTLEMISE MEETODID KARMUSE JÄRJEKORRAS

| B | — | töötlemine hermeetiliselt suletud mahutis, et saavutada F0-väärtus vähemalt 3. |
| --- | --- | --- |
| C | — | lihatoodete töötlemine nii, et kõikjal tootes saavutatakse miinimumtemperatuur 80 °C. |
| D | — | lihatoodete ning magude, põite ja soolte töötlemine nii, et neis saavutatakse kõikjal miinimumtemperatuur 70 °C; toorsingi puhul peab töötlemine hõlmama vähemalt üheksa kuu pikkust looduslikku kääritamist ja laagerdamist, mille tulemusena saavutatakse järgmised omadused:






  — | Aw väärtus kuni 0,93; |

B

—

töötlemine hermeetiliselt suletud mahutis, et saavutada F0-väärtus vähemalt 3.

C

—

lihatoodete töötlemine nii, et kõikjal tootes saavutatakse miinimumtemperatuur 80 °C.

D

—

lihatoodete ning magude, põite ja soolte töötlemine nii, et neis saavutatakse kõikjal miinimumtemperatuur 70 °C; toorsingi puhul peab töötlemine hõlmama vähemalt üheksa kuu pikkust looduslikku kääritamist ja laagerdamist, mille tulemusena saavutatakse järgmised omadused:

—

Aw väärtus kuni 0,93;

| — | pH väärtus kuni 6,0. |
| --- | --- |

—

pH väärtus kuni 6,0.

D1

—

eelnevalt konditustatud ja rasvatustatud liha põhjalik kuumutamine nii, et liha sisetemperatuur on vähemalt 30 minuti kestel vähemalt 70 °C.

E

—

biltongliha tüüpi toodete puhul töötlemine, millega saavutatakse:

| — | Aw väärtus kuni 0,93; |
| --- | --- |

—

Aw väärtus kuni 0,93;

| — | pH väärtus kuni 6,0. |
| --- | --- |

—

pH väärtus kuni 6,0.

F

—

kuumtöötlemine, millega tagatakse keskosas temperatuur vähemalt 65 °C nii pikaks ajaks, kui on vaja, et saavutada pastöriseerimisväärtus vähemalt 40.

2.   RISKIDE MAANDAMISEKS KASUTATAVAD VORSTIKESTADE TÖÖTLEMISE MEETODID

| Vorstikestade töötlus nr 1 | — | soolamine naatriumkloriidiga (NaCl) kas kuivalt või küllastunud soolvees (Aw < 0,80) vähemalt 30 päeva pikkuse katkematu perioodi vältel temperatuuril vähemalt 20 °C. |
| --- | --- | --- |
| Vorstikestade töötlus nr 2 | — | soolamine fosfaadilisandiga soolaga, milles on 86,5 % NaCl, 10,7 % Na2HPO4 ja 2,8 % Na3PO4 (massiprotsentides), kas kuivalt või küllastunud soolvees (Aw < 0,80) vähemalt 30 päeva pikkuse katkematu perioodi vältel temperatuuril vähemalt 20 °C. |
| Vorstikestade töötlus nr 3 | — | 30 päeva pikkune soolamine NaCl-ga. |
| Vorstikestade töötlus nr 4 | — | pleegitamine. |
| Vorstikestade töötlus nr 5 | — | kaapimisjärgne kuivatamine. |

Vorstikestade töötlus nr 1

—

soolamine naatriumkloriidiga (NaCl) kas kuivalt või küllastunud soolvees (Aw < 0,80) vähemalt 30 päeva pikkuse katkematu perioodi vältel temperatuuril vähemalt 20 °C.

Vorstikestade töötlus nr 2

—

soolamine fosfaadilisandiga soolaga, milles on 86,5 % NaCl, 10,7 % Na2HPO4 ja 2,8 % Na3PO4 (massiprotsentides), kas kuivalt või küllastunud soolvees (Aw < 0,80) vähemalt 30 päeva pikkuse katkematu perioodi vältel temperatuuril vähemalt 20 °C.

Vorstikestade töötlus nr 3

—

30 päeva pikkune soolamine NaCl-ga.

