# Euroopa Liidu L 204/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 204 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik26. juuni 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 204

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik26. juuni 2020

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/872, 24. juuni 2020, millega muudetakse määrust (EL) nr 1305/2013 seoses erimeetmetega Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raames erakorralise ajutise toetuse andmiseks COVID-19 puhangule reageerimiseks | 1 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/873, 24. juuni 2020, millega muudetakse määrusi (EL) nr 575/2013 ja (EL) 2019/876 seoses teatavate kohandustega COVID-19 pandeemiale reageerimiseks | 4 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/872, 24. juuni 2020, millega muudetakse määrust (EL) nr 1305/2013 seoses erimeetmetega Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raames erakorralise ajutise toetuse andmiseks COVID-19 puhangule reageerimiseks

1

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/873, 24. juuni 2020, millega muudetakse määrusi (EL) nr 575/2013 ja (EL) 2019/876 seoses teatavate kohandustega COVID-19 pandeemiale reageerimiseks

4

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2020/874, 15. juuni 2020, millega muudetakse määrust (EL) nr 1387/2013, millega peatatakse teatavatele põllumajandus- ja tööstustoodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude kohaldamine | 18 |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2020/875, 15. juuni 2020, millega muudetakse määrust (EL) nr 1388/2013, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine | 34 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Nõukogu direktiiv (EL) 2020/876, 24. juuni 2020, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL, et tegeleda kiireloomulise vajadusega lükata COVID-19 pandeemia tõttu edasi teatavad maksustamisalase teabe esitamise ja vahetamise tähtajad | 46 |
| | | KODU- JA TÖÖKORRAD |
| | * | Euroopa Andmekaitseinspektori otsus, 15. mai 2020, Euroopa Andmekaitseinspektori töökorra vastuvõtmise kohta | 49 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) 2020/874, 15. juuni 2020, millega muudetakse määrust (EL) nr 1387/2013, millega peatatakse teatavatele põllumajandus- ja tööstustoodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude kohaldamine

18

*

Nõukogu määrus (EL) 2020/875, 15. juuni 2020, millega muudetakse määrust (EL) nr 1388/2013, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine

34

DIREKTIIVID

*

Nõukogu direktiiv (EL) 2020/876, 24. juuni 2020, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL, et tegeleda kiireloomulise vajadusega lükata COVID-19 pandeemia tõttu edasi teatavad maksustamisalase teabe esitamise ja vahetamise tähtajad

46

KODU- JA TÖÖKORRAD

*

Euroopa Andmekaitseinspektori otsus, 15. mai 2020, Euroopa Andmekaitseinspektori töökorra vastuvõtmise kohta

49

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 26.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 204/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 204/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2020/872,

24. juuni 2020,

millega muudetakse määrust (EL) nr 1305/2013 seoses erimeetmetega Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raames erakorralise ajutise toetuse andmiseks COVID-19 puhangule reageerimiseks

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 42 ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | COVID-19 puhangu tagajärjed on põllumajandustootjaid ja -ettevõtjaid enneolematul viisil mõjutanud. Liikmesriikides kehtestatud ulatuslikud liikumispiirangud ning kaupluste, väliturgude, restoranide ja muude külalismajandusettevõtete kohustuslik sulgemine on tekitanud majandushäireid põllumajandussektoris ja maakogukondades ning põhjustanud likviidsus- ja rahavooprobleeme põllumajandustootjatele ja nendele väikeettevõtjatele, kes tegelevad põllumajandustoodete töötlemise, turustamise või arendamisega. See on tekitanud erandliku olukorra, mis tuleb lahendada. |
| --- | --- |

(1)

COVID-19 puhangu tagajärjed on põllumajandustootjaid ja -ettevõtjaid enneolematul viisil mõjutanud. Liikmesriikides kehtestatud ulatuslikud liikumispiirangud ning kaupluste, väliturgude, restoranide ja muude külalismajandusettevõtete kohustuslik sulgemine on tekitanud majandushäireid põllumajandussektoris ja maakogukondades ning põhjustanud likviidsus- ja rahavooprobleeme põllumajandustootjatele ja nendele väikeettevõtjatele, kes tegelevad põllumajandustoodete töötlemise, turustamise või arendamisega. See on tekitanud erandliku olukorra, mis tuleb lahendada.

| (2) | COVID-19 puhangust põhjustatud kriisi (edaspidi „kriis“) mõjule reageerimiseks tuleks vastu võtta uus erakorraline ja ajutine meede, et tegeleda likviidsusprobleemiga, mis ohustab põllumajandustegevuse ja põllumajandustoodete töötlemise, turustamise või arendamisega tegelevate väikeettevõtjate tegevuse jätkuvust. |
| --- | --- |

(2)

COVID-19 puhangust põhjustatud kriisi (edaspidi „kriis“) mõjule reageerimiseks tuleks vastu võtta uus erakorraline ja ajutine meede, et tegeleda likviidsusprobleemiga, mis ohustab põllumajandustegevuse ja põllumajandustoodete töötlemise, turustamise või arendamisega tegelevate väikeettevõtjate tegevuse jätkuvust.

| (3) | Meede peaks võimaldama liikmesriikidel kasutada olemasolevate maaelu arengu programmide raames vabu vahendeid, et toetada põllumajandustootjaid ning väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd), keda kriis on eriti mõjutanud. Toetuse eesmärk on tagada põllumajandusettevõtete konkurentsivõime ja elujõulisus ning seda tuleks anda objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel, et suunata vabad vahendid kõige paremini toetusesaajatele, kes kriisi tõttu enim kannatavad. Põllumajandustootjate puhul võivad sellised kriteeriumid hõlmata tootmissektoreid, põllumajandustootmise viise, põllumajandusettevõtte struktuure, põllumajandustoodete turustamise liike ja tööle võetud hooajatöötajate arvu; VKEde puhul võivad sellised kriteeriumid hõlmata sektorite liike, tegevusliike, piirkondade liike ja muid eriomaseid takistusi. |
| --- | --- |

(3)

Meede peaks võimaldama liikmesriikidel kasutada olemasolevate maaelu arengu programmide raames vabu vahendeid, et toetada põllumajandustootjaid ning väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd), keda kriis on eriti mõjutanud. Toetuse eesmärk on tagada põllumajandusettevõtete konkurentsivõime ja elujõulisus ning seda tuleks anda objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel, et suunata vabad vahendid kõige paremini toetusesaajatele, kes kriisi tõttu enim kannatavad. Põllumajandustootjate puhul võivad sellised kriteeriumid hõlmata tootmissektoreid, põllumajandustootmise viise, põllumajandusettevõtte struktuure, põllumajandustoodete turustamise liike ja tööle võetud hooajatöötajate arvu; VKEde puhul võivad sellised kriteeriumid hõlmata sektorite liike, tegevusliike, piirkondade liike ja muid eriomaseid takistusi.

| (4) | Kõnealuse meetme kiireloomulisuse ja erakorralise iseloomu tõttu tuleks kehtestada ühekordne makse ja meetme kohaldamise tähtaeg, kusjuures ei tohi unustada põhimõtet, et komisjoni maksed tuleb teha kooskõlas eelarveassigneeringutega ja vabade vahendite olemasolul. |
| --- | --- |

(4)

Kõnealuse meetme kiireloomulisuse ja erakorralise iseloomu tõttu tuleks kehtestada ühekordne makse ja meetme kohaldamise tähtaeg, kusjuures ei tohi unustada põhimõtet, et komisjoni maksed tuleb teha kooskõlas eelarveassigneeringutega ja vabade vahendite olemasolul.

| (5) | Selleks et anda suuremat toetust kõige rängemini mõjutatud põllumajandustootjatele või VKEdele, on asjakohane lubada liikmesriikidel kohandada kindlasummaliste maksete suurust teatavate toetuskõlblike toetusesaajate kategooriate puhul objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et anda suuremat toetust kõige rängemini mõjutatud põllumajandustootjatele või VKEdele, on asjakohane lubada liikmesriikidel kohandada kindlasummaliste maksete suurust teatavate toetuskõlblike toetusesaajate kategooriate puhul objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel.

| (6) | Selleks et tagada uue meetme piisav rahastamine, seadmata ohtu maaelu arengu programmide muid eesmärke, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1305/2013, (3) tuleks kindlaks määrata liidu maksimaalne toetus kõnealusele meetmele. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et tagada uue meetme piisav rahastamine, seadmata ohtu maaelu arengu programmide muid eesmärke, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1305/2013, (3) tuleks kindlaks määrata liidu maksimaalne toetus kõnealusele meetmele.

| (7) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt reageerida kriisile, kehtestades erimeetmed EAFRD raames erakorralise ajutise toetuse andmiseks, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda kavandatava meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(7)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt reageerida kriisile, kehtestades erimeetmed EAFRD raames erakorralise ajutise toetuse andmiseks, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda kavandatava meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (8) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 1305/2013 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 1305/2013 vastavalt muuta.

| (9) | Võttes arvesse kriisiga tegelemise pakilisust, peeti asjakohaseks teha erand kaheksa nädala pikkusest tähtajast, millele osutatakse ELi lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) artiklis 4. |
| --- | --- |

(9)

Võttes arvesse kriisiga tegelemise pakilisust, peeti asjakohaseks teha erand kaheksa nädala pikkusest tähtajast, millele osutatakse ELi lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) artiklis 4.

| (10) | Käesolev määrus peaks kriisist tingitud olukorra pakilisuse tõttu jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(10)

Käesolev määrus peaks kriisist tingitud olukorra pakilisuse tõttu jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 1305/2013 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 39b
  Erakorraline ajutine toetus põllumajandustootjatele ja VKEdele, keda COVID-19 kriis on eriti mõjutanud

  1.   Käesoleva meetme kohase toetusega antakse erakorralist abi COVID-19 kriisist eriti mõjutatud põllumajandustootjatele ja VKEdele, et tagada nende äritegevuse jätkuvus käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.


  2.   Toetust antakse põllumajandustootjatele ja samuti VKEdele, kes töötlevad, turustavad või arendavad ELi toimimise lepingu I lisaga hõlmatud põllumajandustooteid või puuvilla, välja arvatud kalandustooted. Tootmisprotsessi väljund võib olla kõnealuse lisaga hõlmamata toode.


  3.   Liikmesriigid suunavad toetuse toetusesaajatele, keda COVID-19 kriis kõige rohkem mõjutab, ning määravad olemasolevate tõendite alusel kindlaks toetuskõlblikkuse tingimused ja, kui asjaomane liikmesriik peab seda asjakohaseks, siis valikukriteeriumid, mis peavad olema objektiivsed ja mittediskrimineerivad.


  4.   Toetust antakse ühekordse kindlasummalise maksena, mis makstakse välja 30. juuniks 2021 toetustaotluste põhjal, mille pädev asutus on heaks kiitnud 31. detsembriks 2020. Komisjon hüvitab selle hiljem vastavalt eelarveassigneeringutele ja vabade vahendite olemasolul. Toetusele võib kehtestada eri suuruse toetusesaajate kategooriate kaupa vastavalt objektiivsetele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele.


  5.   Toetuse maksimumsumma ei tohi ületada 7 000 eurot põllumajandustootja kohta ja 50 000 eurot VKE kohta.


  6.   Käesoleva artikli alusel toetuse andmisel võtavad liikmesriigid arvesse muude riiklike või liidu toetusvahendite või erasektori kavade alusel antud toetust, mis on mõeldud COVID-19 kriisi mõjule reageerimiseks.“ |
| --- | --- |

1)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 39b

Erakorraline ajutine toetus põllumajandustootjatele ja VKEdele, keda COVID-19 kriis on eriti mõjutanud

1.   Käesoleva meetme kohase toetusega antakse erakorralist abi COVID-19 kriisist eriti mõjutatud põllumajandustootjatele ja VKEdele, et tagada nende äritegevuse jätkuvus käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Toetust antakse põllumajandustootjatele ja samuti VKEdele, kes töötlevad, turustavad või arendavad ELi toimimise lepingu I lisaga hõlmatud põllumajandustooteid või puuvilla, välja arvatud kalandustooted. Tootmisprotsessi väljund võib olla kõnealuse lisaga hõlmamata toode.

3.   Liikmesriigid suunavad toetuse toetusesaajatele, keda COVID-19 kriis kõige rohkem mõjutab, ning määravad olemasolevate tõendite alusel kindlaks toetuskõlblikkuse tingimused ja, kui asjaomane liikmesriik peab seda asjakohaseks, siis valikukriteeriumid, mis peavad olema objektiivsed ja mittediskrimineerivad.

4.   Toetust antakse ühekordse kindlasummalise maksena, mis makstakse välja 30. juuniks 2021 toetustaotluste põhjal, mille pädev asutus on heaks kiitnud 31. detsembriks 2020. Komisjon hüvitab selle hiljem vastavalt eelarveassigneeringutele ja vabade vahendite olemasolul. Toetusele võib kehtestada eri suuruse toetusesaajate kategooriate kaupa vastavalt objektiivsetele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele.

5.   Toetuse maksimumsumma ei tohi ületada 7 000 eurot põllumajandustootja kohta ja 50 000 eurot VKE kohta.

6.   Käesoleva artikli alusel toetuse andmisel võtavad liikmesriigid arvesse muude riiklike või liidu toetusvahendite või erasektori kavade alusel antud toetust, mis on mõeldud COVID-19 kriisi mõjule reageerimiseks.“

| 2) | Artikli 49 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Tegevuste valiku eest vastutav liikmesriigi ametiasutus tagab, et tegevused valitakse vastavalt käesoleva artikli lõikes 1 osutatud valikukriteeriumidele ning läbipaistvale ja korralikult dokumenteeritud menetlusele, välja arvatud artikli 18 lõike 1 punktis b, artikli 24 lõike 1 punktis d ning artiklites 28–31, 33, 34 ja 36–39b sätestatud tegevuste puhul.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 49 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Tegevuste valiku eest vastutav liikmesriigi ametiasutus tagab, et tegevused valitakse vastavalt käesoleva artikli lõikes 1 osutatud valikukriteeriumidele ning läbipaistvale ja korralikult dokumenteeritud menetlusele, välja arvatud artikli 18 lõike 1 punktis b, artikli 24 lõike 1 punktis d ning artiklites 28–31, 33, 34 ja 36–39b sätestatud tegevuste puhul.“

| 3) | Artiklile 59 lisatakse järgmine lõige:

  „6a.   Artikli 39b kohaselt antava EAFRD toetuse ülemmäär on 2 % EAFRD koguosalusest maaelu arengu programmis.“ |
| --- | --- |

3)

Artiklile 59 lisatakse järgmine lõige:

„6a.   Artikli 39b kohaselt antava EAFRD toetuse ülemmäär on 2 % EAFRD koguosalusest maaelu arengu programmis.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. juuni 2020

Euroopa Parlamendi nimel

president

D. M. SASSOLI

Nõukogu nimel

eesistuja

N. BRNJAC

---

(1)  
  11. juuni 2020. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi 19. juuni 2020. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 24. juuni 2020. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487).

3

---

| 26.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 204/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 204/4

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2020/873,

24. juuni 2020,

millega muudetakse määrusi (EL) nr 575/2013 ja (EL) 2019/876 seoses teatavate kohandustega COVID-19 pandeemiale reageerimiseks

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2013/36/EL (5) on liidus tegutsevatele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele (edaspidi „finantsinstitutsioonid“) kehtestatud usaldatavusnõuete õigusraamistik. Pärast 2007.–2008. aastal puhkenud finantskriisi ja suures osas Baseli pangajärelevalve komitee (edaspidi „Baseli komitee“) poolt 2010. aastal kokku lepitud rahvusvaheliste standardite ehk Basel III raamistiku põhjal vastu võetud usaldatavusnõuete õigusraamistik on aidanud suurendada liidus tegutsevate finantsinstitutsioonide vastupanuvõimet ning valmistada neid paremini ette võimalike raskustega, sealhulgas võimalikest tulevastest kriisidest põhjustatud raskustega toimetulekuks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2013/36/EL (5) on liidus tegutsevatele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele (edaspidi „finantsinstitutsioonid“) kehtestatud usaldatavusnõuete õigusraamistik. Pärast 2007.–2008. aastal puhkenud finantskriisi ja suures osas Baseli pangajärelevalve komitee (edaspidi „Baseli komitee“) poolt 2010. aastal kokku lepitud rahvusvaheliste standardite ehk Basel III raamistiku põhjal vastu võetud usaldatavusnõuete õigusraamistik on aidanud suurendada liidus tegutsevate finantsinstitutsioonide vastupanuvõimet ning valmistada neid paremini ette võimalike raskustega, sealhulgas võimalikest tulevastest kriisidest põhjustatud raskustega toimetulekuks.

| (2) | Määrust (EL) nr 575/2013 on pärast selle jõustumist korduvalt muudetud, et kõrvaldada usaldatavusnõuete õigusraamistiku allesjäänud puudused ja viia lõpule mõningate ülemaailmse finantsteenuste reformi seni realiseerimata elementide rakendamine, mis on olulised finantsinstitutsioonide vastupanuvõime tagamiseks. Nende muudatuste seas on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/2395, (6) millega kehtestati rahvusvahelisele finantsaruandlusstandardile nr 9 Finantsinstrumendid (IFRS 9) ülemineku kord määruses (EL) nr 575/2013, et leevendada IFRS 9 rakendamise mõju omavahenditele. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/630 (7) kehtestati määruses (EL) nr 575/2013 viivisnõuete kahju miinimumkatte nõue (nn usaldatavusjärelevalve kaitsemehhanism). |
| --- | --- |

(2)

Määrust (EL) nr 575/2013 on pärast selle jõustumist korduvalt muudetud, et kõrvaldada usaldatavusnõuete õigusraamistiku allesjäänud puudused ja viia lõpule mõningate ülemaailmse finantsteenuste reformi seni realiseerimata elementide rakendamine, mis on olulised finantsinstitutsioonide vastupanuvõime tagamiseks. Nende muudatuste seas on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/2395, (6) millega kehtestati rahvusvahelisele finantsaruandlusstandardile nr 9 Finantsinstrumendid (IFRS 9) ülemineku kord määruses (EL) nr 575/2013, et leevendada IFRS 9 rakendamise mõju omavahenditele. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/630 (7) kehtestati määruses (EL) nr 575/2013 viivisnõuete kahju miinimumkatte nõue (nn usaldatavusjärelevalve kaitsemehhanism).

| (3) | Peale selle lisati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/876 (8) määrusesse (EL) nr 575/2013 mõned Basel III raamistiku viimased elemendid. Nende elementide seas on muu hulgas finantsvõimenduse määra ja finantsvõimenduse määra puhvri uued määratlused, mis kumbki ei lase finantsinstitutsioonidel finantsvõimendust liigselt suurendada, samuti sätted teatavate tarkvaraga seotud varade soodsama usaldatavusnõuete kohase käsitluse kohta ning pensionide või palkadega tagatud teatavate laenude soodsam käsitlus, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEdele) antavate laenude muudetud toetuskoefitsient (edaspidi „VKE toetuskoefitsient“) ning krediidiriski omavahendite uued nõuded selliste üksuste vastu olevate nõuete puhul, mis käitavad või rahastavad füüsilisi struktuure või rajatisi, süsteeme ja võrke, mis pakuvad või toetavad olulisi avalikke teenuseid (edaspidi „taristu toetuskoefitsient“). |
| --- | --- |

(3)

Peale selle lisati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/876 (8) määrusesse (EL) nr 575/2013 mõned Basel III raamistiku viimased elemendid. Nende elementide seas on muu hulgas finantsvõimenduse määra ja finantsvõimenduse määra puhvri uued määratlused, mis kumbki ei lase finantsinstitutsioonidel finantsvõimendust liigselt suurendada, samuti sätted teatavate tarkvaraga seotud varade soodsama usaldatavusnõuete kohase käsitluse kohta ning pensionide või palkadega tagatud teatavate laenude soodsam käsitlus, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEdele) antavate laenude muudetud toetuskoefitsient (edaspidi „VKE toetuskoefitsient“) ning krediidiriski omavahendite uued nõuded selliste üksuste vastu olevate nõuete puhul, mis käitavad või rahastavad füüsilisi struktuure või rajatisi, süsteeme ja võrke, mis pakuvad või toetavad olulisi avalikke teenuseid (edaspidi „taristu toetuskoefitsient“).

| (4) | COVID-19 pandeemia põhjustatud rängal majandusšokil ja erakorralistel viiruse tõkestamise meetmetel on olnud majandusele kaugeleulatuv mõju. Kui ettevõtete probleemid on seotud tarneahelate katkemise, ajutiste sulgemiste ja vähenenud nõudlusega, seisavad kodumajapidamised silmitsi töötuse ja sissetulekute langusega. Liidu ja liikmesriikide ametiasutused on võtnud otsustavaid meetmeid, et aidata kodumajapidamistel ja maksejõulistel ettevõtetel toime tulla majandustegevuse tõsise, kuid ajutise aeglustumisega ja sellest tuleneva likviidsuspuudujäägiga. |
| --- | --- |

(4)