Vorstikestade töötlus nr 4

—

pleegitamine.

Vorstikestade töötlus nr 5

—

kaapimisjärgne kuivatamine.

---

XXVII LISA

PIIMA JA PIIMATOODETE TÖÖTLEMINE RISKIDE MAANDAMISEKS

| | A | B |
| --- | --- | --- |
| Piima või piimatoodete päritoluliik | Bos taurus, Ovis aries, Capra hircus, Bubalus bubalis või Camelus dromedarius | Muu liik kui Bos taurus, Ovis aries, Capra hircus, Bubalus bubalis või Camelus dromedarius |
| Loomatervishoiualane olukord kolmandas riigis | 1. | Kolmas riik ei ole eelneva 12 kuu jooksul olnud ametlikult suu- ja sõrataudist vaba |

A

B

Piima või piimatoodete päritoluliik

Bos taurus, Ovis aries, Capra hircus, Bubalus bubalis või Camelus dromedarius

Muu liik kui Bos taurus, Ovis aries, Capra hircus, Bubalus bubalis või Camelus dromedarius

Loomatervishoiualane olukord kolmandas riigis

1.

Kolmas riik ei ole eelneva 12 kuu jooksul olnud ametlikult suu- ja sõrataudist vaba

| 2. | Kolmandas riigis tehakse suu- ja sõrataudi vastast vaktsineerimist |
| --- | --- |

2.

Kolmandas riigis tehakse suu- ja sõrataudi vastast vaktsineerimist

Mis tahes olukord

Steriliseerimine, millega saavutatakse F0-väärtus vähemalt 3

Jah

Jah

Kõrgkuumutamine (UHT-töötlus) vähemalt 135 °C juures sobiva ajavahemiku vältel

Jah

Jah

Lühiajaline kõrgpastöriseerimine (HTST-töötlus) 72 °C juures 15 sekundi vältel; piima puhul, mille pH väärtus on vähemalt 7,0 , viiakse töötlus läbi kaks korda, et saavutada vahetult pärast kuumtöötlemist vajaduse korral tehtavas aluselisel fosfataasil põhinevas katses negatiivne tulemus

Jah

Ei

HTST-töötlus piima puhul, mille pH väärtus on alla 7,0

Jah

Ei

HTST-töötlus koos ühega järgmistest füüsikalistest töötlustest:

| i) | pH alandamine üheks tunniks väärtuseni alla 6 või |
| --- | --- |

i)

pH alandamine üheks tunniks väärtuseni alla 6 või

| ii) | lisakuumutamine vähemalt 72 °C juures koos kuivatamisega |
| --- | --- |

ii)

lisakuumutamine vähemalt 72 °C juures koos kuivatamisega

Jah

Ei

| Ei – | töötlemine ei ole lubatud |
| --- | --- |

Ei –

töötlemine ei ole lubatud

| Jah – | töötlemine on vastuvõetav |
| --- | --- |

Jah –

töötlemine on vastuvõetav

---

XXVIII LISA

MUNATOODETE TÖÖTLEMINE RISKIDE MAANDAMISEKS

1.   MUNATOODETE TÖÖTLEMINE KÕRGE PATOGEENSUSEGA LINNUGRIPI VIIRUSE INAKTIVEERIMISEKS

Kõrge patogeensusega linnugripi viiruse inaktiveerimiseks järgmistes munatoodetes sobivad järgmised töötlemisviisid.

| Munatoode | Töötlus |
| --- | --- |
| Keskosa temperatuur (Celsiuse kraadides (°C)) | Töötluse kestus (sekundites (s) või tundides (h)) |
| Vedel munavalge | 55,6  °C | 870 s |
| 56,7  °C | 232 s |
| 10 % soolasisaldusega rebu | 62,2  °C | 138 s |
| Kuivatatud munavalge | 67 °C | 20 h |
| 54,4  °C | 513 h |
| Terved munad | 60 °C | 188 s |
| Täielik kuumtöötlus |
| Tervete munade segu | 60 °C | 188 s |
| 61,1  °C | 94 s |
| Täielik kuumtöötlus |

Munatoode

Töötlus

Keskosa temperatuur (Celsiuse kraadides (°C))