COVID-19 pandeemia põhjustatud rängal majandusšokil ja erakorralistel viiruse tõkestamise meetmetel on olnud majandusele kaugeleulatuv mõju. Kui ettevõtete probleemid on seotud tarneahelate katkemise, ajutiste sulgemiste ja vähenenud nõudlusega, seisavad kodumajapidamised silmitsi töötuse ja sissetulekute langusega. Liidu ja liikmesriikide ametiasutused on võtnud otsustavaid meetmeid, et aidata kodumajapidamistel ja maksejõulistel ettevõtetel toime tulla majandustegevuse tõsise, kuid ajutise aeglustumisega ja sellest tuleneva likviidsuspuudujäägiga.

| (5) | Finantsinstitutsioonidel on majanduse taastamisel keskne roll. Samas aga mõjutab tõenäoliselt ka neid halvenev majandusolukord. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1093/2010 (9) asutatud Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve) (EBA), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (10) asutatud Euroopa järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (ESMA) ja pädevad asutused on teinud finantsinstitutsioonidele ajutisi järeleandmisi kapitali, likviidsuse ja tegevusnõuete osas, et finantsinstitutsioonid saaksid vaatamata keerulisemale majanduskeskkonnale jätkuvalt täita oma rolli reaalmajanduse rahastamisel. Eelkõige komisjon, Euroopa Keskpank ja EBA on selgitanud, kuidas kohaldada määruses (EL) nr 575/2013 juba sätestatud paindlikkust, andes COVID-19 puhanguga seoses välja tõlgendusi ja suuniseid usaldatavusraamistiku kohaldamise kohta. Sellised suunised hõlmavad komisjoni 28. aprilli 2020. aasta tõlgendavat teatist, milles käsitletakse arvestus- ja usaldatavusraamistiku kohaldamist ELis pangalaenude andmise edendamiseks – Ettevõtjate ja kodumajapidamiste toetamine COVID-19 puhangu ajal. Vastusena COVID-19 pandeemiale on Baseli komitee lubanud ka teatavat paindlikkust rahvusvaheliste standardite kohaldamisel. |
| --- | --- |

(5)

Finantsinstitutsioonidel on majanduse taastamisel keskne roll. Samas aga mõjutab tõenäoliselt ka neid halvenev majandusolukord. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1093/2010 (9) asutatud Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve) (EBA), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (10) asutatud Euroopa järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (ESMA) ja pädevad asutused on teinud finantsinstitutsioonidele ajutisi järeleandmisi kapitali, likviidsuse ja tegevusnõuete osas, et finantsinstitutsioonid saaksid vaatamata keerulisemale majanduskeskkonnale jätkuvalt täita oma rolli reaalmajanduse rahastamisel. Eelkõige komisjon, Euroopa Keskpank ja EBA on selgitanud, kuidas kohaldada määruses (EL) nr 575/2013 juba sätestatud paindlikkust, andes COVID-19 puhanguga seoses välja tõlgendusi ja suuniseid usaldatavusraamistiku kohaldamise kohta. Sellised suunised hõlmavad komisjoni 28. aprilli 2020. aasta tõlgendavat teatist, milles käsitletakse arvestus- ja usaldatavusraamistiku kohaldamist ELis pangalaenude andmise edendamiseks – Ettevõtjate ja kodumajapidamiste toetamine COVID-19 puhangu ajal. Vastusena COVID-19 pandeemiale on Baseli komitee lubanud ka teatavat paindlikkust rahvusvaheliste standardite kohaldamisel.

| (6) | On oluline, et finantsinstitutsioonid kasutaksid oma kapitali seal, kus seda on kõige enam vaja, ning et nende tegevust toetaks liidu õigusraamistik, tagades samas, et finantsinstitutsioonid järgiksid oma tegevuses usaldatavusnõudeid. Lisaks kehtivate nõuetega juba võimaldatud paindlikkusele tagaksid määruste (EL) nr 575/2013 ja (EL) 2019/876 sihipärased muudatused usaldatavusnõuete õigusraamistiku sujuva koostoime COVID-19 pandeemiaga seoses võetud eri meetmetega. |
| --- | --- |

(6)

On oluline, et finantsinstitutsioonid kasutaksid oma kapitali seal, kus seda on kõige enam vaja, ning et nende tegevust toetaks liidu õigusraamistik, tagades samas, et finantsinstitutsioonid järgiksid oma tegevuses usaldatavusnõudeid. Lisaks kehtivate nõuetega juba võimaldatud paindlikkusele tagaksid määruste (EL) nr 575/2013 ja (EL) 2019/876 sihipärased muudatused usaldatavusnõuete õigusraamistiku sujuva koostoime COVID-19 pandeemiaga seoses võetud eri meetmetega.

| (7) | COVID-19 pandeemia erakorralised asjaolud ja enneolematud probleemid nõuavad viivitamatut tegutsemist tagamaks, et fiantsinstitutsioonid oleksid võimelised suunama rahalisi vahendeid tõhusalt ettevõtetesse ja kodumajapidamistesse ning et leevendada COVID-19 pandeemia põhjustatud majandusšokki. |
| --- | --- |

(7)

COVID-19 pandeemia erakorralised asjaolud ja enneolematud probleemid nõuavad viivitamatut tegutsemist tagamaks, et fiantsinstitutsioonid oleksid võimelised suunama rahalisi vahendeid tõhusalt ettevõtetesse ja kodumajapidamistesse ning et leevendada COVID-19 pandeemia põhjustatud majandusšokki.

| (8) | COVID-19 pandeemia kontekstis riikide valitsuste või muude selliste avaliku sektori asutuste poolt antud garantiid, mida määruse (EL) nr 575/2013 III osas sätestatud krediidiriski maandamise standardmeetodi kohaselt peetakse võrdväärselt krediidivõimeliseks, on riskimaandamise mõju poolest võrreldavad garantiidega, mille annavad ametlikud ekspordikrediidiasutused, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 47c. Seepärast on põhjendatud viia nende viivisnõuete miinimumkatte nõuded, millel on riikide valitsuste või muude avaliku sektori asutuste garantii, vastavusse nende viivisnõuete miinimumkatte nõuetega, millel on ametlike ekspordikrediidiasutuste garantii. |
| --- | --- |

(8)

COVID-19 pandeemia kontekstis riikide valitsuste või muude selliste avaliku sektori asutuste poolt antud garantiid, mida määruse (EL) nr 575/2013 III osas sätestatud krediidiriski maandamise standardmeetodi kohaselt peetakse võrdväärselt krediidivõimeliseks, on riskimaandamise mõju poolest võrreldavad garantiidega, mille annavad ametlikud ekspordikrediidiasutused, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 47c. Seepärast on põhjendatud viia nende viivisnõuete miinimumkatte nõuded, millel on riikide valitsuste või muude avaliku sektori asutuste garantii, vastavusse nende viivisnõuete miinimumkatte nõuetega, millel on ametlike ekspordikrediidiasutuste garantii.

| (9) | COVID-19 pandeemia käigus on ilmnenud, et kriisiolukorras võib osutuda oluliseks võimalus jätta teatavad nõuded keskpankade vastu ajutiselt finantsinstitutsiooni koguriskipositsiooni näitaja arvutamisest välja, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 429a määrusega (EL) 2019/876 muudetud sõnastuses. Kaalutlusõigust selliste nõuete väljajätmiseks hakatakse aga kohaldama alles 28. juunist 2021. Seetõttu ei oleks pädevatel asutustel võimalik enne nimetatud kuupäeva seda võimalust kasutada, et tegeleda keskpankade vastu olevate nõuete suurenemisega, mis leiab eeldatavasti aset rahapoliitika meetmete tulemusel, mida kasutatakse COVID-19 pandeemia majandusliku mõju leevendamiseks. Peale selle tundub, et sellise võimaluse tulemuslikkust pärsib ajutise väljajätmise korral tasakaalustamise eesmärgil toimuva ümberkalibreerimise vähesem paindlikkus, mis piiraks finantsinstitutsioonide võimet suurendada kriisiolukorras nõudeid keskpankade vastu. See võiks kokkuvõttes sundida finantsinstitutsioone vähendama kodumajapidamistele ja ettevõtjatele laenu andmist. Seega, et vältida tasakaalustava ümberkalibreerimise soovimatuid tagajärgi ja tagada kõnealuse väljajätmise tulemuslikkus võimalike tulevaste šokkide ja kriiside korral, tuleks ümberkalibreerimise korda muuta. Lisaks tuleks selleks, et tagada nimetatud kaalutlusõiguse kasutamise võimalus praeguse COVID-19 pandeemia ajal, võimaldada keskpankade vastu olevate teatavate nõuete ajutist väljajätmist juba enne määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis d sätestatud finantsvõimenduse määra nõude kohaldamise algust 28. juunil 2021. Kuni määrusega (EL) 2019/876 kehtestatud finantsvõimenduse määra arvutamist käsitlevate muudetud sätete kohaldamiseni tuleks artiklit 429a jätkuvalt kohaldada sellises sõnastuses, mis viidi sisse komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2015/62 (11). |
| --- | --- |

(9)

COVID-19 pandeemia käigus on ilmnenud, et kriisiolukorras võib osutuda oluliseks võimalus jätta teatavad nõuded keskpankade vastu ajutiselt finantsinstitutsiooni koguriskipositsiooni näitaja arvutamisest välja, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 429a määrusega (EL) 2019/876 muudetud sõnastuses. Kaalutlusõigust selliste nõuete väljajätmiseks hakatakse aga kohaldama alles 28. juunist 2021. Seetõttu ei oleks pädevatel asutustel võimalik enne nimetatud kuupäeva seda võimalust kasutada, et tegeleda keskpankade vastu olevate nõuete suurenemisega, mis leiab eeldatavasti aset rahapoliitika meetmete tulemusel, mida kasutatakse COVID-19 pandeemia majandusliku mõju leevendamiseks. Peale selle tundub, et sellise võimaluse tulemuslikkust pärsib ajutise väljajätmise korral tasakaalustamise eesmärgil toimuva ümberkalibreerimise vähesem paindlikkus, mis piiraks finantsinstitutsioonide võimet suurendada kriisiolukorras nõudeid keskpankade vastu. See võiks kokkuvõttes sundida finantsinstitutsioone vähendama kodumajapidamistele ja ettevõtjatele laenu andmist. Seega, et vältida tasakaalustava ümberkalibreerimise soovimatuid tagajärgi ja tagada kõnealuse väljajätmise tulemuslikkus võimalike tulevaste šokkide ja kriiside korral, tuleks ümberkalibreerimise korda muuta. Lisaks tuleks selleks, et tagada nimetatud kaalutlusõiguse kasutamise võimalus praeguse COVID-19 pandeemia ajal, võimaldada keskpankade vastu olevate teatavate nõuete ajutist väljajätmist juba enne määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis d sätestatud finantsvõimenduse määra nõude kohaldamise algust 28. juunil 2021. Kuni määrusega (EL) 2019/876 kehtestatud finantsvõimenduse määra arvutamist käsitlevate muudetud sätete kohaldamiseni tuleks artiklit 429a jätkuvalt kohaldada sellises sõnastuses, mis viidi sisse komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2015/62 (11).

| (10) | 2017. aastal vaatas Baseli komitee läbi finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtuse arvutamise tavapärastel tingimustel toimuvate arveldusootel ostu- ja müügitehingute puhul, et tagada tehingutega olemuslikult kaasneva finantsvõimenduse nõuetekohane kajastamine nende tehingute käsitlemisel ning et võimalikud raamatupidamislikud erinevused ei mõjutaks võrreldavate positsioonidega finantsinstitutsioonide arvutuskäike. Liidus kehtestati läbivaatamise tulemus määrusega (EL) 2019/876. Nimetatud soodsamat kohtlemist hakatakse aga kohaldama alates 28. juunist 2021. Kuna parendatud arvutuskäik kajastaks tehingu tegelikku finantsvõimendust asjakohasemalt ning suurendaks samal ajal finantsinstitutsiooni COVID-19 pandeemia kontekstis laenuandmis- ja kahjumikatmisvõimet, peaks finantsinstitutsioonil olema võimalus kohaldada parendatud arvutuskäiku ajutiselt juba enne, kui määrusega (EL) 2019/876 kehtestatud säte muutub kohaldatavaks kõigi liidu finantsinstitutsioonide suhtes. |
| --- | --- |

(10)

2017. aastal vaatas Baseli komitee läbi finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtuse arvutamise tavapärastel tingimustel toimuvate arveldusootel ostu- ja müügitehingute puhul, et tagada tehingutega olemuslikult kaasneva finantsvõimenduse nõuetekohane kajastamine nende tehingute käsitlemisel ning et võimalikud raamatupidamislikud erinevused ei mõjutaks võrreldavate positsioonidega finantsinstitutsioonide arvutuskäike. Liidus kehtestati läbivaatamise tulemus määrusega (EL) 2019/876. Nimetatud soodsamat kohtlemist hakatakse aga kohaldama alates 28. juunist 2021. Kuna parendatud arvutuskäik kajastaks tehingu tegelikku finantsvõimendust asjakohasemalt ning suurendaks samal ajal finantsinstitutsiooni COVID-19 pandeemia kontekstis laenuandmis- ja kahjumikatmisvõimet, peaks finantsinstitutsioonil olema võimalus kohaldada parendatud arvutuskäiku ajutiselt juba enne, kui määrusega (EL) 2019/876 kehtestatud säte muutub kohaldatavaks kõigi liidu finantsinstitutsioonide suhtes.

| (11) | Paljudele liidus tegutsevatele finantsinstitutsioonidele kohaldub alates 1. jaanuarist 2018 IFRS 9. Kooskõlas Baseli komitee vastu võetud rahvusvaheliste standarditega lisati määrusega (EL) 2017/2395 määrusesse (EL) nr 575/2013 üleminekukord, et leevendada võimalikku olulist negatiivset mõju finantsinstitutsioonide esimese taseme põhiomavahenditele, mis tuleneb IFRS 9 kohasest eeldatava krediidikahjumi arvestusest. |
| --- | --- |

(11)

Paljudele liidus tegutsevatele finantsinstitutsioonidele kohaldub alates 1. jaanuarist 2018 IFRS 9. Kooskõlas Baseli komitee vastu võetud rahvusvaheliste standarditega lisati määrusega (EL) 2017/2395 määrusesse (EL) nr 575/2013 üleminekukord, et leevendada võimalikku olulist negatiivset mõju finantsinstitutsioonide esimese taseme põhiomavahenditele, mis tuleneb IFRS 9 kohasest eeldatava krediidikahjumi arvestusest.

| (12) | Standardi IFRS 9 kohaldamine COVID-19 pandeemia põhjustatud majanduslanguse ajal võib tuua kaasa eeldatava krediidikahjumi eraldiste järsu ja olulise suurenemise, kuna paljude riskipositsioonide puhul võib olla vaja arvutada finantsinstrumendi kehtivusaja jooksul eeldatav kahjum. Baseli komitee, EBA ja ESMA on selgitanud, et finantsinstitutsioonidelt oodatakse, et nad ei kohaldaks sellises eriolukorras nagu COVID-19 pandeemia mehaaniliselt oma olemasolevaid eeldatava krediidikahjumi arvutamise meetodeid, vaid kasutaksid selle asemel IFRS 9-le omast paindlikkust, näiteks selleks et võtta asjakohaselt arvesse pikaajalisi majandussuundumusi. Baseli komitee leppis 3. aprillil 2020 kokku suurema paindlikkuse võimaldamises IFRS 9 mõju sujundamiseks mõeldud üleminekukorra rakendamisel. Et piirata regulatiivse kapitali võimalikku volatiilsust, mis võib tekkida, kui COVID-19 pandeemia tõttu tuleb oluliselt suurendada eeldatava krediidikahjumi eraldisi, on vaja laiendada üleminekukorra kohaldamist ka liidu õiguses. |
| --- | --- |

(12)

Standardi IFRS 9 kohaldamine COVID-19 pandeemia põhjustatud majanduslanguse ajal võib tuua kaasa eeldatava krediidikahjumi eraldiste järsu ja olulise suurenemise, kuna paljude riskipositsioonide puhul võib olla vaja arvutada finantsinstrumendi kehtivusaja jooksul eeldatav kahjum. Baseli komitee, EBA ja ESMA on selgitanud, et finantsinstitutsioonidelt oodatakse, et nad ei kohaldaks sellises eriolukorras nagu COVID-19 pandeemia mehaaniliselt oma olemasolevaid eeldatava krediidikahjumi arvutamise meetodeid, vaid kasutaksid selle asemel IFRS 9-le omast paindlikkust, näiteks selleks et võtta asjakohaselt arvesse pikaajalisi majandussuundumusi. Baseli komitee leppis 3. aprillil 2020 kokku suurema paindlikkuse võimaldamises IFRS 9 mõju sujundamiseks mõeldud üleminekukorra rakendamisel. Et piirata regulatiivse kapitali võimalikku volatiilsust, mis võib tekkida, kui COVID-19 pandeemia tõttu tuleb oluliselt suurendada eeldatava krediidikahjumi eraldisi, on vaja laiendada üleminekukorra kohaldamist ka liidu õiguses.

| (13) | Et leevendada eeldatava krediidikahjumi eraldiste järsu suurenemise võimalikku mõju finantsinstitutsioonide suutlikkusele anda klientidele laenu ajal, mil seda on kõige rohkem vaja, tuleks üleminekukorda pikendada kahe aasta võrra ning finantsinstitutsioonidel peaks olema lubatud täielikult lisada oma esimese taseme põhiomavahenditele eeldatava krediidikahjumi uute eraldiste suurenemine, mida nad 2020. ja 2021. aastal kajastavad oma finantsvarade puhul, mille väärtus ei ole krediidiriski tõttu langenud. Need muudatused leevendaksid täiendavalt COVID-19 pandeemia mõju seoses finantsinstitutsioonide eraldiste võimaliku IFRS 9-st tuleneva suurenemisega, säilitades samas eeldatava krediidikahjumi summade suhtes enne COVID-19 pandeemiat kehtestatud üleminekukorra. |
| --- | --- |

(13)

Et leevendada eeldatava krediidikahjumi eraldiste järsu suurenemise võimalikku mõju finantsinstitutsioonide suutlikkusele anda klientidele laenu ajal, mil seda on kõige rohkem vaja, tuleks üleminekukorda pikendada kahe aasta võrra ning finantsinstitutsioonidel peaks olema lubatud täielikult lisada oma esimese taseme põhiomavahenditele eeldatava krediidikahjumi uute eraldiste suurenemine, mida nad 2020. ja 2021. aastal kajastavad oma finantsvarade puhul, mille väärtus ei ole krediidiriski tõttu langenud. Need muudatused leevendaksid täiendavalt COVID-19 pandeemia mõju seoses finantsinstitutsioonide eraldiste võimaliku IFRS 9-st tuleneva suurenemisega, säilitades samas eeldatava krediidikahjumi summade suhtes enne COVID-19 pandeemiat kehtestatud üleminekukorra.

| (14) | Finantsinstitutsioonil, kes on varem otsustanud üleminekukorda rakendada või mitte rakendada, peaks olema võimalus seda otsust uuel üleminekuperioodil igal ajal muuta, kui tal on selleks eelnev luba pädevalt asutuselt. Pädev asutus peaks tagama, et selline muutmine ei oleks motiveeritud õigusliku arbitraaži kaalutlustest. Seejärel ja pädeva asutuse eelneval loal peaks finantsinstitutsioonil olema võimalus otsustada üleminekukorra rakendamine lõpetada. |
| --- | --- |

(14)

Finantsinstitutsioonil, kes on varem otsustanud üleminekukorda rakendada või mitte rakendada, peaks olema võimalus seda otsust uuel üleminekuperioodil igal ajal muuta, kui tal on selleks eelnev luba pädevalt asutuselt. Pädev asutus peaks tagama, et selline muutmine ei oleks motiveeritud õigusliku arbitraaži kaalutlustest. Seejärel ja pädeva asutuse eelneval loal peaks finantsinstitutsioonil olema võimalus otsustada üleminekukorra rakendamine lõpetada.

| (15) | COVID-19 pandeemia erakordset mõju täheldatakse ka finantsturgude äärmusliku volatiilsusena, mis koos ebakindlusega suurendavad valitsemissektori võla tootlust, mis omakorda kasvatab realiseerimata kahjumit finantsinstitutsioonidele kuuluvalt valitsemissektori võlalt. Selleks et leevendada COVID-19 pandeemia ajal keskvalitsuse võla turgude volatiilsuse märkimisväärset negatiivset mõju finantsinstitutsioonide regulatiivsele kapitalile ja seega finantsinstitutsioonide võimele anda klientidele laene, tuleks taastada ajutine usaldatavusfilter, mis seda mõju neutraliseeriks. |
| --- | --- |

(15)

COVID-19 pandeemia erakordset mõju täheldatakse ka finantsturgude äärmusliku volatiilsusena, mis koos ebakindlusega suurendavad valitsemissektori võla tootlust, mis omakorda kasvatab realiseerimata kahjumit finantsinstitutsioonidele kuuluvalt valitsemissektori võlalt. Selleks et leevendada COVID-19 pandeemia ajal keskvalitsuse võla turgude volatiilsuse märkimisväärset negatiivset mõju finantsinstitutsioonide regulatiivsele kapitalile ja seega finantsinstitutsioonide võimele anda klientidele laene, tuleks taastada ajutine usaldatavusfilter, mis seda mõju neutraliseeriks.