Töötluse kestus (sekundites (s) või tundides (h))

Vedel munavalge

55,6  °C

870 s

56,7  °C

232 s

10 % soolasisaldusega rebu

62,2  °C

138 s

Kuivatatud munavalge

67 °C

20 h

54,4  °C

513 h

Terved munad

60 °C

188 s

Täielik kuumtöötlus

Tervete munade segu

60 °C

188 s

61,1  °C

94 s

Täielik kuumtöötlus

2.   MUNATOODETE TÖÖTLEMINE NEWCASTLE'I HAIGUSE VIIRUSE INAKTIVEERIMISEKS

Newcastle'i haiguse viiruse inaktiveerimiseks järgmistes munatoodetes sobivad järgmised töötlemisviisid.

| Munatoode | Töötlus |
| --- | --- |
| Keskosa temperatuur (Celsiuse kraadides (°C)) | Töötluse kestus (sekundites (s) või tundides (h)) |
| Vedel munavalge | 55 °C | 2 278 s |
| 57 °C | 986 s |
| 59 °C | 301 s |
| 10 % soolasisaldusega rebu | 55 °C | 176 s |
| Kuivatatud munavalge | 57 °C | 50,4 h |
| Terved munad | 55 °C | 2 521 s |
| 57 °C | 1 596 s |
| 59 °C | 674 s |
| Täielik kuumtöötlus |

Munatoode

Töötlus

Keskosa temperatuur (Celsiuse kraadides (°C))

Töötluse kestus (sekundites (s) või tundides (h))

Vedel munavalge

55 °C

2 278 s

57 °C

986 s

59 °C

301 s

10 % soolasisaldusega rebu

55 °C

176 s

Kuivatatud munavalge

57 °C

50,4 h

Terved munad

55 °C

2 521 s

57 °C

1 596 s

59 °C

674 s

Täielik kuumtöötlus

---

XXIX LISA

LOETELU LIIKIDEST, KES ON VASTUVÕTLIKUD TAUDIDELE, MILLE SUHTES LIIKMESRIIGID KOHALDAVAD SISERIIKLIKKE MEETMEID KOOSKÕLAS MÄÄRUSE (EL) 2016/429 ARTIKLIGA 226

| Taud | Vastuvõtlikud liigid |
| --- | --- |
| Karpkala kevadvireemia | Jämepea (Aristichthys nobilis), kuldkala (Carassius auratus), harilik koger (Carassius carassius), valgeamuur (Ctenopharyngodon idella), harilik karpkala ja sasaan (Cyprinus carpio), pakslaup (Hypophthalmichthys molitrix), säga (Silurus glanis), linask (Tinca tinca) ja säinas (Leuciscus idus) |
| Bakteriaalne neeruhaigus | Sugukond Salmonidae |
| Nakkuslik pankrease nekroos | Ameerika paalia (Salvelinus fontinalis), meriforell (Salmo trutta), lõhe (Salmo salar), idalõhe (Oncorhynchus spp.) ja siig (Coregonus lavaretus) |
| Lõhelaste alfaviiruse nakkus | Lõhe (Salmo salar), vikerforell (Oncorhynchus mykiss) ja meriforell (Salmo trutta) |
| Gyrodactylus salaris’e põhjustatud nakkus | Lõhe (Salmo salar), vikerforell (Oncorhynchus mykiss), arktika paalia (Salvelinus alpinus), ameerika paalia (Salvelinus fontinalis), harjus (Thymallus thymallus), järvepaalia (Salvelinus namaycush) ja meriforell (Salmo trutta)
  Vastuvõtliku liigina käsitatakse ka mis tahes liiki, kelle esindajad on olnud kokkupuutes vastuvõtliku liigi esindajatega |
| Austrite herpesviirus 1 μVar (OsHV-1 μVar) | Suur hiidauster (Crassostrea gigas) |

Taud

Vastuvõtlikud liigid

Karpkala kevadvireemia

Jämepea (Aristichthys nobilis), kuldkala (Carassius auratus), harilik koger (Carassius carassius), valgeamuur (Ctenopharyngodon idella), harilik karpkala ja sasaan (Cyprinus carpio), pakslaup (Hypophthalmichthys molitrix), säga (Silurus glanis), linask (Tinca tinca) ja säinas (Leuciscus idus)