| (16) | Finantsinstitutsioonidelt nõutakse oma sisemudelite igapäevast järeltestimist, et hinnata, kas mudelid tekitavad piisavalt kapitalinõudeid kauplemisportfelli kahjumi katmiseks. Järeltestimise nõude täitmata jätmiste (s.o ületamiste) korral kohaldatakse juhul, kui neid on rohkem kui teatav arv aastas, sisemudelite abil arvutatavatele tururiski omavahendite nõuetele täiendavat kvantitatiivset kordajat. Järeltestimise nõue on sellisel COVID-19 pandeemiast põhjustatud äärmusliku volatiilsuse perioodil väga protsükliline. Kriisi tagajärjel on sisemudelite suhtes kohaldatav tururiski kvantitatiivne kordaja oluliselt suurenenud. Kuigi Basel III tururiski käsitlev raamistik võimaldab pädevatel asutustel selliseid erakorralisi sündmusi tururiski sisemudelites leevendada, ei ole selline järelevalvealane kaalutlusõigus määruse (EL) nr 575/2013 alusel täielikult olemas. Seepärast tuleks anda pädevatele asutustele täiendav paindlikkus leevendada COVID-19 pandeemia ajal täheldatud äärmusliku turuvolatiilsuse negatiivset mõju, et välistada sellised 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2021 toimunud ületamised, mis ei tulene sisemudelite puudustest. COVID-19 pandeemiast saadud kogemustele tuginedes peaks komisjon hindama, kas sellist paindlikkust tuleks võimaldada ka äärmusliku turuvolatiilsuse episoodide korral tulevikus. |
| --- | --- |

(16)

Finantsinstitutsioonidelt nõutakse oma sisemudelite igapäevast järeltestimist, et hinnata, kas mudelid tekitavad piisavalt kapitalinõudeid kauplemisportfelli kahjumi katmiseks. Järeltestimise nõude täitmata jätmiste (s.o ületamiste) korral kohaldatakse juhul, kui neid on rohkem kui teatav arv aastas, sisemudelite abil arvutatavatele tururiski omavahendite nõuetele täiendavat kvantitatiivset kordajat. Järeltestimise nõue on sellisel COVID-19 pandeemiast põhjustatud äärmusliku volatiilsuse perioodil väga protsükliline. Kriisi tagajärjel on sisemudelite suhtes kohaldatav tururiski kvantitatiivne kordaja oluliselt suurenenud. Kuigi Basel III tururiski käsitlev raamistik võimaldab pädevatel asutustel selliseid erakorralisi sündmusi tururiski sisemudelites leevendada, ei ole selline järelevalvealane kaalutlusõigus määruse (EL) nr 575/2013 alusel täielikult olemas. Seepärast tuleks anda pädevatele asutustele täiendav paindlikkus leevendada COVID-19 pandeemia ajal täheldatud äärmusliku turuvolatiilsuse negatiivset mõju, et välistada sellised 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2021 toimunud ületamised, mis ei tulene sisemudelite puudustest. COVID-19 pandeemiast saadud kogemustele tuginedes peaks komisjon hindama, kas sellist paindlikkust tuleks võimaldada ka äärmusliku turuvolatiilsuse episoodide korral tulevikus.

| (17) | 2020. aasta märtsis vaatas keskpankade presidentide ja järelevalveasutuste juhtide rühm läbi Basel III raamistiku viimaste elementide rakendamise ajakava. Ehkki enamik nimetatud elementidest ootab veel liidu õigusesse ülevõtmist, on globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate finantsvõimenduse määra puhvri nõue määrusega (EL) 2019/876 kehtestatud muudatuste näol juba üle võetud. Seepärast ja eesmärgiga tagada liidus asutatud finantsinstitutsioonidele, kes tegutsevad ka väljaspool liitu, rahvusvahelisel tasandil võrdsed tingimused, tuleks nimetatud määruses sätestatud finantsvõimenduse määra puhvri nõude kohaldamise kuupäev lükata ühe aasta võrra edasi 1. jaanuarile 2023. Kui finantsvõimenduse määra puhvri nõude kohaldamine lükatakse edasi, ei kaasneks edasilükkamise perioodil selle nõude täitmata jätmisega direktiivi 2013/36/EL artiklis 141c sätestatud tagajärgi ega kohaldataks sellega seoses kõnealuse direktiivi artiklis 141b sätestatud väljamaksete piiranguid. |
| --- | --- |

(17)

2020. aasta märtsis vaatas keskpankade presidentide ja järelevalveasutuste juhtide rühm läbi Basel III raamistiku viimaste elementide rakendamise ajakava. Ehkki enamik nimetatud elementidest ootab veel liidu õigusesse ülevõtmist, on globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate finantsvõimenduse määra puhvri nõue määrusega (EL) 2019/876 kehtestatud muudatuste näol juba üle võetud. Seepärast ja eesmärgiga tagada liidus asutatud finantsinstitutsioonidele, kes tegutsevad ka väljaspool liitu, rahvusvahelisel tasandil võrdsed tingimused, tuleks nimetatud määruses sätestatud finantsvõimenduse määra puhvri nõude kohaldamise kuupäev lükata ühe aasta võrra edasi 1. jaanuarile 2023. Kui finantsvõimenduse määra puhvri nõude kohaldamine lükatakse edasi, ei kaasneks edasilükkamise perioodil selle nõude täitmata jätmisega direktiivi 2013/36/EL artiklis 141c sätestatud tagajärgi ega kohaldataks sellega seoses kõnealuse direktiivi artiklis 141b sätestatud väljamaksete piiranguid.

| (18) | Seoses laenudega, mida krediidiasutused annavad pensionäridele või tähtajatu lepinguga töötajatele laenuvõtja pensioni või palga kõnealusele krediidiasutusele osalise tingimusteta ülekandmise vastu, muudeti määrusega (EL) 2019/876 määruse (EL) nr 575/2013 artiklit 123, et selliseid laene oleks võimalik käsitleda soodsamalt. Sellise käsitluse kohaldamine COVID-19 pandeemia kontekstis motiveeriks krediidiasutusi suurendama laenuandmist töötajatele ja pensionäridele. Seetõttu on vaja kehtestada sellele sättele varasem kohaldamiskuupäev, et krediidiasutused saaksid seda juba kasutada COVID-19 pandeemia ajal. |
| --- | --- |

(18)

Seoses laenudega, mida krediidiasutused annavad pensionäridele või tähtajatu lepinguga töötajatele laenuvõtja pensioni või palga kõnealusele krediidiasutusele osalise tingimusteta ülekandmise vastu, muudeti määrusega (EL) 2019/876 määruse (EL) nr 575/2013 artiklit 123, et selliseid laene oleks võimalik käsitleda soodsamalt. Sellise käsitluse kohaldamine COVID-19 pandeemia kontekstis motiveeriks krediidiasutusi suurendama laenuandmist töötajatele ja pensionäridele. Seetõttu on vaja kehtestada sellele sättele varasem kohaldamiskuupäev, et krediidiasutused saaksid seda juba kasutada COVID-19 pandeemia ajal.

| (19) | Kuna VKE toetuskoefitsient ja taristu toetuskoefitsient võimaldavad käsitleda VKEde ja taristutega seotud teatavaid riskipositsioone soodsamalt, motiveeriks nende kohaldamine COVID-19 pandeemia kontekstis finantsinstitutsioone suurendama hädavajalike laenude andmist. Seetõttu on vaja kehtestada mõlemale toetuskoefitsiendile varasem kohaldamiskuupäev, et finantsinstitutsioonid saaksid neid juba kasutada COVID-19 pandeemia ajal. |
| --- | --- |

(19)

Kuna VKE toetuskoefitsient ja taristu toetuskoefitsient võimaldavad käsitleda VKEde ja taristutega seotud teatavaid riskipositsioone soodsamalt, motiveeriks nende kohaldamine COVID-19 pandeemia kontekstis finantsinstitutsioone suurendama hädavajalike laenude andmist. Seetõttu on vaja kehtestada mõlemale toetuskoefitsiendile varasem kohaldamiskuupäev, et finantsinstitutsioonid saaksid neid juba kasutada COVID-19 pandeemia ajal.

| (20) | Teatavate tarkvaraga seotud varade usaldatavusnõudeid muudeti määrusega (EL) 2019/876, et toetada üleminekut digitaalsemale pangandussektorile. Seoses digiteenuste kiirendatud kasutuselevõtuga, mis on tulenenud COVID-19 pandeemia vastu võitlemiseks vastu võetud riiklikest meetmetest, tuleks nende muudatuste kohaldamise kuupäev tuua varasemaks. |
| --- | --- |

(20)

Teatavate tarkvaraga seotud varade usaldatavusnõudeid muudeti määrusega (EL) 2019/876, et toetada üleminekut digitaalsemale pangandussektorile. Seoses digiteenuste kiirendatud kasutuselevõtuga, mis on tulenenud COVID-19 pandeemia vastu võitlemiseks vastu võetud riiklikest meetmetest, tuleks nende muudatuste kohaldamise kuupäev tuua varasemaks.

| (21) | COVID-19 pandeemia tagajärgedega võitlemise meetmete toetamiseks võib tekkida vajadus tagada riiklik rahastamine teise liikmesriigi omavääringus nomineeritud riigivõlakirjade emissioonina. Selleks et vältida ebavajalikke piiranguid sellistesse võlakirjadesse investeerivatele finantsinstitutsioonidele, on asjakohane taaskehtestada keskvalitsuste ja keskpankade vastu olevate nõuete puhul, mis on nomineeritud mõne teise liikmesriigi omavääringus, üleminekukord selliste nõuete käsitlemiseks krediidiriski raamistikus, ning pikendada üleminekukorda selliste nõuete käsitlemiseks riskide kontsentreerumise piirmäärade raames. |
| --- | --- |

(21)

COVID-19 pandeemia tagajärgedega võitlemise meetmete toetamiseks võib tekkida vajadus tagada riiklik rahastamine teise liikmesriigi omavääringus nomineeritud riigivõlakirjade emissioonina. Selleks et vältida ebavajalikke piiranguid sellistesse võlakirjadesse investeerivatele finantsinstitutsioonidele, on asjakohane taaskehtestada keskvalitsuste ja keskpankade vastu olevate nõuete puhul, mis on nomineeritud mõne teise liikmesriigi omavääringus, üleminekukord selliste nõuete käsitlemiseks krediidiriski raamistikus, ning pikendada üleminekukorda selliste nõuete käsitlemiseks riskide kontsentreerumise piirmäärade raames.

| (22) | COVID-19 pandeemiast tingitud erakorralistel asjaoludel oodatakse sidusrühmadelt panust majanduse taastamiseks tehtavatesse jõupingutustesse. EBA, Euroopa Keskpank ja muud pädevad asutused on andnud finantsinstitutsioonidele soovituse dividendimaksete ja aktsiate tagasiostude peatamise kohta COVID-19 pandeemia ajal. Selleks et tagada soovituste järjepidev kohaldamine, peaksid pädevad asutused kasutama täiel määral oma järelevalvevolitusi, sealhulgas õigust kehtestada finantsinstitutsioonidele siduvaid väljamaksete piiranguid või muutuvtasu piiranguid, kui see on asjakohane, kooskõlas direktiiviga 2013/36/EL. COVID-19 pandeemiast saadud kogemustele tuginedes peaks komisjon hindama, kas pädevatele asutustele tuleks anda täiendavaid siduvaid volitusi väljamaksete piirangute kehtestamiseks erakorralistel asjaoludel. |
| --- | --- |

(22)

COVID-19 pandeemiast tingitud erakorralistel asjaoludel oodatakse sidusrühmadelt panust majanduse taastamiseks tehtavatesse jõupingutustesse. EBA, Euroopa Keskpank ja muud pädevad asutused on andnud finantsinstitutsioonidele soovituse dividendimaksete ja aktsiate tagasiostude peatamise kohta COVID-19 pandeemia ajal. Selleks et tagada soovituste järjepidev kohaldamine, peaksid pädevad asutused kasutama täiel määral oma järelevalvevolitusi, sealhulgas õigust kehtestada finantsinstitutsioonidele siduvaid väljamaksete piiranguid või muutuvtasu piiranguid, kui see on asjakohane, kooskõlas direktiiviga 2013/36/EL. COVID-19 pandeemiast saadud kogemustele tuginedes peaks komisjon hindama, kas pädevatele asutustele tuleks anda täiendavaid siduvaid volitusi väljamaksete piirangute kehtestamiseks erakorralistel asjaoludel.

| (23) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt maksimeerida finantsinstitutsioonide laenuandmis- ja kahjumikatmisvõimet seoses COVID-19 pandeemiaga, säilitades samas nende vastupanuvõime, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda eesmärgi ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(23)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt maksimeerida finantsinstitutsioonide laenuandmis- ja kahjumikatmisvõimet seoses COVID-19 pandeemiaga, säilitades samas nende vastupanuvõime, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda eesmärgi ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (24) | Selleks et COVID-19 pandeemia mõju leevendamiseks vastu võetud erakorralised toetusmeetmed oleksid igati tulemuslikud, säilitamaks pangandussektori vastupanuvõime ja motiveerimaks finantsinstitutsioone laenuandmist jätkama, on vaja, et kõnealuste meetmete leevendav mõju kajastuks kohe regulatiivsete kapitalinõuete määramise viisis. Võttes arvesse usaldatavusnõuete õigusraamistiku sellekohase muutmise pakilisust, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(24)

Selleks et COVID-19 pandeemia mõju leevendamiseks vastu võetud erakorralised toetusmeetmed oleksid igati tulemuslikud, säilitamaks pangandussektori vastupanuvõime ja motiveerimaks finantsinstitutsioone laenuandmist jätkama, on vaja, et kõnealuste meetmete leevendav mõju kajastuks kohe regulatiivsete kapitalinõuete määramise viisis. Võttes arvesse usaldatavusnõuete õigusraamistiku sellekohase muutmise pakilisust, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (25) | Kuna kavandatud meetmeid õigustavad COVID-19 pandeemia põhjustatud erandlikud asjaolud nõuavad kiiret tegutsemist, leiti, et asjakohane on teha erand Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) artiklis 4 osutatud kaheksa nädala pikkusest tähtajast. |
| --- | --- |

(25)

Kuna kavandatud meetmeid õigustavad COVID-19 pandeemia põhjustatud erandlikud asjaolud nõuavad kiiret tegutsemist, leiti, et asjakohane on teha erand Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) artiklis 4 osutatud kaheksa nädala pikkusest tähtajast.

| (26) | Seepärast tuleks määrusi (EL) nr 575/2013 ja (EL) 2019/876 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(26)

Seepärast tuleks määrusi (EL) nr 575/2013 ja (EL) 2019/876 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 575/2013 muutmine

Määrust (EL) nr 575/2013 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 47c lõike 4 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „4.   Erandina käesoleva artikli lõikest 3 kohaldatakse viivisnõude osa puhul, mille on garanteerinud või kindlustanud ametlik ekspordikrediidi agentuur või millele on andnud garantii või edasigarantii artikli 201 lõike 1 punktides a–e osutatud aktsepteeritav krediidiriski kaitse andja, kelle vastu tagamata nõuete puhul määrataks riskikaaluks 0 % vastavalt III osa II jaotise 2. peatükile, järgmisi tegureid:“. |
| --- | --- |

1)

Artikli 47c lõike 4 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„4.   Erandina käesoleva artikli lõikest 3 kohaldatakse viivisnõude osa puhul, mille on garanteerinud või kindlustanud ametlik ekspordikrediidi agentuur või millele on andnud garantii või edasigarantii artikli 201 lõike 1 punktides a–e osutatud aktsepteeritav krediidiriski kaitse andja, kelle vastu tagamata nõuete puhul määrataks riskikaaluks 0 % vastavalt III osa II jaotise 2. peatükile, järgmisi tegureid:“.

| 2) | Artikli 114 lõige 6 jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

Artikli 114 lõige 6 jäetakse välja.

| 3) | Artikli 150 lõike 1 esimese lõigu punkti d alapunkt ii asendatakse järgmisega:






  „ii) | keskvalitsuste ja keskpankade vastu olevatele nõuetele määratakse vastavalt artikli 114 lõikele 2 või 4 riskikaal 0 %;“. |
| --- | --- | --- |

3)

Artikli 150 lõike 1 esimese lõigu punkti d alapunkt ii asendatakse järgmisega:

„ii)

keskvalitsuste ja keskpankade vastu olevatele nõuetele määratakse vastavalt artikli 114 lõikele 2 või 4 riskikaal 0 %;“.

| 4) | Artiklit 429a, mida on muudetud määrusega (EL) 2019/876, muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkti n sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:






  „n) | järgmised riskipositsioonid finantsinstitutsiooni keskpangas, tingimusel et kohaldatakse lõigetes 5 ja 6 sätestatud tingimusi:“; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Artiklit 429a, mida on muudetud määrusega (EL) 2019/876, muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkti n sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„n)

järgmised riskipositsioonid finantsinstitutsiooni keskpangas, tingimusel et kohaldatakse lõigetes 5 ja 6 sätestatud tingimusi:“;

| b) | lõiget 5 muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „Finantsinstitutsioonid võivad jätta välja lõike 1 punktis n loetletud riskipositsioonid, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:“; |
| --- | --- | --- |

b)

lõiget 5 muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Finantsinstitutsioonid võivad jätta välja lõike 1 punktis n loetletud riskipositsioonid, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:“;

| ii) | lisatakse järgmine punkt:






  „c) | finantsinstitutsiooni pädev asutus on pärast asjaomase keskpangaga konsulteerimist kindlaks määranud kuupäeva, mil erandlikud asjaolud loetakse olevat alanud, ja teatanud selle kuupäeva avalikult; kõnealuseks kuupäevaks määratakse kvartali lõpp.“; |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine punkt:

„c)

finantsinstitutsiooni pädev asutus on pärast asjaomase keskpangaga konsulteerimist kindlaks määranud kuupäeva, mil erandlikud asjaolud loetakse olevat alanud, ja teatanud selle kuupäeva avalikult; kõnealuseks kuupäevaks määratakse kvartali lõpp.“;

| c) | lõikes 7 asendatakse „EMLR“ ja „CB“ määratlused järgmisega:

  „EMLR = finantsinstitutsiooni koguriskipositsiooni näitaja arvutatuna kooskõlas artikli 429 lõikega 4, sealhulgas riskipositsioonid, mis on käesoleva artikli lõike 1 punkti n kohaselt välja jäetud, käesoleva artikli lõike 5 punktis c osutatud kuupäeva seisuga, ning
  CB = finantsinstitutsiooni selliste nõuete päeva keskmine koguväärtus, mis on seotud tema keskpangaga ja mis on arvutatud keskpanga kohustuslike reservide hoidmisperioodi jooksul, mis vahetult eelneb lõike 5 punktis c osutatud kuupäevale ja mida võib lõike 1 punkti n kohaselt välja jätta.“ |
| --- | --- |

c)

lõikes 7 asendatakse „EMLR“ ja „CB“ määratlused järgmisega:

„EMLR = finantsinstitutsiooni koguriskipositsiooni näitaja arvutatuna kooskõlas artikli 429 lõikega 4, sealhulgas riskipositsioonid, mis on käesoleva artikli lõike 1 punkti n kohaselt välja jäetud, käesoleva artikli lõike 5 punktis c osutatud kuupäeva seisuga, ning

LR

CB = finantsinstitutsiooni selliste nõuete päeva keskmine koguväärtus, mis on seotud tema keskpangaga ja mis on arvutatud keskpanga kohustuslike reservide hoidmisperioodi jooksul, mis vahetult eelneb lõike 5 punktis c osutatud kuupäevale ja mida võib lõike 1 punkti n kohaselt välja jätta.“

| 5) | Artikkel 467 jäetakse välja; |
| --- | --- |

5)

Artikkel 467 jäetakse välja;

| 6) | Artikkel 468 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 468
  Õiglases väärtuses muus koondkasumis mõõdetud realiseerimata kasumi ja kahjumi ajutine käsitlemine COVID-19 pandeemia taustal

  1.   Erandina artiklist 35 võivad finantsinstitutsioonid ajavahemikul 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2022 (edaspidi „ajutise käsitluse periood“) jätta oma esimese taseme põhiomavahendite kirjete arvutusest välja summa A, mis arvutatakse vastavalt järgmisele valemile:





  kus:







  a | = | realiseerimata kasumi ja kahjumi summa, mis on kogunenud alates 31. detsembrist 2019, mis on kajastatud bilansi kirjel „õiglases väärtuses muus koondkasumis mõõdetud võlainstrumentide õiglase väärtuse muutus“ ja mis vastab käesoleva määruse artikli 115 lõikes 2 osutatud keskvalitsuste, piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste ja käesoleva määruse artikli 116 lõikes 4 osutatud avaliku sektori asutuste vastu olevatele nõuetele, välja arvatud finantsvarad, mille väärtus on krediidi tõttu langenud, nagu on määratletud komisjoni määruse (EÜ) nr 1126/2008 lisa („IFRS 9 käsitlev lisa“) liites A, ning |
| --- | --- | --- | --- |
| f | = | tegur, mida kohaldatakse igal aruandeaastal ajutise käsitluse perioodi jooksul vastavalt lõikele 2. |

6)

Artikkel 468 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 468

Õiglases väärtuses muus koondkasumis mõõdetud realiseerimata kasumi ja kahjumi ajutine käsitlemine COVID-19 pandeemia taustal

1.   Erandina artiklist 35 võivad finantsinstitutsioonid ajavahemikul 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2022 (edaspidi „ajutise käsitluse periood“) jätta oma esimese taseme põhiomavahendite kirjete arvutusest välja summa A, mis arvutatakse vastavalt järgmisele valemile:

Image 1

kus:

a

=

realiseerimata kasumi ja kahjumi summa, mis on kogunenud alates 31. detsembrist 2019, mis on kajastatud bilansi kirjel „õiglases väärtuses muus koondkasumis mõõdetud võlainstrumentide õiglase väärtuse muutus“ ja mis vastab käesoleva määruse artikli 115 lõikes 2 osutatud keskvalitsuste, piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste ja käesoleva määruse artikli 116 lõikes 4 osutatud avaliku sektori asutuste vastu olevatele nõuetele, välja arvatud finantsvarad, mille väärtus on krediidi tõttu langenud, nagu on määratletud komisjoni määruse (EÜ) nr 1126/2008 lisa („IFRS 9 käsitlev lisa“) liites A, ning

f

=

tegur, mida kohaldatakse igal aruandeaastal ajutise käsitluse perioodi jooksul vastavalt lõikele 2.