Bakteriaalne neeruhaigus

Sugukond Salmonidae

Nakkuslik pankrease nekroos

Ameerika paalia (Salvelinus fontinalis), meriforell (Salmo trutta), lõhe (Salmo salar), idalõhe (Oncorhynchus spp.) ja siig (Coregonus lavaretus)

Lõhelaste alfaviiruse nakkus

Lõhe (Salmo salar), vikerforell (Oncorhynchus mykiss) ja meriforell (Salmo trutta)

Gyrodactylus salaris’e põhjustatud nakkus

Lõhe (Salmo salar), vikerforell (Oncorhynchus mykiss), arktika paalia (Salvelinus alpinus), ameerika paalia (Salvelinus fontinalis), harjus (Thymallus thymallus), järvepaalia (Salvelinus namaycush) ja meriforell (Salmo trutta)

Vastuvõtliku liigina käsitatakse ka mis tahes liiki, kelle esindajad on olnud kokkupuutes vastuvõtliku liigi esindajatega

Austrite herpesviirus 1 μVar (OsHV-1 μVar)

Suur hiidauster (Crassostrea gigas)

---

XXX LISA

TINGIMUSED, MILLE PUHUL KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUSE (EL) 2018/1882 LISA TABELI 4. VEERUS LOETLETUD LIIKE KÄSITATAKSE SIIRUTAJATENA

| Taudide loetelu | Siirutajad | Tingimused, mille puhul komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa tabeli 4. veerus loetletud veeloomade liike käsitatakse siirutajatena |
| --- | --- | --- |
| Epizootiline vereloomeelundite nekroos | Nagu on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa tabeli 4. veerus | Käsitatakse epizootilise vereloomeelundite nekroosi siirutajatena mis tahes tingimustes |
| Viiruslik hemorraagiline septitseemia | Käsitatakse viirusliku hemorraagilise septitseemia siirutajatena, kui loomad on kooselutsemise tõttu või vee kaudu olnud kokkupuutes komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa tabeli 3. veerus loetletud liigi esindajatega |
| Nakkuslik vereloomeelundite nekroos | Käsitatakse nakkusliku vereloomeelundite nekroosi siirutajatena, kui loomad on kooselutsemise tõttu või vee kaudu olnud kokkupuutes komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa tabeli 3. veerus loetletud liigi esindajatega |
| Lõhede nakkava kehvveresuse viiruse ülipolümorfse piirkonna (HPR) deletsiooniga tüve põhjustatud nakkus | Lõhede nakkava kehvveresuse viiruse ülipolümorfse piirkonna (HPR) deletsiooniga tüve põhjustatud nakkuse puhul ei ole loetellu kantud ühtki siirutajaliiki |
| Mikrocytos mackini põhjustatud nakkus | Mikrocytos mackini põhjustatud nakkuse puhul ei ole loetellu kantud ühtki siirutajaliiki |
| Perkinsus marinus'e põhjustatud nakkus | Käsitatakse Perkinsus marinus'e siirutajatena, kui loomad on kooselutsemise tõttu või vee kaudu olnud kokkupuutes komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa tabeli 3. veerus loetletud liigi esindajatega |
| Bonamia ostreae põhjustatud nakkus | Käsitatakse Bonamia ostreae siirutajatena, kui loomad on kooselutsemise tõttu või vee kaudu olnud kokkupuutes komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa tabeli 3. veerus loetletud liigi esindajatega |
| Bonamia exitiosa põhjustatud nakkus | Käsitatakse Bonamia exitiosa siirutajatena, kui loomad on kooselutsemise tõttu või vee kaudu olnud kokkupuutes komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa tabeli 3. veerus loetletud liigi esindajatega |
| Marteilia refringens'i põhjustatud nakkus | Käsitatakse Marteilia refringens'i siirutajatena, kui loomad on kooselutsemise tõttu või vee kaudu olnud kokkupuutes komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa tabeli 3. veerus loetletud liigi esindajatega |
| Taura sündroomi viiruse nakkus | Käsitatakse Taura sündroomi viiruse siirutajatena, kui loomad on kooselutsemise tõttu või vee kaudu olnud kokkupuutes komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa tabeli 3. veerus loetletud liigi esindajatega |
| Krevettide kollapäisuse viiruse nakkus | Käsitatakse krevettide kollapäisuse viiruse siirutajatena, kui loomad on kooselutsemise tõttu või vee kaudu olnud kokkupuutes komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa tabeli 3. veerus loetletud liigi esindajatega |
| Valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkus | Käsitatakse valgelaiksuse sündroomi viiruse siirutajatena, kui loomad on kooselutsemise tõttu või vee kaudu olnud kokkupuutes komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa tabeli 3. veerus loetletud liigi esindajatega |