2.   Finantsinstitutsioonid kasutavad lõikes 1 osutatud summa A arvutamiseks järgmisi tegureid:

| a) | 1 ajavahemikul 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2020; |
| --- | --- |

a)

1 ajavahemikul 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2020;

| b) | 0,7 ajavahemikul 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2021; |
| --- | --- |

b)

0,7 ajavahemikul 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2021;

| c) | 0,4 ajavahemikul 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2022. |
| --- | --- |

c)

0,4 ajavahemikul 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2022.

3.   Kui finantsinstitutsioon otsustab kohaldada lõikes 1 sätestatud ajutist käsitlust, teavitab ta pädevat asutust oma otsusest vähemalt 45 päeva enne sellist käsitlust kajastava teabe osas aruannete esitamise kuupäeva. Kui finantsinstitutsioon on saanud selleks pädeva asutuse eelneva loa, võib ta ajutise käsitluse perioodi jooksul oma algse otsuse ühe korra tagasi võtta. Finantsinstitutsioonid avalikustavad, kas nad kohaldavad nimetatud ajutist käsitlust.

4.   Kui finantsinstitutsioon jätab oma esimese taseme põhiomavahendite kirjetest välja käesoleva artikli lõike 1 kohaselt realiseerimata kahjumi summa, arvutab ta uuesti kõik käesolevas määruses ja direktiivis 2013/36/EL sätestatud nõuded, mille arvutamisel kasutatakse mis tahes järgmist kirjet:

| a) | edasilükkunud tulumaksu vara summa, mis arvatakse kooskõlas artikli 36 lõike 1 punktiga c maha esimese taseme põhiomavahendite kirjetest või mille suhtes on kohaldatud riskikaalu kooskõlas artikli 48 lõikega 4; |
| --- | --- |

a)

edasilükkunud tulumaksu vara summa, mis arvatakse kooskõlas artikli 36 lõike 1 punktiga c maha esimese taseme põhiomavahendite kirjetest või mille suhtes on kohaldatud riskikaalu kooskõlas artikli 48 lõikega 4;

| b) | spetsiifiliste krediidiriskiga korrigeerimiste summa. |
| --- | --- |

b)

spetsiifiliste krediidiriskiga korrigeerimiste summa.

Asjaomase nõude ümberarvutamisel ei võta finantsinstitutsioon arvesse mõju, mida kõnealustele kirjetele avaldavad eeldatava krediidikahjumi eraldised, mis on seotud käesoleva määruse artikli 115 lõikes 2 osutatud keskvalitsuste, piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste ja käesoleva määruse artikli 116 lõikes 4 osutatud avaliku sektori asutuste vastu olevate nõuetega, välja arvatud need finantsvarad, mille väärtus on krediidi tõttu langenud, nagu on määratletud IFRS 9 käsitleva lisa liites A.

5.   Lisaks VIII osas nõutud teabe avalikustamisele avalikustavad finantsinstitutsioonid, kes on otsustanud kohaldada käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud ajutist käsitlust, käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud ajavahemikel omavahendite, esimese taseme põhiomavahendite ja esimese taseme omavahendite summad, koguomavahendite suhtarvu, esimese taseme põhiomavahendite suhtarvu, esimese taseme omavahendite suhtarvu ja finantsvõimenduse määra, mis neil oleks juhul, kui nad nimetatud ajutist käsitlust ei kohaldaks.“

| 7) | Artiklit 473a muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | esimeses lõigus asendatakse sissejuhatav lause järgmisega:

  „1.   Erandina artiklist 50 ning kuni käesoleva artikli lõigetes 6 ja 6a sätestatud üleminekuperioodide lõpuni võivad alljärgnevad finantsinstitutsioonid arvata oma esimese taseme põhiomavahendite hulka summa, mis arvutatakse käesoleva lõike kohaselt:“; |
| --- | --- | --- | --- |

7)

Artiklit 473a muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

esimeses lõigus asendatakse sissejuhatav lause järgmisega:

„1.   Erandina artiklist 50 ning kuni käesoleva artikli lõigetes 6 ja 6a sätestatud üleminekuperioodide lõpuni võivad alljärgnevad finantsinstitutsioonid arvata oma esimese taseme põhiomavahendite hulka summa, mis arvutatakse käesoleva lõike kohaselt:“;

| ii) | teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Esimeses lõigus osutatud summa arvutatakse järgmiste summana:






  a) | riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse riskikaalusid vastavalt III osa II jaotise 2. peatükile, järgmise valemi kohaselt arvutatud summa (ABSA): |
| --- | --- | --- |

ii)

teine lõik asendatakse järgmisega:

„Esimeses lõigus osutatud summa arvutatakse järgmiste summana:

a)

riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse riskikaalusid vastavalt III osa II jaotise 2. peatükile, järgmise valemi kohaselt arvutatud summa (ABSA):

SA

Image 2

kus:

| A2,SA | = | summa, mis on arvutatud kooskõlas lõikega 2; |
| --- | --- | --- |
| A4,SA | = | summa, mis on arvutatud kooskõlas lõikega 4 ja mis põhineb lõike 3 kohaselt arvutatud summadel; |

A2,SA

2,SA

=

summa, mis on arvutatud kooskõlas lõikega 2;

A4,SA

4,SA

=

summa, mis on arvutatud kooskõlas lõikega 4 ja mis põhineb lõike 3 kohaselt arvutatud summadel;

Image 3
  ;

| | = | IFRS 9 käsitleva lisa paragrahvi 5.5.5 kohaselt arvutatud 12 kuu eeldatava krediidikahjumi ja IFRS 9 käsitleva lisa paragrahvi 5.5.3 kohaselt kindlaks määratud kehtivusaja jooksul eeldatavale krediidikahjumile vastava allahindluse summa (välja arvatud kehtivusaja jooksul eeldatavale krediidikahjumile vastav kahju allahindlus finantsvarade puhul, mille väärtus on krediidi tõttu langenud, nagu on määratletud IFRS 9 käsitleva lisa liites A) 1. jaanuari 2020 seisuga; |
| --- | --- | --- |
| | = | IFRS 9 käsitleva lisa paragrahvi 5.5.5 kohaselt kindlaks määratud 12 kuu eeldatava krediidikahjumi ja IFRS 9 käsitleva lisa paragrahvi 5.5.3 kohaselt kindlaks määratud kehtivusaja jooksul eeldatavale krediidikahjumile vastava kahju allahindluse summa (välja arvatud kehtivusaja jooksul eeldatavale krediidikahjumile vastav allahindlus finantsvarade puhul, mille väärtus on krediidi tõttu langenud, nagu on määratletud IFRS 9 käsitleva lisa liites A) 1. jaanuari 2018 seisuga või IFRS 9 esmase kohaldamise kuupäeva seisuga, olenevalt sellest, kumb on hilisem; |
| f1 | = | lõikes 6 sätestatud kohaldatav tegur; |
| f2 | = | lõikes 6a sätestatud kohaldatav tegur; |
| t1 | = | esimese taseme põhiomavahendite summa suurenemine, mis tuleneb summa A2,SA maksudest mahaarvamisest; |
| t2 | = | esimese taseme põhiomavahendite summa suurenemine, mis tuleneb summa A4,SA maksudest mahaarvamisest; |
| t 3 | = | esimese taseme põhiomavahendite summa suurenemine, mis tuleneb summa



  maksudest mahaarvamisest; |

Image 4

=

IFRS 9 käsitleva lisa paragrahvi 5.5.5 kohaselt arvutatud 12 kuu eeldatava krediidikahjumi ja IFRS 9 käsitleva lisa paragrahvi 5.5.3 kohaselt kindlaks määratud kehtivusaja jooksul eeldatavale krediidikahjumile vastava allahindluse summa (välja arvatud kehtivusaja jooksul eeldatavale krediidikahjumile vastav kahju allahindlus finantsvarade puhul, mille väärtus on krediidi tõttu langenud, nagu on määratletud IFRS 9 käsitleva lisa liites A) 1. jaanuari 2020 seisuga;

Image 5

=

IFRS 9 käsitleva lisa paragrahvi 5.5.5 kohaselt kindlaks määratud 12 kuu eeldatava krediidikahjumi ja IFRS 9 käsitleva lisa paragrahvi 5.5.3 kohaselt kindlaks määratud kehtivusaja jooksul eeldatavale krediidikahjumile vastava kahju allahindluse summa (välja arvatud kehtivusaja jooksul eeldatavale krediidikahjumile vastav allahindlus finantsvarade puhul, mille väärtus on krediidi tõttu langenud, nagu on määratletud IFRS 9 käsitleva lisa liites A) 1. jaanuari 2018 seisuga või IFRS 9 esmase kohaldamise kuupäeva seisuga, olenevalt sellest, kumb on hilisem;

f1

1

=

lõikes 6 sätestatud kohaldatav tegur;

f2

2

=

lõikes 6a sätestatud kohaldatav tegur;

t1

1

=

esimese taseme põhiomavahendite summa suurenemine, mis tuleneb summa A2,SA maksudest mahaarvamisest;

2,SA

t2

2

=

esimese taseme põhiomavahendite summa suurenemine, mis tuleneb summa A4,SA maksudest mahaarvamisest;

4,SA

t 3

3

=

Image 6

| b) | riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse riskikaalusid vastavalt III osa II jaotise 3. peatükile, järgmise valemi kohaselt arvutatud summa (ABIRB): |
| --- | --- |

b)

riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse riskikaalusid vastavalt III osa II jaotise 3. peatükile, järgmise valemi kohaselt arvutatud summa (ABIRB):

IRB

Image 7

kus:

| A2,IRB | = | summa, mis on arvutatud kooskõlas lõikega 2, mida on kohandatud kooskõlas lõike 5 punktiga a; |
| --- | --- | --- |
| A4,IRB | = | summa, mis on arvutatud kooskõlas lõikega 4 ja mis põhineb lõike 3 kohaselt arvutatud summadel, mida on kohandatud kooskõlas lõike 5 punktidega b ja c; |

A2,IRB

2,IRB

=

summa, mis on arvutatud kooskõlas lõikega 2, mida on kohandatud kooskõlas lõike 5 punktiga a;

A4,IRB

4,IRB

=

summa, mis on arvutatud kooskõlas lõikega 4 ja mis põhineb lõike 3 kohaselt arvutatud summadel, mida on kohandatud kooskõlas lõike 5 punktidega b ja c;

Image 8
  ;

| | = | IFRS 9 käsitleva lisa paragrahvi 5.5.5 kohaselt arvutatud 12 kuu eeldatava krediidikahjumi ja IFRS 9 käsitleva lisa paragrahvi 5.5.3 kohaselt arvutatud kehtivusaja jooksul eeldatavale krediidikahjumile vastava kahju allahindluse summa (välja arvatud kehtivusaja jooksul eeldatavale krediidikahjumile vastav allahindlus finantsvarade puhul, mille väärtus on krediidi tõttu langenud, nagu on määratletud IFRS 9 käsitleva lisa liites A) 1. jaanuari 2020 seisuga, mida on vähendatud käesoleva määruse artikli 158 lõigete 5, 6 ja 10 kohaselt samade riskipositsioonidega seoses arvutatud oodatava kahju summade võrra. Kui arvutuse tulemuseks saadakse negatiivne arv, määrab finantsinstitutsioon



  väärtuseks nulli; |
| --- | --- | --- |
| | = | IFRS 9 käsitleva lisa paragrahvi 5.5.5 kohaselt arvutatud 12 kuu eeldatava krediidikahjumi ja IFRS 9 käsitleva lisa paragrahvi 5.5.3 kohaselt arvutatud kehtivusaja jooksul eeldatavale krediidikahjumile vastava allahindluse summa (välja arvatud kehtivusaja jooksul eeldatavale krediidikahjumile vastav allahindlus finantsvarade puhul, mille väärtus on krediidi tõttu langenud, nagu on määratletud IFRS 9 käsitleva lisa liites A) 1. jaanuari 2018 seisuga või IFRS 9 esmase kohaldamise kuupäeva seisuga (olenevalt sellest, kumb on hilisem), mida on vähendatud käesoleva määruse artikli 158 lõigete 5, 6 ja 10 kohaselt samade riskipositsioonidega seoses arvutatud oodatava kahju summade võrra. Kui arvutuse tulemuseks saadakse negatiivne arv, määrab finantsinstitutsioon



  väärtuseks nulli; |
| f1 | = | lõikes 6 sätestatud kohaldatav tegur; |
| f2 | = | lõikes 6a sätestatud kohaldatav tegur; |
| t1 | = | esimese taseme põhiomavahendite summa suurenemine, mis tuleneb summa A2,IRB maksudest mahaarvamisest; |
| t2 | = | esimese taseme põhiomavahendite summa suurenemine, mis tuleneb summa A4,IRB maksudest mahaarvamisest; |
| t3 | = | esimese taseme põhiomavahendite summa suurenemine, mis tuleneb summa



  maksudest mahaarvamisest.“; |

Image 9

=

Image 10

Image 11

=

Image 12

f1

1

=

lõikes 6 sätestatud kohaldatav tegur;

f2

2

=

lõikes 6a sätestatud kohaldatav tegur;

t1

1

=

esimese taseme põhiomavahendite summa suurenemine, mis tuleneb summa A2,IRB maksudest mahaarvamisest;

2,IRB

t2

2

=

esimese taseme põhiomavahendite summa suurenemine, mis tuleneb summa A4,IRB maksudest mahaarvamisest;

4,IRB

t3

3

=

Image 13

| b) | lõike 3 punktid a ja b asendatakse järgmistega:






  „a) | IFRS 9 käsitleva lisa paragrahvi 5.5.5 kohaselt arvutatud 12 kuu eeldatava krediidikahjumi ja IFRS 9 käsitleva lisa paragrahvi 5.5.3 kohaselt arvutatud finantsinstrumendi kehtivusaja jooksul eeldatavale krediidikahjumile vastava kahju allahindluse summa (välja arvatud kehtivusaja jooksul eeldatavale krediidikahjumile vastav allahindlus finantsvarade puhul, mille väärtus on krediidi tõttu langenud, nagu on määratletud IFRS 9 käsitleva lisa liites A) aruandekuupäeva seisuga ja, kui kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 468, siis välja arvatud eeldatav krediidikahjum, mis on riskipositsioonide puhul mõõdetud õiglases väärtuses muus koondkasumis kooskõlas IFRS 9 käsitleva lisa paragrahviga 4.1.2 A; |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 3 punktid a ja b asendatakse järgmistega:

„a)

IFRS 9 käsitleva lisa paragrahvi 5.5.5 kohaselt arvutatud 12 kuu eeldatava krediidikahjumi ja IFRS 9 käsitleva lisa paragrahvi 5.5.3 kohaselt arvutatud finantsinstrumendi kehtivusaja jooksul eeldatavale krediidikahjumile vastava kahju allahindluse summa (välja arvatud kehtivusaja jooksul eeldatavale krediidikahjumile vastav allahindlus finantsvarade puhul, mille väärtus on krediidi tõttu langenud, nagu on määratletud IFRS 9 käsitleva lisa liites A) aruandekuupäeva seisuga ja, kui kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 468, siis välja arvatud eeldatav krediidikahjum, mis on riskipositsioonide puhul mõõdetud õiglases väärtuses muus koondkasumis kooskõlas IFRS 9 käsitleva lisa paragrahviga 4.1.2 A;

| b) | IFRS 9 käsitleva lisa paragrahvi 5.5.5 kohaselt kindlaks määratud 12 kuu eeldatava krediidikahjumi ja IFRS 9 käsitleva lisa paragrahvi 5.5.3 kohaselt arvutatud finantsinstrumendi kehtivusaja jooksul eeldatavale krediidikahjumile vastava kahju allahindluse summa (välja arvatud kehtivusaja jooksul eeldatavale krediidikahjumile vastav allahindlus finantsvarade puhul, mille väärtus on krediidi tõttu langenud, nagu on määratletud IFRS 9 käsitleva lisa liites A) ja, kui kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 468, siis välja arvatud eeldatav krediidikahjum, mis on riskipositsioonide puhul mõõdetud õiglases väärtuses muus koondkasumis kooskõlas IFRS 9 käsitleva lisa paragrahviga 4.1.2 A, 1. jaanuari 2020 seisuga või IFRS 9 esmase kohaldamise kuupäeva seisuga, olenevalt sellest, kumb on hilisem.“; |
| --- | --- |

b)

IFRS 9 käsitleva lisa paragrahvi 5.5.5 kohaselt kindlaks määratud 12 kuu eeldatava krediidikahjumi ja IFRS 9 käsitleva lisa paragrahvi 5.5.3 kohaselt arvutatud finantsinstrumendi kehtivusaja jooksul eeldatavale krediidikahjumile vastava kahju allahindluse summa (välja arvatud kehtivusaja jooksul eeldatavale krediidikahjumile vastav allahindlus finantsvarade puhul, mille väärtus on krediidi tõttu langenud, nagu on määratletud IFRS 9 käsitleva lisa liites A) ja, kui kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 468, siis välja arvatud eeldatav krediidikahjum, mis on riskipositsioonide puhul mõõdetud õiglases väärtuses muus koondkasumis kooskõlas IFRS 9 käsitleva lisa paragrahviga 4.1.2 A, 1. jaanuari 2020 seisuga või IFRS 9 esmase kohaldamise kuupäeva seisuga, olenevalt sellest, kumb on hilisem.“;

| c) | lõike 5 punktid b ja c asendatakse järgmisega:






  „b) | finantsinstitutsioonid asendavad käesoleva artikli lõike 3 punkti a kohaselt arvutatud summa IFRS 9 käsitleva lisa paragrahvi 5.5.5 kohaselt kindlaks määratud 12 kuu eeldatava krediidikahjumi ja IFRS 9 käsitleva lisa paragrahvi 5.5.3 kohaselt kindlaks määratud kehtivusaja jooksul eeldatavale krediidikahjule vastava allahindluse summaga (välja arvatud kehtivusaja jooksul eeldatavale krediidikahjumile vastav allahindlus finantsvarade puhul, mille väärtus on krediidi tõttu langenud, nagu on määratletud IFRS 9 käsitleva lisa liites A) ja kui kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 468, siis välja arvatud eeldatav krediidikahjum, mis on riskipositsioonide puhul mõõdetud õiglases väärtuses muus koondkasumis kooskõlas IFRS 9 käsitleva lisa paragrahviga 4.1.2 A, mida on aruandekuupäeva seisuga vähendatud käesoleva määruse artikli 158 lõigete 5, 6 ja 10 kohaselt samade riskipositsioonidega seoses arvutatud oodatava kahju summade võrra. Kui arvutuse tulemuseks saadakse negatiivne arv, määrab finantsinstitutsioon käesoleva artikli lõike 3 punktis a osutatud summa väärtuseks nulli; |
| --- | --- | --- |

c)

lõike 5 punktid b ja c asendatakse järgmisega:

„b)

finantsinstitutsioonid asendavad käesoleva artikli lõike 3 punkti a kohaselt arvutatud summa IFRS 9 käsitleva lisa paragrahvi 5.5.5 kohaselt kindlaks määratud 12 kuu eeldatava krediidikahjumi ja IFRS 9 käsitleva lisa paragrahvi 5.5.3 kohaselt kindlaks määratud kehtivusaja jooksul eeldatavale krediidikahjule vastava allahindluse summaga (välja arvatud kehtivusaja jooksul eeldatavale krediidikahjumile vastav allahindlus finantsvarade puhul, mille väärtus on krediidi tõttu langenud, nagu on määratletud IFRS 9 käsitleva lisa liites A) ja kui kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 468, siis välja arvatud eeldatav krediidikahjum, mis on riskipositsioonide puhul mõõdetud õiglases väärtuses muus koondkasumis kooskõlas IFRS 9 käsitleva lisa paragrahviga 4.1.2 A, mida on aruandekuupäeva seisuga vähendatud käesoleva määruse artikli 158 lõigete 5, 6 ja 10 kohaselt samade riskipositsioonidega seoses arvutatud oodatava kahju summade võrra. Kui arvutuse tulemuseks saadakse negatiivne arv, määrab finantsinstitutsioon käesoleva artikli lõike 3 punktis a osutatud summa väärtuseks nulli;

| c) | finantsinstitutsioonid asendavad käesoleva artikli lõike 3 punkti b kohaselt arvutatud summa IFRS 9 käsitleva lisa paragrahvi 5.5.5 kohaselt kindlaks määratud 12 kuu eeldatava krediidikahjumi ja IFRS 9 käsitleva lisa paragrahvi 5.5.3 kohaselt kindlaks määratud kehtivusaja jooksul eeldatavale krediidikahjumile vastava allahindluse summaga (välja arvatud kehtivusaja jooksul eeldatavale krediidikahjumile vastav allahindlus finantsvarade puhul, mille väärtus on krediidi tõttu langenud, nagu on määratletud IFRS 9 käsitleva lisa liites A) ja, kui kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 468, siis välja arvatud eeldatav krediidikahjum, mis on riskipositsioonide puhul mõõdetud õiglases väärtuses muus koondkasumis kooskõlas IFRS 9 käsitleva lisa paragrahviga 4.1.2 A, 1. jaanuari 2020 seisuga või IFRS 9 esmase kohaldamise kuupäeva seisuga (olenevalt sellest, kumb on hilisem), mida on vähendatud käesoleva määruse artikli 158 lõigete 5, 6 ja 10 kohaselt samade riskipositsioonidega seoses arvutatud oodatava kahju summade võrra 1. jaanuari 2020 seisuga või IFRS 9 esmase kohaldamise kuupäeva seisuga, olenevalt sellest, kumb on hilisem. Kui arvutuse tulemuseks saadakse negatiivne arv, määrab finantsinstitutsioon käesoleva artikli lõike 3 punktis b osutatud summa väärtuseks nulli.“; |
| --- | --- |

c)

finantsinstitutsioonid asendavad käesoleva artikli lõike 3 punkti b kohaselt arvutatud summa IFRS 9 käsitleva lisa paragrahvi 5.5.5 kohaselt kindlaks määratud 12 kuu eeldatava krediidikahjumi ja IFRS 9 käsitleva lisa paragrahvi 5.5.3 kohaselt kindlaks määratud kehtivusaja jooksul eeldatavale krediidikahjumile vastava allahindluse summaga (välja arvatud kehtivusaja jooksul eeldatavale krediidikahjumile vastav allahindlus finantsvarade puhul, mille väärtus on krediidi tõttu langenud, nagu on määratletud IFRS 9 käsitleva lisa liites A) ja, kui kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 468, siis välja arvatud eeldatav krediidikahjum, mis on riskipositsioonide puhul mõõdetud õiglases väärtuses muus koondkasumis kooskõlas IFRS 9 käsitleva lisa paragrahviga 4.1.2 A, 1. jaanuari 2020 seisuga või IFRS 9 esmase kohaldamise kuupäeva seisuga (olenevalt sellest, kumb on hilisem), mida on vähendatud käesoleva määruse artikli 158 lõigete 5, 6 ja 10 kohaselt samade riskipositsioonidega seoses arvutatud oodatava kahju summade võrra 1. jaanuari 2020 seisuga või IFRS 9 esmase kohaldamise kuupäeva seisuga, olenevalt sellest, kumb on hilisem. Kui arvutuse tulemuseks saadakse negatiivne arv, määrab finantsinstitutsioon käesoleva artikli lõike 3 punktis b osutatud summa väärtuseks nulli.“;

| d) | lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   Finantsinstitutsioonid kasutavad vastavalt lõike 1 teise lõigu punktides a ja b osutatud ABSA ja ABIRB summade arvutamiseks järgmisi tegureid f1:






  a) | 0,7 ajavahemikul 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2020; |
| --- | --- | --- |

d)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Finantsinstitutsioonid kasutavad vastavalt lõike 1 teise lõigu punktides a ja b osutatud ABSA ja ABIRB summade arvutamiseks järgmisi tegureid f1:

a)

0,7 ajavahemikul 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2020;

| b) | 0,5 ajavahemikul 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2021; |
| --- | --- |

b)

0,5 ajavahemikul 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2021;

| c) | 0,25 ajavahemikul 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2022; |
| --- | --- |

c)

0,25 ajavahemikul 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2022;

| d) | 0 ajavahemikul 1. jaanuarist 2023 kuni 31. detsembrini 2024. |
| --- | --- |

d)

0 ajavahemikul 1. jaanuarist 2023 kuni 31. detsembrini 2024.

Finantsinstitutsioonid, kelle majandusaasta algab pärast 1. jaanuari 2020, kuid enne 1. jaanuari 2021, kohandavad esimese lõigu punktides a–d osutatud kuupäevi nii, et need vastaksid nende majandusaastale, ning teatavad kohandatud kuupäevad oma pädevale asutusele ja avalikustavad need.

Finantsinstitutsioonid, kes hakkavad lõikes 1 osutatud raamatupidamisstandardeid kohaldama 1. jaanuaril 2021 või hiljem, kohaldavad asjakohaseid tegureid vastavalt esimese lõigu punktidele b–d, alustades tegurist, mis vastab nimetatud raamatupidamisstandardite esmakordse kohaldamise aastale.“;

| e) | lisatakse järgmine lõige:

  „6a.   Finantsinstitutsioonid kasutavad vastavalt lõike 1 teise lõigu punktides a ja b osutatud ABSA ja ABIRB summade arvutamiseks järgmisi tegureid f2:






  a) | 1 ajavahemikul 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2020; |
| --- | --- | --- |

e)

lisatakse järgmine lõige:

„6a.   Finantsinstitutsioonid kasutavad vastavalt lõike 1 teise lõigu punktides a ja b osutatud ABSA ja ABIRB summade arvutamiseks järgmisi tegureid f2:

a)

1 ajavahemikul 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2020;

| b) | 1 ajavahemikul 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2021; |
| --- | --- |

b)

1 ajavahemikul 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2021;

| c) | 0,75 ajavahemikul 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2022; |
| --- | --- |

c)

0,75 ajavahemikul 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2022;

| d) | 0,5 ajavahemikul 1. jaanuarist 2023 kuni 31. detsembrini 2023; |
| --- | --- |

d)

0,5 ajavahemikul 1. jaanuarist 2023 kuni 31. detsembrini 2023;

| e) | 0,25 ajavahemikul 1. jaanuarist 2024 kuni 31. detsembrini 2024. |
| --- | --- |

e)

0,25 ajavahemikul 1. jaanuarist 2024 kuni 31. detsembrini 2024.

Finantsinstitutsioonid, kelle majandusaasta algab pärast 1. jaanuari 2020, kuid enne 1. jaanuari 2021, kohandavad esimese lõigu punktides a–e osutatud kuupäevi nii, et need vastaksid nende majandusaastale, ning teatavad kohandatud kuupäevad oma pädevale asutusele ja avalikustavad need.

Finantsinstitutsioonid, kes hakkavad lõikes 1 osutatud raamatupidamisstandardeid kohaldama 1. jaanuaril 2021 või hiljem, kohaldavad asjakohaseid tegureid vastavalt esimese lõigu punktidele b–e, alustades tegurist, mis vastab nimetatud raamatupidamisstandardite esmakordse kohaldamise aastale.“;

| f) | lisatakse järgmine lõige:

  „7a.   Erandina käesoleva artikli lõike 7 punktist b võivad finantsinstitutsioonid käesolevas määruses ja direktiivis 2013/36/EL sätestatud nõuete ümberarvutamisel määrata käesoleva artikli lõike 1 teise lõigu punktis a osutatud ABSA summale riskikaalu 100 %. Käesoleva määruse artikli 429 lõikes 4 osutatud koguriskipositsiooni näitaja arvutamiseks lisavad finantsinstitutsioonid käesoleva artikli lõike 1 teise lõigu punktides a ja b osutatud ABSA ja ABIRB summad koguriskipositsiooni näitajale.
  Finantsinstitutsioonid võivad valida ainult ühe korra, kas kasutada lõike 7 punktis b sätestatud arvutuskäiku või käesoleva lõike esimeses lõigus sätestatud arvutuskäiku. Finantsinstitutsioonid avalikustavad oma otsuse.“; |
| --- | --- |

f)

lisatakse järgmine lõige:

„7a.   Erandina käesoleva artikli lõike 7 punktist b võivad finantsinstitutsioonid käesolevas määruses ja direktiivis 2013/36/EL sätestatud nõuete ümberarvutamisel määrata käesoleva artikli lõike 1 teise lõigu punktis a osutatud ABSA summale riskikaalu 100 %. Käesoleva määruse artikli 429 lõikes 4 osutatud koguriskipositsiooni näitaja arvutamiseks lisavad finantsinstitutsioonid käesoleva artikli lõike 1 teise lõigu punktides a ja b osutatud ABSA ja ABIRB summad koguriskipositsiooni näitajale.

Finantsinstitutsioonid võivad valida ainult ühe korra, kas kasutada lõike 7 punktis b sätestatud arvutuskäiku või käesoleva lõike esimeses lõigus sätestatud arvutuskäiku. Finantsinstitutsioonid avalikustavad oma otsuse.“;

| g) | lõige 8 asendatakse järgmisega:

  „8.   Lisaks VIII osas nõutud teabe avalikustamisele teatavad finantsinstitutsioonid, kes on otsustanud kohaldada käesolevas artiklis sätestatud üleminekukorda, pädevatele asutustele ning avalikustavad käesoleva artikli lõigetes 6 ja 6a sätestatud ajavahemikul omavahendite, esimese taseme põhiomavahendite ja esimese taseme omavahendite summad, esimese taseme põhiomavahendite suhtarvu, esimese taseme omavahendite suhtarvu, koguomavahendite suhtarvu ja finantsvõimenduse määra, mis neil oleks juhul, kui nad käesolevat artiklit ei kohaldaks.“; |
| --- | --- |

g)

lõige 8 asendatakse järgmisega:

„8.   Lisaks VIII osas nõutud teabe avalikustamisele teatavad finantsinstitutsioonid, kes on otsustanud kohaldada käesolevas artiklis sätestatud üleminekukorda, pädevatele asutustele ning avalikustavad käesoleva artikli lõigetes 6 ja 6a sätestatud ajavahemikul omavahendite, esimese taseme põhiomavahendite ja esimese taseme omavahendite summad, esimese taseme põhiomavahendite suhtarvu, esimese taseme omavahendite suhtarvu, koguomavahendite suhtarvu ja finantsvõimenduse määra, mis neil oleks juhul, kui nad käesolevat artiklit ei kohaldaks.“;

| h) | lõiget 9 muudetakse järgmiselt:






  i) | esimene ja teine lõik asendatakse järgmisega:

  „9.   Finantsinstitutsioon otsustab, kas ta kohaldab üleminekuperioodi jooksul käesolevas artiklis sätestatud korda, ja teavitab oma otsusest pädevat asutust hiljemalt 1. veebruariks 2018. Kui finantsinstitutsioon on saanud selleks pädeva asutuse eelneva loa, võib ta üleminekuperioodi jooksul oma algse otsuse tagasi võtta. Finantsinstitutsioon avalikustab iga käesoleva lõigu kohaselt tehtud otsuse.
  Finantsinstitutsioon, kes on otsustanud kohaldada käesolevas artiklis sätestatud üleminekukorda, võib otsustada mitte kohaldada lõiget 4, millisel juhul teavitab ta oma otsusest pädevat asutust hiljemalt 1. veebruariks 2018. Sellisel juhul määrab finantsinstitutsioon lõikes 1 osutatud A4,SA, A4,IRB,


  ,

  , t2 ja t3 väärtuseks nulli. Kui finantsinstitutsioon on saanud selleks pädeva asutuse eelneva loa, võib ta üleminekuperioodi jooksul oma algse otsuse tagasi võtta.. Finantsinstitutsioon avalikustab iga käesoleva lõigu kohaselt tehtud otsuse.“; |
| --- | --- | --- |

h)

lõiget 9 muudetakse järgmiselt:

i)

esimene ja teine lõik asendatakse järgmisega:

„9.   Finantsinstitutsioon otsustab, kas ta kohaldab üleminekuperioodi jooksul käesolevas artiklis sätestatud korda, ja teavitab oma otsusest pädevat asutust hiljemalt 1. veebruariks 2018. Kui finantsinstitutsioon on saanud selleks pädeva asutuse eelneva loa, võib ta üleminekuperioodi jooksul oma algse otsuse tagasi võtta. Finantsinstitutsioon avalikustab iga käesoleva lõigu kohaselt tehtud otsuse.

Finantsinstitutsioon, kes on otsustanud kohaldada käesolevas artiklis sätestatud üleminekukorda, võib otsustada mitte kohaldada lõiget 4, millisel juhul teavitab ta oma otsusest pädevat asutust hiljemalt 1. veebruariks 2018. Sellisel juhul määrab finantsinstitutsioon lõikes 1 osutatud A4,SA, A4,IRB,


  ,

  , t2 ja t3 väärtuseks nulli. Kui finantsinstitutsioon on saanud selleks pädeva asutuse eelneva loa, võib ta üleminekuperioodi jooksul oma algse otsuse tagasi võtta.. Finantsinstitutsioon avalikustab iga käesoleva lõigu kohaselt tehtud otsuse.“;

| ii) | lisatakse järgmised lõigud:

  „Finantsinstitutsioon, kes on otsustanud kohaldada käesolevas artiklis sätestatud üleminekukorda, võib otsustada mitte kohaldada lõiget 2, millisel juhul teavitab ta oma otsusest pädevat asutust viivitamata. Sellisel juhul määrab finantsinstitutsioon lõikes 1 osutatud A2,SA, A2,IRB ja t1 väärtuseks nulli. Finantsinstitutsioon võib üleminekuperioodil oma otsuse tagasi võtta, kui ta on saanud selleks pädevalt asutuselt eelneva loa.
  Pädevad asutused teavitavad EBAt vähemalt kord aastas sellest, kuidas kohaldavad käesolevat artiklit nende järelevalve all olevad finantsinstitutsioonid.“ |
| --- | --- |

ii)

lisatakse järgmised lõigud:

„Finantsinstitutsioon, kes on otsustanud kohaldada käesolevas artiklis sätestatud üleminekukorda, võib otsustada mitte kohaldada lõiget 2, millisel juhul teavitab ta oma otsusest pädevat asutust viivitamata. Sellisel juhul määrab finantsinstitutsioon lõikes 1 osutatud A2,SA, A2,IRB ja t1 väärtuseks nulli. Finantsinstitutsioon võib üleminekuperioodil oma otsuse tagasi võtta, kui ta on saanud selleks pädevalt asutuselt eelneva loa.

2,SA,

2,IRB

1

Pädevad asutused teavitavad EBAt vähemalt kord aastas sellest, kuidas kohaldavad käesolevat artiklit nende järelevalve all olevad finantsinstitutsioonid.“

| 8) | Artikli 495 lõige 2 jäetakse välja. |
| --- | --- |

8)

Artikli 495 lõige 2 jäetakse välja.

| 9) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 500a
  Teise liikmesriigi vääringus emiteeritud valitsemissektori võla ajutine käsitlemine

  1.   Erandina artikli 114 lõikest 2 kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2024 liikmesriikide keskvalitsuste ja keskpankade vastu olevate nõuete puhul, mis on nomineeritud ja rahastatud teise liikmesriigi omavääringus, järgmist:






  a) | kuni 31. detsembrini 2022 peab nõuete väärtusele kohaldatav riskikaal olema 0 % riskikaalust, mis on neile nõuetele määratud vastavalt artikli 114 lõikele 2; |
| --- | --- | --- |

9)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 500a

Teise liikmesriigi vääringus emiteeritud valitsemissektori võla ajutine käsitlemine

1.   Erandina artikli 114 lõikest 2 kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2024 liikmesriikide keskvalitsuste ja keskpankade vastu olevate nõuete puhul, mis on nomineeritud ja rahastatud teise liikmesriigi omavääringus, järgmist:

a)

kuni 31. detsembrini 2022 peab nõuete väärtusele kohaldatav riskikaal olema 0 % riskikaalust, mis on neile nõuetele määratud vastavalt artikli 114 lõikele 2;

| b) | 2023. aastal peab nõuete väärtusele kohaldatav riskikaal olema 20 % riskikaalust, mis on neile nõuetele määratud vastavalt artikli 114 lõikele 2; |
| --- | --- |

b)

2023. aastal peab nõuete väärtusele kohaldatav riskikaal olema 20 % riskikaalust, mis on neile nõuetele määratud vastavalt artikli 114 lõikele 2;

| c) | 2024. aastal peab nõuete väärtusele kohaldatav riskikaal olema 50 % riskikaalust, mis on neile nõuetele määratud vastavalt artikli 114 lõikele 2. |
| --- | --- |

c)

2024. aastal peab nõuete väärtusele kohaldatav riskikaal olema 50 % riskikaalust, mis on neile nõuetele määratud vastavalt artikli 114 lõikele 2.

2.   Erandina artikli 395 lõikest 1 ja artikli 493 lõikest 4 võivad pädevad asutused lubada finantsinstitutsioonidel võtta käesoleva artikli lõikes 1 osutatud riskipositsioone järgmiste piirmäärade ulatuses:

| a) | 100 % finantsinstitutsiooni esimese taseme omavahenditest kuni 31. detsembrini 2023; |
| --- | --- |

a)

100 % finantsinstitutsiooni esimese taseme omavahenditest kuni 31. detsembrini 2023;

| b) | 75 % finantsinstitutsiooni esimese taseme omavahenditest ajavahemikus 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2024; |
| --- | --- |

b)

75 % finantsinstitutsiooni esimese taseme omavahenditest ajavahemikus 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2024;

| c) | 50 % finantsinstitutsiooni esimese taseme omavahenditest ajavahemikus 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2025. |
| --- | --- |

c)

50 % finantsinstitutsiooni esimese taseme omavahenditest ajavahemikus 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2025.

Käesoleva lõike esimese lõigu punktides a, b ja c osutatud piirmäärasid kohaldatakse riskipositsiooni väärtustele pärast krediidiriski maandamise mõju arvessevõtmist kooskõlas artiklitega 399–403.

3.   Erandina artikli 150 lõike 1 punkti d alapunktist ii võivad finantsinstitutsioonid pärast eelneva loa saamist pädevatelt asutustelt ning vastavalt artiklis 150 sätestatud tingimustele kohaldada standardmeetodit ka sellistele nõuetele keskvalitsuste ja keskpankade vastu, millele on käesoleva artikli lõike 1 kohaselt määratud riskikaal 0 %.

Artikkel 500b

Keskpankade vastu olevate teatavate nõuete ajutine väljajätmine koguriskipositsiooni näitajast COVID-19 pandeemia taustal

1.   Erandina artikli 429 lõikest 4 võib finantsinstitutsioon kuni 27. juunini 2021 jätta oma koguriskipositsiooni näitajast välja järgmised nõuded finantsinstitutsiooni keskpanga vastu vastavalt käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimustele:

| a) | mündid ja pangatähed keskpanga jurisdiktsiooni ametlikus valuutas; |
| --- | --- |

a)

mündid ja pangatähed keskpanga jurisdiktsiooni ametlikus valuutas;

| b) | varad, mis kujutavad endast nõudeid keskpanga vastu, sealhulgas keskpangas hoitavad reservid. |
| --- | --- |

b)

varad, mis kujutavad endast nõudeid keskpanga vastu, sealhulgas keskpangas hoitavad reservid.

Summa, mille finantsinstitutsioon on välja jätnud, ei tohi ületada esimese lõigu punktides a ja b loetletud nõuete päeva keskmist summat finantsinstitutsiooni keskpanga viimase kohustuslike reservide hoidmisperioodi jooksul.

2.   Finantsinstitutsioon võib lõikes 1 loetletud nõuded välja jätta, kui finantsinstitutsiooni pädev asutus on pärast asjaomase keskpangaga konsulteerimist teinud kindlaks ja avalikult deklareerinud, et eksisteerivad erakorralised asjaolud, mis õigustavad väljajätmist rahapoliitika rakendamise hõlbustamiseks.

Lõike 1 alusel välja jäetavad nõuded peavad vastama mõlemale järgmisele tingimusele:

| a) | need on nomineeritud samas valuutas kui finantsinstitutsiooni poolt kaasatud hoiused; |
| --- | --- |

a)

need on nomineeritud samas valuutas kui finantsinstitutsiooni poolt kaasatud hoiused;

| b) | nende keskmine lõpptähtaeg ei ületa märkimisväärselt finantsinstitutsiooni poolt kaasatavate hoiuste keskmist lõpptähtaega. |
| --- | --- |

b)

nende keskmine lõpptähtaeg ei ületa märkimisväärselt finantsinstitutsiooni poolt kaasatavate hoiuste keskmist lõpptähtaega.

Finantsinstitutsioon, kes jätab oma koguriskipositsiooni näitajast lõike 1 kohaselt välja nõuded oma keskpanga vastu, avalikustab ka finantsvõimenduse määra, mis tal oleks juhul, kui ta ei jätaks neid nõudeid välja.

Artikkel 500c

Ületamiste väljajätmine järeltesti liidetavate arvutamisest COVID-19 pandeemia taustal

Erandina artikli 366 lõikest 3 võivad pädevad asutused erakorralistel asjaoludel ja üksikjuhtudel lubada finantsinstitutsioonidel jätta artikli 366 lõikes 3 sätestatud liidetavate arvutamisest välja ületamisi, mida tõendab finantsinstitutsiooni poolt hüpoteetiliste või tegelike muutuste järeltestimine, tingimusel et need ületamised ei tulene sisemudeli puudustest ning need toimusid ajavahemikus 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2021.