Taudide loetelu

Siirutajad

Tingimused, mille puhul komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa tabeli 4. veerus loetletud veeloomade liike käsitatakse siirutajatena

Epizootiline vereloomeelundite nekroos

Nagu on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa tabeli 4. veerus

Käsitatakse epizootilise vereloomeelundite nekroosi siirutajatena mis tahes tingimustes

Viiruslik hemorraagiline septitseemia

Käsitatakse viirusliku hemorraagilise septitseemia siirutajatena, kui loomad on kooselutsemise tõttu või vee kaudu olnud kokkupuutes komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa tabeli 3. veerus loetletud liigi esindajatega

Nakkuslik vereloomeelundite nekroos

Käsitatakse nakkusliku vereloomeelundite nekroosi siirutajatena, kui loomad on kooselutsemise tõttu või vee kaudu olnud kokkupuutes komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa tabeli 3. veerus loetletud liigi esindajatega

Lõhede nakkava kehvveresuse viiruse ülipolümorfse piirkonna (HPR) deletsiooniga tüve põhjustatud nakkus

Lõhede nakkava kehvveresuse viiruse ülipolümorfse piirkonna (HPR) deletsiooniga tüve põhjustatud nakkuse puhul ei ole loetellu kantud ühtki siirutajaliiki

Mikrocytos mackini põhjustatud nakkus

Mikrocytos mackini põhjustatud nakkuse puhul ei ole loetellu kantud ühtki siirutajaliiki

Perkinsus marinus'e põhjustatud nakkus

Käsitatakse Perkinsus marinus'e siirutajatena, kui loomad on kooselutsemise tõttu või vee kaudu olnud kokkupuutes komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa tabeli 3. veerus loetletud liigi esindajatega

Bonamia ostreae põhjustatud nakkus

Käsitatakse Bonamia ostreae siirutajatena, kui loomad on kooselutsemise tõttu või vee kaudu olnud kokkupuutes komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa tabeli 3. veerus loetletud liigi esindajatega

Bonamia exitiosa põhjustatud nakkus

Käsitatakse Bonamia exitiosa siirutajatena, kui loomad on kooselutsemise tõttu või vee kaudu olnud kokkupuutes komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa tabeli 3. veerus loetletud liigi esindajatega

Marteilia refringens'i põhjustatud nakkus

Käsitatakse Marteilia refringens'i siirutajatena, kui loomad on kooselutsemise tõttu või vee kaudu olnud kokkupuutes komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa tabeli 3. veerus loetletud liigi esindajatega

Taura sündroomi viiruse nakkus

Käsitatakse Taura sündroomi viiruse siirutajatena, kui loomad on kooselutsemise tõttu või vee kaudu olnud kokkupuutes komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa tabeli 3. veerus loetletud liigi esindajatega

Krevettide kollapäisuse viiruse nakkus

Käsitatakse krevettide kollapäisuse viiruse siirutajatena, kui loomad on kooselutsemise tõttu või vee kaudu olnud kokkupuutes komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa tabeli 3. veerus loetletud liigi esindajatega

Valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkus

Käsitatakse valgelaiksuse sündroomi viiruse siirutajatena, kui loomad on kooselutsemise tõttu või vee kaudu olnud kokkupuutes komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa tabeli 3. veerus loetletud liigi esindajatega

---