Artikkel 500d

Tavapärastel tingimustel toimuvate arveldusootel ostu- ja müügitehingute riskipositsiooni väärtuse ajutine arvutamine COVID-19 pandeemia taustal

1.   Erandina artikli 429 lõikest 4 võivad finantsinstitutsioonid kuni 27. juunini 2021 arvutada tavapärastel tingimustel toimuvate arveldusootel ostu- ja müügitehingute riskipositsiooni väärtuse vastavalt käesoleva artikli lõigetele 2, 3 ja 4.

2.   Finantsinstitutsioonid käsitlevad arvelduspäevani bilanssi jäävaid tavapärastel tingimustel toimuvate müügitehingutega seotud raha ja selliste ostutehingutega seotud väärtpabereid varana kooskõlas artikli 429 lõike 4 punktiga a.

3.   Finantsinstitutsioonid, kes kohaldatava raamatupidamistava kohaselt kasutavad tavapärastel tingimustel toimuvate arveldusootel ostu- ja müügitehingute puhul tehingupäevapõhist arvestust, tühistavad selliste müügitehingutega seotud rahaliste nõuete ja selliste ostutehingutega seotud rahaliste võlgnevuste tasaarvestamise, mis on sellise raamatupidamistava kohaselt lubatud. Kui finantsinstitutsioonid on raamatupidamisliku tasaarvestuse tühistanud, võivad nad tasaarvestada need rahalised nõuded ja võlgnevused, mille kummagi puhul arveldatakse tavapärastel tingimustel toimuvad seotud ostu- ja müügitehingud meetodil „väärtpaberiülekanne makse vastu“.

4.   Finantsinstitutsioonid, kes kohaldatava raamatupidamisstandardi kohaselt kasutavad tavapärastel tingimustel toimuvate arveldusootel ostu- ja müügitehingute korral arvelduspäevapõhist arvestust, kajastavad koguriskipositsiooni näitajas selliste ostutehingutega seotud kulukohustuste täieliku nimiväärtuse.

Finantsinstitutsioonid võivad tavapärastel tingimustel toimuvate ostutehingutega seotud kulukohustuste täieliku nimiväärtuse tasaarvestada tavapärastel tingimustel toimuvate arveldusootel müügitehingutega seotud rahaliste nõuete täieliku nimiväärtusega ainult siis, kui on täidetud mõlemad järgmised tingimused:

| a) | nii tavapärastel tingimustel toimuvad ostu- kui ka müügitehingud arveldatakse meetodil „väärtpaberiülekanne makse vastu“; |
| --- | --- |

a)

nii tavapärastel tingimustel toimuvad ostu- kui ka müügitehingud arveldatakse meetodil „väärtpaberiülekanne makse vastu“;

| b) | rahaliste võlgnevuste ja rahaliste nõuetega seotud ostetud ja müüdud finantsvarad kajastatakse õiglases väärtuses läbi kasumiaruande ja arvatakse finantsinstitutsiooni kauplemisportfelli. |
| --- | --- |

b)

rahaliste võlgnevuste ja rahaliste nõuetega seotud ostetud ja müüdud finantsvarad kajastatakse õiglases väärtuses läbi kasumiaruande ja arvatakse finantsinstitutsiooni kauplemisportfelli.

5.   Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab „tavapärastel tingimustel toimuv ostu- või müügitehing“ väärtpaberi ostu või müüki vastavalt lepingule, mille tingimuste kohaselt antakse väärtpaber üle ajavahemiku jooksul, mis on tavaliselt kas kehtestatud õigusaktiga või konkreetsel turul tavaks kujunenud.“

| 10) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 518b
  Ületamisi ja väljamaksete piiramiseks antavaid järelevalvevolitusi käsitlev aruanne
  Komisjon esitab 31. detsembriks 2021 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande selle kohta, kas erakorralised asjaolud, mis põhjustavad tõsiseid majandushäireid finantsturgude korrakohases toimimises ja terviklikkuses, õigustavad seda, et:






  a) | sellistel perioodidel võivad pädevad asutused anda loa jätta finantsinstitutsiooni tururiski sisemudelist välja ületamised, mis ei tulene nende mudelite puudustest; |
| --- | --- | --- |

10)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 518b

Ületamisi ja väljamaksete piiramiseks antavaid järelevalvevolitusi käsitlev aruanne

Komisjon esitab 31. detsembriks 2021 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande selle kohta, kas erakorralised asjaolud, mis põhjustavad tõsiseid majandushäireid finantsturgude korrakohases toimimises ja terviklikkuses, õigustavad seda, et:

a)

sellistel perioodidel võivad pädevad asutused anda loa jätta finantsinstitutsiooni tururiski sisemudelist välja ületamised, mis ei tulene nende mudelite puudustest;

| b) | sellistel perioodidel antakse pädevatele asutustele täiendavad volitused kehtestada finantsinstitutsioonide tehtavatele väljamaksetele siduvaid piiranguid. |
| --- | --- |

b)

sellistel perioodidel antakse pädevatele asutustele täiendavad volitused kehtestada finantsinstitutsioonide tehtavatele väljamaksetele siduvaid piiranguid.

Komisjon kaalub asjakohasel juhul täiendavate meetmete võtmist.“

Artikkel 2

Määruse (EL) 2019/876 muutmine

Määruse (EL) 2019/876 artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

| 1) | lisatakse järgmine lõige:






  „3a. | Käesoleva määruse artikli 1 järgmisi punkte kohaldatakse alates 27. juunist 2020:






  a) | punkt 59 seoses määruse (EL) nr 575/2013 artikli 123 sätetega, mis käsitlevad krediidiasutuste poolt pensionäridele või töötajatele antavaid teatavaid laene; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

lisatakse järgmine lõige:

„3a.

Käesoleva määruse artikli 1 järgmisi punkte kohaldatakse alates 27. juunist 2020:

a)

punkt 59 seoses määruse (EL) nr 575/2013 artikli 123 sätetega, mis käsitlevad krediidiasutuste poolt pensionäridele või töötajatele antavaid teatavaid laene;

| b) | punkt 133 seoses määruse (EL) nr 575/2013 artikli 501 sätetega, mis käsitlevad riskiga kaalutud vara korrigeerimist VKEde vastu olevate nõuete puhul, mis ei ole makseviivituses; |
| --- | --- |

b)

punkt 133 seoses määruse (EL) nr 575/2013 artikli 501 sätetega, mis käsitlevad riskiga kaalutud vara korrigeerimist VKEde vastu olevate nõuete puhul, mis ei ole makseviivituses;

| c) | punkt 134 seoses määruse (EL) nr 575/2013 artikli 501a sätetega, mis käsitlevad eluliselt vajalike avalike teenuste osutamise või toetamise füüsilisi struktuure või rajatisi, süsteeme ja võrke käitavate või rahastavate üksustega seotud riskipositsioonide krediidiriski omavahendite nõuete korrigeerimist.“; |
| --- | --- |

c)

punkt 134 seoses määruse (EL) nr 575/2013 artikli 501a sätetega, mis käsitlevad eluliselt vajalike avalike teenuste osutamise või toetamise füüsilisi struktuure või rajatisi, süsteeme ja võrke käitavate või rahastavate üksustega seotud riskipositsioonide krediidiriski omavahendite nõuete korrigeerimist.“;

| 2) | lõige 5 asendatakse järgmisega:






  „5. | Käesoleva määruse artikli 1 punkti 46 alapunkti b, mis sisaldab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikes 1a sätestatud globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele kehtestatavate uute omavahendite nõuet, kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2023.“; |
| --- | --- | --- |

2)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.

Käesoleva määruse artikli 1 punkti 46 alapunkti b, mis sisaldab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikes 1a sätestatud globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele kehtestatavate uute omavahendite nõuet, kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2023.“;

| 3) | lõige 7 asendatakse järgmisega:






  „7. | Käesoleva määruse artikli 1 punkti 18, seoses määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktiga b, mis sisaldab usaldatavusnõuete kohaselt hinnatud tarkvaraga seotud vara mahaarvamisi käsitleva erandi sätteid, kohaldatakse alates määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõikes 4 osutatud regulatiivsete tehniliste standardite jõustumise kuupäevast.“ |
| --- | --- | --- |

3)

lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7.

Käesoleva määruse artikli 1 punkti 18, seoses määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktiga b, mis sisaldab usaldatavusnõuete kohaselt hinnatud tarkvaraga seotud vara mahaarvamisi käsitleva erandi sätteid, kohaldatakse alates määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõikes 4 osutatud regulatiivsete tehniliste standardite jõustumise kuupäevast.“

Artikkel 3

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 27. juunist 2020.

Ilma et see piiraks käesoleva artikli teise lõigu kohaldamist, kohaldatakse artikli 1 punkti 4 alates 28. juunist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. juuni 2020

Euroopa Parlamendi nimel

president

D. M. SASSOLI

Nõukogu nimel

eesistuja

N. BRNJAC

---

(1)  
  ELT C 180, 29.5.2020, lk 4.

1

(2)  
  10. juuni 2020. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Euroopa Parlamendi 18. juuni 2020. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 24. juuni 2020. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2395, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses üleminekukorraga, et leevendada rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi (IFRS) 9 kasutuselevõtu mõju omavahenditele ja seoses üleminekukorraga, mis käsitleb riskide kontsentreerumise sätete kohaldamist ükskõik millise liikmesriigi omavääringus nomineeritud teatavatele avaliku sektori suhtes võetavatele riskipositsioonidele (ELT L 345, 27.12.2017, lk 27).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/630, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses viivisnõuete kahju miinimumkattega (ELT L 111, 25.4.2019, lk 4).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrus (EL) 2019/876, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses finantsvõimenduse määra, stabiilse netorahastamise kordaja, omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuete, vastaspoole krediidiriski, tururiski, kesksetes vastaspooltes olevate positsioonide, ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate riskipositsioonide, riskide kontsentreerumise, aruandlus- ja avalikustamisnõuetega ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 150, 7.6.2019, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

10

(11)  Komisjoni 10. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/62, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses finantsvõimenduse määraga (ELT L 11, 17.1.2015, lk 37).

11

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 26.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 204/18 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 204/18

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2020/874,

15. juuni 2020,

millega muudetakse määrust (EL) nr 1387/2013, millega peatatakse teatavatele põllumajandus- ja tööstustoodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude kohaldamine

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 31,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Selleks et tagada teatavate liidus mittetoodetavate põllumajandus- ja tööstustoodete piisav ja katkestusteta tarnimine ning seeläbi vältida kõnealuste toodete turu häireid, peatati nõukogu määrusega (EL) nr 1387/2013 (1) nendele toodetele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (2) artikli 56 lõike 2 punktis c osutatud liiki ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude kohaldamine. Nimetatud tooteid võib importida liitu vähendatud tollimaksumääraga või nullmääraga. |
| --- | --- |

(1)

Selleks et tagada teatavate liidus mittetoodetavate põllumajandus- ja tööstustoodete piisav ja katkestusteta tarnimine ning seeläbi vältida kõnealuste toodete turu häireid, peatati nõukogu määrusega (EL) nr 1387/2013 (1) nendele toodetele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (2) artikli 56 lõike 2 punktis c osutatud liiki ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude kohaldamine. Nimetatud tooteid võib importida liitu vähendatud tollimaksumääraga või nullmääraga.

| (2) | Liidus toodetakse teatavaid määruse (EL) nr 1387/2013 lisas loetlemata tooteid ebapiisavalt või ei toodeta neid üldse. Seepärast on liidu huvides täielikult peatada ühise tollitariifistiku tollimaksude kohaldamine nimetatud toodete suhtes. |
| --- | --- |

(2)

Liidus toodetakse teatavaid määruse (EL) nr 1387/2013 lisas loetlemata tooteid ebapiisavalt või ei toodeta neid üldse. Seepärast on liidu huvides täielikult peatada ühise tollitariifistiku tollimaksude kohaldamine nimetatud toodete suhtes.

| (3) | Integreeritud akude tootmise edendamiseks liidus ja kooskõlas komisjoni 17. mai 2018. aasta teatisega „Liikuvus Euroopas. Säästev liikuvus Euroopas – ohutu, ühendatud ja keskkonnahoidlik“ tuleks osaliselt peatada ühise tollitariifistiku tollimaksude kohaldamine teatavate määruse (EL) nr 1387/2013 lisas loetlemata toodete suhtes. Lisaks tuleks teatavate toodete puhul, mille suhtes kohaldatakse praegu ühise tollitariifistiku tollimaksude kohaldamise täielikku peatamist, kehtestada ainult osaline peatamine. Kõnealuste peatamiste kohustusliku läbivaatamise kuupäev peaks olema 31. detsember 2020, et need saaks läbi vaadata, võttes arvesse liidu akusektori arengut. |
| --- | --- |

(3)

Integreeritud akude tootmise edendamiseks liidus ja kooskõlas komisjoni 17. mai 2018. aasta teatisega „Liikuvus Euroopas. Säästev liikuvus Euroopas – ohutu, ühendatud ja keskkonnahoidlik“ tuleks osaliselt peatada ühise tollitariifistiku tollimaksude kohaldamine teatavate määruse (EL) nr 1387/2013 lisas loetlemata toodete suhtes. Lisaks tuleks teatavate toodete puhul, mille suhtes kohaldatakse praegu ühise tollitariifistiku tollimaksude kohaldamise täielikku peatamist, kehtestada ainult osaline peatamine. Kõnealuste peatamiste kohustusliku läbivaatamise kuupäev peaks olema 31. detsember 2020, et need saaks läbi vaadata, võttes arvesse liidu akusektori arengut.

| (4) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (3) artiklis 59 osutatud kandidaatainete loeteluga seoses tuleks kehtestada ainult osaline ühise tollitariifistiku tollimaksude peatamine. Kõnealuste peatamiste kohustusliku läbivaatamise kuupäev peaks olema 31. detsember 2021, et ettevõtjad saaksid need tooted alternatiivsete toodetega asendada. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (3) artiklis 59 osutatud kandidaatainete loeteluga seoses tuleks kehtestada ainult osaline ühise tollitariifistiku tollimaksude peatamine. Kõnealuste peatamiste kohustusliku läbivaatamise kuupäev peaks olema 31. detsember 2021, et ettevõtjad saaksid need tooted alternatiivsete toodetega asendada.

| (5) | On vaja muuta määruse (EL) nr 1387/2013 lisas loetletud teatavate ühise tollitariifistiku tollimaksude peatamistega seotud toodete kirjeldust, klassifikatsiooni ja eesmärgipärase kasutuse nõuet, et võtta arvesse tehnilist tootearendust ja majandussuundumusi turul. |
| --- | --- |

(5)

On vaja muuta määruse (EL) nr 1387/2013 lisas loetletud teatavate ühise tollitariifistiku tollimaksude peatamistega seotud toodete kirjeldust, klassifikatsiooni ja eesmärgipärase kasutuse nõuet, et võtta arvesse tehnilist tootearendust ja majandussuundumusi turul.

| (6) | Liidu huvides ei ole enam jätkata ühise tollitariifistiku tollimaksude peatamist toodete puhul, mis on loetletud määruse (EL) nr 1387/2013 lisas. Seepärast tuleks nimetatud toodete puhul peatamised tühistada. |
| --- | --- |

(6)

Liidu huvides ei ole enam jätkata ühise tollitariifistiku tollimaksude peatamist toodete puhul, mis on loetletud määruse (EL) nr 1387/2013 lisas. Seepärast tuleks nimetatud toodete puhul peatamised tühistada.

| (7) | Määrust (EL) nr 1387/2013 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Määrust (EL) nr 1387/2013 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (8) | Selleks et vältida ühepoolsete tollimaksude peatamise süsteemi kohaldamise katkemist ning täita komisjoni 13. detsembri 2011. aasta ühepoolsete tariifide peatamist ja kvootide kohaldamist käsitlevas teatises esitatud suuniseid, tuleks käesolevas määruses sätestatud muudatusi, mis on seotud asjaomastele toodetele kohaldatava tariifide peatamisega, kohaldada alates 1. juulist 2020. Käesolev määrus peaks seega jõustuma kiiremas korras, |
| --- | --- |

(8)

Selleks et vältida ühepoolsete tollimaksude peatamise süsteemi kohaldamise katkemist ning täita komisjoni 13. detsembri 2011. aasta ühepoolsete tariifide peatamist ja kvootide kohaldamist käsitlevas teatises esitatud suuniseid, tuleks käesolevas määruses sätestatud muudatusi, mis on seotud asjaomastele toodetele kohaldatava tariifide peatamisega, kohaldada alates 1. juulist 2020. Käesolev määrus peaks seega jõustuma kiiremas korras,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 1387/2013 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2020.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. juuni 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  Nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1387/2013, millega peatatakse teatavatele põllumajandus- ja tööstustoodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude kohaldamine ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1344/2011 (ELT L 354, 28.12.2013, lk 201).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

3

---

LISA

Määruse (EL) nr 1387/2013 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Kõik tärnid (*) ja järelmärkus, mis sisaldab teksti „Uus meede või muudetud tingimustega meede. Kui meetme kohaldamisalasse kuuluvana on loetletud rohkem kui üks CN-kood, käib tärn kogu meetme kohta.“, jäetakse välja. |
| --- | --- |

1)

Kõik tärnid (*) ja järelmärkus, mis sisaldab teksti „Uus meede või muudetud tingimustega meede. Kui meetme kohaldamisalasse kuuluvana on loetletud rohkem kui üks CN-kood, käib tärn kogu meetme kohta.“, jäetakse välja.

| 2) | Kanded seerianumbritega 0.2706, 0.2972, 0.3650, 0.3886, 0.3894, 0.3895, 0.4004, 0.4039, 0.4177, 0.4647, 0.4648, 0.4751, 0.5504, 0.5615, 0.5929, 0.6601, 0.6745, 0.7784 ja 0.7803 jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

Kanded seerianumbritega 0.2706, 0.2972, 0.3650, 0.3886, 0.3894, 0.3895, 0.4004, 0.4039, 0.4177, 0.4647, 0.4648, 0.4751, 0.5504, 0.5615, 0.5929, 0.6601, 0.6745, 0.7784 ja 0.7803 jäetakse välja.

| 3) | Järgmiste kannetega asendatakse kanded, millel on samad seerianumbrid:











  Seerianumber | CN-kood | TARIC | Kauba kirjeldus | Ühepoolse tollimaksu määr | Täiendav mõõtühik | Kohustusliku läbivaatamise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „0.7288 | ex 2841 50 00 | 11 | Kaaliumdikromaat (CAS RN 7778-50–9) puhtusega vähemalt 99 % massist | 2 % | - | 31.12.2021 |
| 0.3419 | ex 2850 00 20 | 80 | Arsaan (CAS RN 7784-42–1) puhtusega vähemalt 99,999 % massist | 0 % | - | 31.12.2024 |
| 0.2583 | ex 2903 89 80 | 45 | 1,6,7,8,9,14,15,16,17,17,18,18-dodekakloropentatsüklo[12.2.1.16,9.02,13.05,10]oktadeka-7,15-dieen (CAS RN 13560-89–9) puhtusega vähemalt 99 % massist | 2 % | - | 31.12.2021 |
| 0.2942 | ex 2919 90 00 | 35 | 2,2’-metüleenbis(4,6-di-tert-butüülfenüül)fosfaadi mononaatriumsool (CAS RN 85209-91–2) puhtusega vähemalt 95 % massist, osakeste suurusega üle 100 μm, kasutatakse selliste nukleatsiooniainete valmistamiseks, mille osakeste suurus (D90) ei ületa valguse hajumise meetodil mõõdetuna 35 μm  (1) | 0 % | - | 31.12.2023 |
| 0.5037 | ex 2922 49 85 | 17 | Glütsiin (CAS RN 56–40-6) puhtusega vähemalt 95 % massist, millele võib olla lisatud kuni 5 % paakumisvastast ainet ränidioksiidi (CAS RN 112926-00–8) | 0 % | - | 31.12.2020 |
| 0.3689 | ex 2924 19 00 | 23 | Akrüülamiid (CAS RN 79–06-1) puhtusega vähemalt 97 % massist | 2 % | - | 31.12.2021 |
| 0.6259 | ex 2926 90 70 | 26 | Tsüflutriin (ISO) (CAS RN 68359-37–5) puhtusega vähemalt 95,5 % massist, kasutatakse biotsiidide valmistamiseks  (1) | 0 % | - | 31.12.2024 |
| 0.2656 | ex 2931 39 90 | 38 | N-(fosfonometüül)iminodiäädikhape (CAS RN 5994-61–6), mis sisaldab vett kuni 15 % massist ja mille kuivaine puhtus on vähemalt 97 % | 0 % | - | 31.12.2024 |
| 0.7811 | ex 2933 19 90 | 33 | Fiproniil (ISO) (CAS RN 120068-37–3) puhtusega vähemalt 95 % massist, kasutatakse veterinaarravimite valmistamiseks  (1) | 0 % | - | 31.12.2024 |
| 0.4346 | ex 2934 20 80 | 25 | 1,2-bensisotiasool-3(2H)-oon (CAS RN 2634-33–5) pulbrina, puhtusega vähemalt 95 % massist, või veeseguna, mis sisaldab vähemalt 20 % 1,2-bensisotiasool-3(2H)-ooni | 0 % | - | 31.12.2022 |
| 0.5134 | ex 3204 11 00 | 45 | Dispersioonvärvivalmistis, mis sisaldab järgmisi värvaineid:






  — | C.I. Disperse Orange 61 (CAS RN 12270-45–0) või Disperse Orange 288 (CAS RN 96662-24–7), |

3)

Järgmiste kannetega asendatakse kanded, millel on samad seerianumbrid:

Seerianumber

CN-kood

TARIC

Kauba kirjeldus

Ühepoolse tollimaksu määr

Täiendav mõõtühik

Kohustusliku läbivaatamise kuupäev

„0.7288

ex 2841 50 00

11

Kaaliumdikromaat (CAS RN 7778-50–9) puhtusega vähemalt 99 % massist

2 %

-

31.12.2021

0.3419

ex 2850 00 20

80

Arsaan (CAS RN 7784-42–1) puhtusega vähemalt 99,999 % massist

0 %

-

31.12.2024

0.2583

ex 2903 89 80

45

1,6,7,8,9,14,15,16,17,17,18,18-dodekakloropentatsüklo[12.2.1.16,9.02,13.05,10]oktadeka-7,15-dieen (CAS RN 13560-89–9) puhtusega vähemalt 99 % massist

2 %

-

31.12.2021

0.2942

ex 2919 90 00

35

2,2’-metüleenbis(4,6-di-tert-butüülfenüül)fosfaadi mononaatriumsool (CAS RN 85209-91–2) puhtusega vähemalt 95 % massist, osakeste suurusega üle 100 μm, kasutatakse selliste nukleatsiooniainete valmistamiseks, mille osakeste suurus (D90) ei ületa valguse hajumise meetodil mõõdetuna 35 μm  (1)

0 %

-

31.12.2023

0.5037

ex 2922 49 85

17

Glütsiin (CAS RN 56–40-6) puhtusega vähemalt 95 % massist, millele võib olla lisatud kuni 5 % paakumisvastast ainet ränidioksiidi (CAS RN 112926-00–8)

0 %

-

31.12.2020

0.3689

ex 2924 19 00

23

Akrüülamiid (CAS RN 79–06-1) puhtusega vähemalt 97 % massist

2 %

-

31.12.2021

0.6259

ex 2926 90 70

26

Tsüflutriin (ISO) (CAS RN 68359-37–5) puhtusega vähemalt 95,5 % massist, kasutatakse biotsiidide valmistamiseks  (1)

0 %

-

31.12.2024

0.2656

ex 2931 39 90

38

N-(fosfonometüül)iminodiäädikhape (CAS RN 5994-61–6), mis sisaldab vett kuni 15 % massist ja mille kuivaine puhtus on vähemalt 97 %

0 %

-

31.12.2024

0.7811

ex 2933 19 90

33

Fiproniil (ISO) (CAS RN 120068-37–3) puhtusega vähemalt 95 % massist, kasutatakse veterinaarravimite valmistamiseks  (1)

0 %

-

31.12.2024

0.4346

ex 2934 20 80

25

1,2-bensisotiasool-3(2H)-oon (CAS RN 2634-33–5) pulbrina, puhtusega vähemalt 95 % massist, või veeseguna, mis sisaldab vähemalt 20 % 1,2-bensisotiasool-3(2H)-ooni

0 %

-

31.12.2022

0.5134

ex 3204 11 00

45

Dispersioonvärvivalmistis, mis sisaldab järgmisi värvaineid:

—

C.I. Disperse Orange 61 (CAS RN 12270-45–0) või Disperse Orange 288 (CAS RN 96662-24–7),

| — | C.I. Disperse Blue 291:1 (CAS RN 872142-01–3), |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 291:1 (CAS RN 872142-01–3),

| — | C.I. Disperse Violet 93:1 (CAS RN 122463-28–9),
  milles võib olla värvainet C.I. Disperse Red 54 (CAS RN 6657-37–0) |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Violet 93:1 (CAS RN 122463-28–9),

milles võib olla värvainet C.I. Disperse Red 54 (CAS RN 6657-37–0)

0 %

-

31.12.2020

0.7318

ex 3603 00 60

10

Gaasigeneraatori süütur, mille maksimaalne pikkus on 20,34–29,4 mm ja kontakti pikkus on 6,68 mm (±0,3 mm) – 7,54 mm (±0,3 mm)

0 %

-

31.12.2022

0.5718

ex 3811 21 00

85

Lisaained:

| — | sisaldavad 20–45 % massist mineraalõlisid, |
| --- | --- |

—

sisaldavad 20–45 % massist mineraalõlisid,

| — | põhinevad hargahelaga dodetsüülfenoolsulfiidi kaltsiumisoolade segul, võivad olla karboniseeritud,
  kasutatakse lisaainete segude valmistamiseks  (1) |
| --- | --- |

—

põhinevad hargahelaga dodetsüülfenoolsulfiidi kaltsiumisoolade segul, võivad olla karboniseeritud,

kasutatakse lisaainete segude valmistamiseks  (1)

0 %

-

31.12.2022

0.7512

ex 3811 29 00

18

Lisaaine, mis koosneb dihüdroksübutaandihappe diestrist C12–16-alküül- ja C13-rikaste C11–14-isoalküülahelate seguga ja mida kasutatakse mootoriõlide valmistamiseks  (1)

0 %

-

31.12.2023

0.3069

ex 3824 99 92

88

Hüdroksüetüülitud 2,4,7,9-tetrametüüldek-5-üün-4,7-diool (CAS RN 9014-85–1)

0 %

-

31.12.2020

0.4719

ex 3824 99 93

35

Vähemalt 70 % klooritud parafiin (CAS RN 63449-39–8)

0 %

-

31.12.2024

0.6953

ex 3901 40 00

20

Okteen-LLDPE (lineaarne väikese tihedusega polüetüleen) graanulitena,

| — | okteenisisaldusega 10–20 % massist, |
| --- | --- |

—

okteenisisaldusega 10–20 % massist,

| — | sulavoolamiskiirusega 9,0–10,0 (vastavalt ASTMi standardile D1238 10.0/2.16), |
| --- | --- |

—

sulavoolamiskiirusega 9,0–10,0 (vastavalt ASTMi standardile D1238 10.0/2.16),

| — | sulavoolavusindeksiga (190 °C/2,16 kg) 0,40,6 g/10 min, |
| --- | --- |

—

sulavoolavusindeksiga (190 °C/2,16 kg) 0,40,6 g/10 min,

| — | tihedusega 0,909–0,913 g/cm3 (vastavalt ASTMi standardile D4703), |
| --- | --- |

—

tihedusega 0,909–0,913 g/cm3 (vastavalt ASTMi standardile D4703),

| — | geeli pindalaga kuni 20 mm2 24,6 cm3 kohta ja |
| --- | --- |

—

geeli pindalaga kuni 20 mm2 24,6 cm3 kohta ja

| — | antioksüdantide sisaldusega kuni 240 ppm |
| --- | --- |

—

antioksüdantide sisaldusega kuni 240 ppm

0 %

m3

31.12.2020

0.5161

ex 3919 10 80

ex 3919 90 80

70

75

Polüetüleenkile (rullis):

| — | ühelt poolt isekleepuv, |
| --- | --- |

—

ühelt poolt isekleepuv,

| — | kogupaksus 0,025–0,09 mm, |
| --- | --- |

—

kogupaksus 0,025–0,09 mm,

| — | kogulaius 60–1 110 mm,
  kasutatakse rubriikidesse 8521 ja 8528 kuuluvate toodete valmistamisel nende pinna kaitsmiseks  (1) |
| --- | --- |

—

kogulaius 60–1 110 mm,

kasutatakse rubriikidesse 8521 ja 8528 kuuluvate toodete valmistamisel nende pinna kaitsmiseks  (1)

0 %

-

31.12.2021

0.4947

ex 3919 90 80

65

Kleepuv kile paksusega 40–475 μm, koosneb ühest või mitmest läbipaistvast, metalliseeritud või värvitud polüetüleentereftalaatkihist, mis on ühelt poolt kaetud kriimustuskaitsekattega ja teiselt poolt rõhutundliku liimiga ning eraldatava kaitsekihiga

0 %

-

31.12.2024

0.3241

ex 3920 10 25

30

Ühekihiline suure tihedusega polüetüleenkile:

| — | polüetüleenisisaldusega vähemalt 99 % massist, |
| --- | --- |

—

polüetüleenisisaldusega vähemalt 99 % massist,

| — | paksusega 12–20 μm, |
| --- | --- |

—

paksusega 12–20 μm,

| — | pikkusega 4 000 –7 000 m, |
| --- | --- |

—

pikkusega 4 000 –7 000 m,

| — | laiusega 600–900 mm |
| --- | --- |

—

laiusega 600–900 mm

0 %

-

31.12.2023

0.3312

ex 3921 90 60

35

Mõlemalt poolt fluoroplastiga kaetud riidest ioonvahetusmembraanid elektrolüüsirakkudele, mida kasutatakse kloori ja leelise saamiseks  (1)

0 %

-

31.12.2023

0.6708

ex 4009 42 00

20

Kummist pidurivoolik,

| — | milles kumm on kombineeritud tekstiiliribadega, |
| --- | --- |

—

milles kumm on kombineeritud tekstiiliribadega,

| — | mille seina paksus on 3,2 mm, |
| --- | --- |

—

mille seina paksus on 3,2 mm,

| — | mille kumbagi otsa on surutud õõnes metallotsik ja |
| --- | --- |

—

mille kumbagi otsa on surutud õõnes metallotsik ja

| — | millel on üks või mitu kinnitusklambrit,
  kasutatakse gruppi 87 kuuluvate kaupade valmistamiseks  (1) |
| --- | --- |

—

millel on üks või mitu kinnitusklambrit,

kasutatakse gruppi 87 kuuluvate kaupade valmistamiseks  (1)

0 %

-

31.12.2024

0.7372

ex 5311 00 90

10

Pehmepaberikihile liimitud, paberlõngast labasekoeline riie,

| — | mille kaal on 190–280 g/m2 ja |
| --- | --- |

—

mille kaal on 190–280 g/m2 ja

| — | mis on lõigatud ristkülikuteks küljepikkusega 40–140 cm |
| --- | --- |

—

mis on lõigatud ristkülikuteks küljepikkusega 40–140 cm

0 %

-

31.12.2022

0.2546

ex 6903 90 90

30

Ränikarbiidist reaktsioonitorud ja hoidikud pehmenemistemperatuuriga 1 400 °C ja rohkem

0 %

-

31.12.2023

0.7619

ex 7006 00 90

40

Üliväändnemaatilise kvaliteediga (STN, Super Twisted Nematic) sooda-lubi-liivklaasist plaadid:

| — | pikkusega 300–1 500 mm, |
| --- | --- |

—

pikkusega 300–1 500 mm,

| — | laiusega 300–1 500 mm, |
| --- | --- |

—

laiusega 300–1 500 mm,

| — | paksusega 0,5–1,1 mm, |
| --- | --- |

—

paksusega 0,5–1,1 mm,

| — | ühel küljel indium-tina-oksiidkattega, mille takistus on 80–160 Ω, |
| --- | --- |

—

ühel küljel indium-tina-oksiidkattega, mille takistus on 80–160 Ω,

| — | teisel küljel võib olla mitmekihiline peegeldumisvastane kate ja masintöödeldud (rihvatud) servad |
| --- | --- |

—

teisel küljel võib olla mitmekihiline peegeldumisvastane kate ja masintöödeldud (rihvatud) servad

0 %

-

31.12.2023

0.7341

ex 7413 00 00

20

Valjuhääldi tsentreerimisrõngas, mis koosneb ühest või mitmest vibratsioonisummutist ja vähemalt kahest sinna sisse kootud või pressitud isoleerimata vaskkaablist

0 %

-

31.12.2022

0.3928

ex 7616 99 90

15

Alumiiniumist kärgplokid, mida kasutatakse lennukiosade valmistamiseks  (1)

0 %

p/st

31.12.2023

0.6730

ex 8101 96 00

10

Volframtraat, mille massist vähemalt 99 % moodustab volfram ning

| — | mille ristlõike läbimõõt ei ületa 50 μm, |
| --- | --- |

—

mille ristlõike läbimõõt ei ületa 50 μm,

| — | mille ühe meetri takistus on 40–300 Ω |
| --- | --- |

—

mille ühe meetri takistus on 40–300 Ω

0 %

-

31.12.2020

0.5838

ex 8105 90 00

10

Koobaltisulamist vardad ja traadid, mis sisaldavad massist:

| — | 35 % (± 2 %) koobaltit, |
| --- | --- |

—

35 % (± 2 %) koobaltit,

| — | 25 % (± 1 %) niklit, |
| --- | --- |

—

25 % (± 1 %) niklit,

| — | 19 % (± 1 %) kroomi ja |
| --- | --- |

—

19 % (± 1 %) kroomi ja

| — | 7 % (± 2 %) rauda,
  mis vastavad materjalispetsifikatsioonidele AMS 5842 |
| --- | --- |

—

7 % (± 2 %) rauda,

mis vastavad materjalispetsifikatsioonidele AMS 5842

0 %

-

31.12.2023

0.5570

ex 8207 30 10

10

Komplekt konveier- ja/või tandempressimisseadmeid lehtmetalli külmvormimiseks, pressimiseks, venitamiseks, lõikamiseks, mulgustamiseks, painutamiseks, kaliibrimiseks, kantimiseks ja paindekohtade silendamiseks, kasutatakse mootorsõidukite raami- või kereosade valmistamiseks  (1)

0 %

p/st

31.12.2022

0.5024

ex 8301 60 00

ex 8419 90 85

ex 8479 90 70

ex 8481 90 00

ex 8503 00 99

ex 8515 90 80

ex 8537 10 98

ex 8538 90 99

ex 8708 99 10

ex 8708 99 97

30

40

30

50

43

40

55

70

55

22

Silikoonist või plastist klaviatuurid, mis sisaldavad:

| — | lihtmetallist osi ning |
| --- | --- |

—

lihtmetallist osi ning

| — | mis võivad sisaldada plastist ja |
| --- | --- |

—

mis võivad sisaldada plastist ja

| — | klaaskiu või puiduga armeeritud epoksiidvaigust osi ning |
| --- | --- |

—

klaaskiu või puiduga armeeritud epoksiidvaigust osi ning

| — | võivad olla pealetrükiga või töödeldud pinnaga, |
| --- | --- |

—

võivad olla pealetrükiga või töödeldud pinnaga,

| — | võivad olla elektrijuhtmega, |
| --- | --- |

—

võivad olla elektrijuhtmega,

| — | võivad olla membraaniga, |
| --- | --- |

—

võivad olla membraaniga,

| — | võivad olla ühe- või mitmekihilise kaitsekilega |
| --- | --- |

—

võivad olla ühe- või mitmekihilise kaitsekilega

0 %

p/st

31.12.2020

0.7670

ex 8409 91 00

25

Mootori silindrite õhusisselaskemoodul, mis koosneb järgmistest osadest:

| — | imitoru, |
| --- | --- |

—

imitoru,

| — | rõhuandur, |
| --- | --- |

—

rõhuandur,

| — | elektriline klapp, |
| --- | --- |

—

elektriline klapp,

| — | voolikud, |
| --- | --- |

—

voolikud,

| — | kronsteinid,
  kasutatakse mootorsõidukite mootorite valmistamiseks  (1) |
| --- | --- |

—

kronsteinid,

kasutatakse mootorsõidukite mootorite valmistamiseks  (1)

0 %

-

31.12.2023

0.7718

ex 8409 99 00

75

Ferriit-perliitterasest tsingitud kõrgsurve-kütusejuhik:

| — | millel on vähemalt üks rõhuandur ja üks ventiil, |
| --- | --- |

—

millel on vähemalt üks rõhuandur ja üks ventiil,

| — | pikkusega 314–322 mm, |
| --- | --- |

—

pikkusega 314–322 mm,

| — | töörõhuga kuni 225 MPa, |
| --- | --- |

—

töörõhuga kuni 225 MPa,

| — | sisendtemperatuuriga kuni 95 °C, |
| --- | --- |

—

sisendtemperatuuriga kuni 95 °C,

| — | ümbritseva keskkonna temperatuuriga – 45...145 °C,
  kasutatakse mootorsõidukite diiselmootorite valmistamisel  (1) |
| --- | --- |

—

ümbritseva keskkonna temperatuuriga – 45...145 °C,

kasutatakse mootorsõidukite diiselmootorite valmistamisel  (1)

0 %

-

31.12.2024

0.7377

ex 8481 80 59

40

Voolu reguleerkraan:

| — | terasest, |
| --- | --- |

—

terasest,

| — | väljundavaga, mille läbimõõt on 0,05–0,5 mm, |
| --- | --- |

—

väljundavaga, mille läbimõõt on 0,05–0,5 mm,

| — | sisendavaga, mille läbimõõt on 0,1–1,3 mm, |
| --- | --- |

—

sisendavaga, mille läbimõõt on 0,1–1,3 mm,

| — | kroomnitriidkattega, |
| --- | --- |

—

kroomnitriidkattega,

| — | pinnakaredusega Rp 0,4 |
| --- | --- |

—

pinnakaredusega Rp 0,4

0 %

-

31.12.2022

0.7381

ex 8481 80 59

50

Elektromagnetklapp koguste reguleerimiseks:

| — | kolviga |
| --- | --- |

—

kolviga

| — | solenoidiga, mille mähise takistus on 1,85–8,2 Ω |
| --- | --- |

—

solenoidiga, mille mähise takistus on 1,85–8,2 Ω

0 %

-

31.12.2022

0.7604

ex 8484 20 00

20

Mehaaniline tihendusseade, mis on kokku pandud kahest liikuvast rõngast (keraamiline vastasrõngas, mille soojusjuhtivus on alla 80 W/mK, ja süsinikust liugrõngas), ühest vedrust ja välispinnal olevast nitriilhermeetikust

0 %

-

31.12.2023

0.5577

ex 8501 31 00

50

Harjadeta alalisvoolumootor:

| — | välisläbimõõduga 80–200 mm, |
| --- | --- |

—

välisläbimõõduga 80–200 mm,

| — | toitepingega 9–16 V, |
| --- | --- |

—

toitepingega 9–16 V,

| — | võimsusega 300–750 W temperatuuril 20 °C, |
| --- | --- |

—

võimsusega 300–750 W temperatuuril 20 °C,

| — | pöördemomendiga 2,00–7,00 Nm temperatuuril 20 °C, |
| --- | --- |

—

pöördemomendiga 2,00–7,00 Nm temperatuuril 20 °C,

| — | nimikiirusega 600–3 100 pööret minutis temperatuuril 20 °C, |
| --- | --- |

—

nimikiirusega 600–3 100 pööret minutis temperatuuril 20 °C,

| — | selsüüntüüpi või Halli efektil põhineva rootori asendianduriga või ilma selleta, |
| --- | --- |

—

selsüüntüüpi või Halli efektil põhineva rootori asendianduriga või ilma selleta,

| — | rihmarattaga või ilma,
  kasutatakse autode võimendiga roolisüsteemides |
| --- | --- |

—

rihmarattaga või ilma,

kasutatakse autode võimendiga roolisüsteemides

0 %

-

31.12.2022

0.4855

ex 8501 33 00

ex 8501 40 80

ex 8501 53 50

30

50

10

Elektriajam mootorsõidukitele, võimsusega kuni 315 kW:

| — | ülekandega või ülekandeta vahelduv- või alalisvoolumootoriga, |
| --- | --- |

—

ülekandega või ülekandeta vahelduv- või alalisvoolumootoriga,

| — | jõuelektroonikaga või ilma |
| --- | --- |

—

jõuelektroonikaga või ilma

0 %

-

31.12.2021

0.5783

ex 8503 00 99

40

Kütuseelemendi membraan, rullides või lehtedena, laiusega kuni 150 cm, kasutatakse rubriiki 8501 kuuluvate kütuseelementide valmistamiseks  (1)

0 %

p/st

31.12.2022

0.7029

ex 8505 11 00

47

Kolmnurga-, ruudu- või ristkülikukujulised, kumerad või siledad või ümardatud nurkadega, neodüümi, rauda ja boori sisaldavad tooted, mida kasutatakse pärast magneetimist püsimagnetina ja mille mõõtmed on järgmised:

| — | pikkus 9–105 mm, |
| --- | --- |

—

pikkus 9–105 mm,

| — | laius 5–105 mm ja |
| --- | --- |

—

laius 5–105 mm ja

| — | kõrgus 2–55 mm |
| --- | --- |

—

kõrgus 2–55 mm

0 %

-

31.12.2021

0.7511

ex 8505 19 90

60

Paagutatud ferriidist pool- või veerandtoru kujuline või ümardatud nurkadega toode, mida kasutatakse pärast magneetimist püsimagnetina ja mille mõõtmed on järgmised:

| — | pikkusega 10–100 mm (± 1 mm), |
| --- | --- |

—

pikkusega 10–100 mm (± 1 mm),

| — | laiusega 10–100 mm (± 1 mm), |
| --- | --- |

—

laiusega 10–100 mm (± 1 mm),

| — | paksusega 2–15 mm (±0,15 mm) |
| --- | --- |

—

paksusega 2–15 mm (±0,15 mm)

0 %

-

31.12.2023

0.6703

ex 8507 60 00

33

Liitium-ioonaku:

| — | pikkusega 150–1 000 mm, |
| --- | --- |

—

pikkusega 150–1 000 mm,

| — | laiusega 100–1 000 mm, |
| --- | --- |

—

laiusega 100–1 000 mm,

| — | kõrgusega 200–1 500 mm, |
| --- | --- |

—

kõrgusega 200–1 500 mm,

| — | massiga 75–200 kg, |
| --- | --- |

—

massiga 75–200 kg,

| — | nimimahutavusega 150–500 Ah, |
| --- | --- |

—

nimimahutavusega 150–500 Ah,

| — | nimiväljundpingega 230 V (faasijuhi ja neutraaljuhi vahel) vahelduvpinge korral või nimipingega 64 V (± 10 %) |
| --- | --- |

—

nimiväljundpingega 230 V (faasijuhi ja neutraaljuhi vahel) vahelduvpinge korral või nimipingega 64 V (± 10 %)

1,3 %

-

31.12.2020

0.6702

ex 8507 60 00

37

Liitium-ioonaku:

| — | pikkusega 1 200 –2 000 mm, |
| --- | --- |

—

pikkusega 1 200 –2 000 mm,

| — | laiusega 800–1 300 mm, |
| --- | --- |

—

laiusega 800–1 300 mm,

| — | kõrgusega 2 000 –2 800 mm, |
| --- | --- |

—

kõrgusega 2 000 –2 800 mm,

| — | massiga 1 800 –3 000 kg, |
| --- | --- |

—

massiga 1 800 –3 000 kg,

| — | nimimahtuvusega 2 800 –7 200 Ah |
| --- | --- |

—

nimimahtuvusega 2 800 –7 200 Ah

1,3 %

-

31.12.2020

0.5342

ex 8507 60 00

65

Silindrikujuline liitiumioonaku:

| — | alalispingega 3,5–3,8 V, |
| --- | --- |

—

alalispingega 3,5–3,8 V,

| — | nimimahtuvusega 300–900 mAh ja |
| --- | --- |

—

nimimahtuvusega 300–900 mAh ja

| — | läbimõõduga 10,0–14,5 mm |
| --- | --- |

—

läbimõõduga 10,0–14,5 mm

1,3 %

-

31.12.2021

0.6753

ex 8507 60 00

77

Laetavad liitiumioonakud:

| — | pikkusega 700–2 820 mm, |
| --- | --- |

—

pikkusega 700–2 820 mm,

| — | laiusega 935–1 660 mm, |
| --- | --- |

—

laiusega 935–1 660 mm,

| — | kõrgusega 85–700 mm, |
| --- | --- |

—

kõrgusega 85–700 mm,

| — | massiga 250–700 kg, |
| --- | --- |

—

massiga 250–700 kg,

| — | energiamahutavusega kuni 175 kWh, |
| --- | --- |

—

energiamahutavusega kuni 175 kWh,

| — | nimipingega 400 V |
| --- | --- |

—

nimipingega 400 V

1,3 %

-

31.12.2020

0.6863

ex 8512 30 90

20

Parkimisandurite süsteemi hoiatussummer plastümbrises, töötab piesomehaanilisel põhimõttel ning sisaldab järgmisi osi:

| — | trükkplaat, |
| --- | --- |

—

trükkplaat,

| — | ühenduspesa, |
| --- | --- |

—

ühenduspesa,

| — | metallhoidikuga või ilma,
  kasutatakse gruppi 87 kuuluvate kaupade valmistamiseks  (1) |
| --- | --- |

—

metallhoidikuga või ilma,

kasutatakse gruppi 87 kuuluvate kaupade valmistamiseks  (1)

0 %

p/st

31.12.2020

0.6689

ex 8529 90 65

28

Elektroonikakoost, mis sisaldab trükkplaati, millel on vähemalt:

| — | multimeediarakenduste ja videosignaali töötlemise protsessorid, |
| --- | --- |

—

multimeediarakenduste ja videosignaali töötlemise protsessorid,

| — | FPGA (programmeeritav ventiilmaatriks), |
| --- | --- |

—

FPGA (programmeeritav ventiilmaatriks),

| — | välkmälu, |
| --- | --- |

—

välkmälu,

| — | operatiivmälu, |
| --- | --- |

—

operatiivmälu,

| — | võivad olla USB-, HDMI-, VGA- ja RJ-45 liidesed, |
| --- | --- |

—

võivad olla USB-, HDMI-, VGA- ja RJ-45 liidesed,

| — | pistikupesad ja pistikud LCD-ekraaniga ühendamiseks, LED-valgustus ja juhtpaneel |
| --- | --- |

—

pistikupesad ja pistikud LCD-ekraaniga ühendamiseks, LED-valgustus ja juhtpaneel

0 %

p/st

31.12.2020

0.7251

ex 8537 10 91

70

Programmeeritav mootorimälu kontroller pingele kuni 1 000 V, sisaldab vähemalt järgmist:

| — | trükkplaat aktiivsete ja passiivsete komponentidega, |
| --- | --- |

—

trükkplaat aktiivsete ja passiivsete komponentidega,

| — | alumiiniumkorpus ning |
| --- | --- |

—

alumiiniumkorpus ning

| — | mitu ühenduspesa |
| --- | --- |

—

mitu ühenduspesa

0 %

p/st

31.12.2022

0.6866

ex 8538 90 91

ex 8538 90 99

20

50

Siseantenn autouste lukustussüsteemi jaoks, millel on:

| — | antennimoodul plastkorpuses, |
| --- | --- |

—

antennimoodul plastkorpuses,

| — | ühenduskaabel koos pistikuga, |
| --- | --- |

—

ühenduskaabel koos pistikuga,

| — | vähemalt kaks kinnitusklambrit, |
| --- | --- |

—

vähemalt kaks kinnitusklambrit,

| — | võib olla polüklooritud bifenüülist koos sisseehitatud vooluahela, dioodide ja transistoridega,
  kasutatakse gruppi 87 kuuluvate kaupade valmistamiseks  (1) |
| --- | --- |

—

võib olla polüklooritud bifenüülist koos sisseehitatud vooluahela, dioodide ja transistoridega,

kasutatakse gruppi 87 kuuluvate kaupade valmistamiseks  (1)

0 %

p/st

31.12.2020

0.5953

ex 8538 90 99

95

Vaskplaat, mida kasutatakse soojusvahetina selliste isoleeritud paisuga bipolaartransistoride (IGBT) moodulite valmistamiseks, mis koosnevad rohkematest osadest kui IGBT kiibid ja dioodid, ja mille pinge on 650–1 200 V  (1)

0 %

p/st

31.12.2023

0.6710

ex 8544 30 00

ex 8544 42 90

60

50

Neljasooneline ühenduskaabel kahe pistikupesaga, kasutatakse navigeerimis- ja audiosüsteemidest saadavate digitaalsignaalide ülekandmiseks USB-konnektorile, kasutatakse gruppi 87 kuuluvate kaupade valmistamiseks  (1)

0 %

-

31.12.2020

0.6867

ex 8544 30 00

85

Kahesooneline pikenduskaabel kahe pistikühendusega, sisaldab vähemalt järgmist:

| — | kummist kaitsekrae, |
| --- | --- |

—

kummist kaitsekrae,

| — | metallist kinnitusklamber,
  kasutatakse gruppi 87 kuuluvate sõidukite valmistamiseks kiirussensorite ühendamiseks |
| --- | --- |

—

metallist kinnitusklamber,

kasutatakse gruppi 87 kuuluvate sõidukite valmistamiseks kiirussensorite ühendamiseks

0 %

p/st

31.12.2020

0.5002

ex 8545 90 90

40

Korrosioonikindel kihiline tehnilisest kiust substraat gaasidifusioonikihtide jaoks:

| — | kindla kiupikkuse, paindetugevuse, poorsuse, soojusjuhtivuse, elektritakistusega, |
| --- | --- |

—

kindla kiupikkuse, paindetugevuse, poorsuse, soojusjuhtivuse, elektritakistusega,

| — | paksusega alla 600 μm, |
| --- | --- |

—

paksusega alla 600 μm,

| — | pinnamassiga alla 500 g/m2 |
| --- | --- |

—

pinnamassiga alla 500 g/m2

0 %

m2

31.12.2020

0.7581

ex 8708 50 20

ex 8708 50 99

ex 8708 99 10

ex 8708 99 97

60

15

45

65

Auto jaotuskast ühe sisendi ja topeltväljundiga, pöördemomendi jaotamiseks esi- ja tagasilla vahel, alumiiniumkorpuses, mõõtmetega kuni 565 mm × 570 mm × 510 mm, sisaldab järgmisi osi:

| — | vähemalt üks ajam, |
| --- | --- |

—

vähemalt üks ajam,

| — | sisemise kettülekandega või ilma |
| --- | --- |

—

sisemise kettülekandega või ilma

0 %

-

31.12.2024

0.6711

ex 8708 80 20

ex 8708 80 35

10

10

Vedruamordi ülemine tugilaager, millel on:

| — | metallhoidik kolme kinnituskruviga ja |
| --- | --- |

—

metallhoidik kolme kinnituskruviga ja

| — | kummipuhver,
  kasutatakse gruppi 87 kuuluvate kaupade valmistamiseks  (1) |
| --- | --- |

—

kummipuhver,

kasutatakse gruppi 87 kuuluvate kaupade valmistamiseks  (1)

0 %

p/st

31.12.2020

0.6705

ex 8708 80 20

ex 8708 80 91

20

10

Autošassii tagaosas kasutatav põikvarras, millel on kaitsev plastkiht ja kaks kummipuksidega metallkorpust, kasutatakse gruppi 87 kuuluvate kaupade valmistamiseks  (1)

0 %

p/st

31.12.2020

0.6704

ex 8708 80 20

ex 8708 80 91

30

20

Autošassii tagaosas kasutatav põikvarras, millel on ümar kuulliiges ja kummipuksiga metallkorpus, kasutatakse gruppi 87 kuuluvate kaupade valmistamiseks  (1)

0 %

p/st

31.12.2020

0.7365

ex 8708 80 99

30

Pindkarastatud terasest kolvivars mootorsõidukite hüdraulilistes või hüdropneumaatilistes amortisaatorites kasutamiseks:

| — | kroomkattega, |
| --- | --- |

—

kroomkattega,

| — | läbimõõduga 11–28 mm, |
| --- | --- |

—

läbimõõduga 11–28 mm,

| — | pikkusega 80–600 mm,
  keermestatud otsaga või torniga kontaktkeevitamiseks |
| --- | --- |

—

pikkusega 80–600 mm,

keermestatud otsaga või torniga kontaktkeevitamiseks

0 %

-

31.12.2022

0.6687

ex 8708 95 10

ex 8708 95 99

10

20

Ülitugevast polüamiidkiust valmistatud täispuhutav turvapadi,

| — | õmmeldud, |
| --- | --- |

—

õmmeldud,

| — | volditud kolmemõõtmeliseks pakiks, termiliselt kinnitatud, või lame (voltimata) kaitsepadi, võib olla termiliselt kinnitatud |
| --- | --- |

—

volditud kolmemõõtmeliseks pakiks, termiliselt kinnitatud, või lame (voltimata) kaitsepadi, võib olla termiliselt kinnitatud

0 %

p/st

31.12.2020

0.6686

ex 8714 10 90

10

Mootorratta kahvli sisetorud:

| — | süsinikterasest SAE1541, |
| --- | --- |

—

süsinikterasest SAE1541,

| — | tugeva, 20 μm (+ 15 μm/– 5 μm) paksuse kroomikihiga, |
| --- | --- |

—

tugeva, 20 μm (+ 15 μm/– 5 μm) paksuse kroomikihiga,

| — | seinapaksusega 1,3–1,6 mm, |
| --- | --- |

—

seinapaksusega 1,3–1,6 mm,

| — | katkevenivusega 15 %, |
| --- | --- |

—

katkevenivusega 15 %,

| — | perforeeritud |
| --- | --- |

—

perforeeritud

0 %

p/st

31.12.2020

0.5692

ex 9002 11 00

20

Objektiivid:

| — | mõõtmetega kuni 95 mm × 55 mm × 50 mm, |
| --- | --- |

—

mõõtmetega kuni 95 mm × 55 mm × 50 mm,

| — | resolutsiooniga 160 rida/mm või rohkem ning |
| --- | --- |

—

resolutsiooniga 160 rida/mm või rohkem ning

| — | suumifaktoriga 18 |
| --- | --- |

—

suumifaktoriga 18

0 %

-

31.12.2022

0.6527

ex 9029 20 31

ex 9029 90 00

20

30

Osadeks jagatud näidikupaneel mikroprotsessori juhtmooduliga, samm-mootoriga või ilma ning leedindikaatorlampidega või vedelkristallnäidikuga, mis näitab vähemalt järgmist:

| — | kiirus, |
| --- | --- |

—

kiirus,

| — | mootori pöörlemiskiirus, |
| --- | --- |

—

mootori pöörlemiskiirus,

| — | mootori temperatuur, |
| --- | --- |

—

mootori temperatuur,

| — | kütuse tase,
  ning mille teabeedastus toimub CAN-BUSi ja/või K-LINE’i protokollide järgi, kasutatakse gruppi 87 kuuluvate kaupade valmistamiseks |
| --- | --- |

—

kütuse tase,

ning mille teabeedastus toimub CAN-BUSi ja/või K-LINE’i protokollide järgi, kasutatakse gruppi 87 kuuluvate kaupade valmistamiseks

0 %

p/st

31.12.2024

0.5025

ex 9401 90 80

10

Allalastava seljatoega autoistmete valmistamiseks kasutatavad põrkrattad  (1)

0 %

p/st

31.12.2020”

| 4) | Lisatakse järgmised kandedvastavalt teises ja kolmandas veerus esitatud CN-koodi ja TARICi koodide numbrite järjestusele:











  Seerianumber | CN-kood | TARIC | Kauba kirjeldus | Ühepoolse tollimaksu määr | Täiendav mõõtühik | Kohustusliku läbivaatamise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „0.7897 | ex 2825 20 00 | 10 | Liitiumhüdroksiidmonohüdraat (CAS RN 1310-66–3) | 2,6 % | - | 31.12.2020 |
| 0.7895 | ex 2903 72 00 | 10 | Dikloro-1,1,1-trifluoroetaan (CAS RN 306–83-2) puhtusega vähemalt 99 % massist | 0 % | - | 31.12.2024 |
| 0.7826 | ex 2903 79 30 | 30 | 1-bromo-5-kloropentaan (CAS RN 54512-75–3) puhtusega vähemalt 99 % massist | 0 % | - | 31.12.2024 |
| 0.7914 | ex 2905 39 95 | 70 | 2-metüülpropaan-1,3-diool (CAS RN 2163-42–0) puhtusega vähemalt 98 % massist | 0 % | - | 31.12.2024 |
| 0.7828 | ex 2909 30 38 | 50 | 2-(1-adamantüül)-4-bromoanisool (CAS RN 104224-63–7) puhtusega vähemalt 99 % massist | 0 % | - | 31.12.2024 |
| 0.7846 | ex 2909 50 00 | 40 | 2-metoksü-4-(trifluorometoksü)fenool (CAS RN 166312-49–8) puhtusega vähemalt 98 % massist | 0 % | - | 31.12.2024 |
| 0.7910 | ex 2909 60 00 | 50 | 3,6,9-(etüül- ja/või propüül)-3,6,9-trimetüül-1,2,4,5,7,8-heksoksonaani (CAS RN 1613243-54–1) lahus mineraalpiirituses (CAS RN 1174522-09–8), mis sisaldab 25–41 % massist heksoksonaane | 0 % | - | 31.12.2024 |
| 0.7824 | ex 2914 50 00 | 15 | 1,1-dimetoksüatsetoon (CAS RN 6342-56–9) puhtusega vähemalt 98 % massist | 0 % | - | 31.12.2024 |
| 0.7834 | ex 2915 40 00 | 10 | Etüüldikloroatsetaat (CAS RN 515–84-4) puhtusega vähemalt 98 % massist | 0 % | - | 31.12.2024 |
| 0.7830 | ex 2915 40 00 | 20 | Naatriumdikloroatsetaat (CAS RN 650–51-1) puhtusega vähemalt 96 % massist | 0 % | - | 31.12.2024 |
| 0.7899 | ex 2915 90 70 | 18 | Müristiinhappe liitiumsool (CAS RN 20336-96–3) puhtusega vähemalt 95 % massist | 0 % | - | 31.12.2024 |
| 0.7845 | ex 2916 39 90 | 22 | 6-bromo-2-fluoro-3-(trifluorometüül)bensoehape (CAS RN 1026962-68–4) puhtusega vähemalt 95 % massist | 0 % | - | 31.12.2024 |
| 0.7827 | ex 2916 39 90 | 27 | Metüül-6-bromo-2-naftoaat (CAS RN 33626-98–1) puhtusega vähemalt 99 % massist | 0 % | - | 31.12.2024 |
| 0.7880 | ex 2917 19 80 | 45 | Raudfumaraat (CAS RN 141–01-5) puhtusega vähemalt 93 % massist | 0 % | - | 31.12.2024 |
| 0.7907 | ex 2918 19 98 | 50 | 12-hüdroksüoktadekaanhape (CAS RN 106–14-9) puhtusega vähemalt 90 % massist polüglütseriin-polü-12-hüdroksüoktadekaanhappe estrite valmistamiseks  (2) | 0 % | - | 31.12.2024 |
| 0.7864 | ex 2918 30 00 | 35 | 3-oksotsüklobutaan-1-karboksüülhape (CAS RN 23761-23–1) puhtusega vähemalt 98 % massist | 0 % | - | 31.12.2024 |
| 0.7898 | ex 2920 29 00 | 80 | 2,4,8,10-tetrakis(1,1-dimetüületüül)-6-(2-etüülheksüüloksü)-12H-dibenso[d,g][1,3,2]dioksafosfotsiin (CAS RN 126050-54–2) puhtusega vähemalt 95 % massist (CAS RN 126050-54–2) | 0 % | - | 31.12.2024 |
| 0.7894 | ex 2921 51 90 | 10 | N-(4-klorofenüül)benseen-1,2-diamiin (CAS RN 68817-71–0) puhtusega vähemalt 97 % massist | 0 % | - | 31.12.2024 |
| 0.7860 | ex 2922 19 00 | 15 | Vesilahus, mille koostis % massistdes on järgmine:






  — | vähemalt 73 % 2-amino-2-metüül-1-propanooli (CAS RN 124–68-5), |

4)

Lisatakse järgmised kandedvastavalt teises ja kolmandas veerus esitatud CN-koodi ja TARICi koodide numbrite järjestusele:

Seerianumber

CN-kood

TARIC

Kauba kirjeldus

Ühepoolse tollimaksu määr

Täiendav mõõtühik

Kohustusliku läbivaatamise kuupäev

„0.7897

ex 2825 20 00

10

Liitiumhüdroksiidmonohüdraat (CAS RN 1310-66–3)

2,6 %

-

31.12.2020

0.7895

ex 2903 72 00

10

Dikloro-1,1,1-trifluoroetaan (CAS RN 306–83-2) puhtusega vähemalt 99 % massist

0 %

-

31.12.2024

0.7826

ex 2903 79 30

30

1-bromo-5-kloropentaan (CAS RN 54512-75–3) puhtusega vähemalt 99 % massist

0 %

-

31.12.2024

0.7914

ex 2905 39 95

70

2-metüülpropaan-1,3-diool (CAS RN 2163-42–0) puhtusega vähemalt 98 % massist

0 %

-

31.12.2024

0.7828

ex 2909 30 38

50

2-(1-adamantüül)-4-bromoanisool (CAS RN 104224-63–7) puhtusega vähemalt 99 % massist

0 %

-

31.12.2024

0.7846

ex 2909 50 00

40

2-metoksü-4-(trifluorometoksü)fenool (CAS RN 166312-49–8) puhtusega vähemalt 98 % massist

0 %

-

31.12.2024

0.7910

ex 2909 60 00

50

3,6,9-(etüül- ja/või propüül)-3,6,9-trimetüül-1,2,4,5,7,8-heksoksonaani (CAS RN 1613243-54–1) lahus mineraalpiirituses (CAS RN 1174522-09–8), mis sisaldab 25–41 % massist heksoksonaane

0 %

-

31.12.2024

0.7824

ex 2914 50 00

15

1,1-dimetoksüatsetoon (CAS RN 6342-56–9) puhtusega vähemalt 98 % massist

0 %

-

31.12.2024

0.7834

ex 2915 40 00

10

Etüüldikloroatsetaat (CAS RN 515–84-4) puhtusega vähemalt 98 % massist

0 %

-

31.12.2024

0.7830

ex 2915 40 00

20

Naatriumdikloroatsetaat (CAS RN 650–51-1) puhtusega vähemalt 96 % massist

0 %

-

31.12.2024

0.7899

ex 2915 90 70

18

Müristiinhappe liitiumsool (CAS RN 20336-96–3) puhtusega vähemalt 95 % massist

0 %

-

31.12.2024

0.7845

ex 2916 39 90

22

6-bromo-2-fluoro-3-(trifluorometüül)bensoehape (CAS RN 1026962-68–4) puhtusega vähemalt 95 % massist

0 %

-

31.12.2024

0.7827

ex 2916 39 90

27

Metüül-6-bromo-2-naftoaat (CAS RN 33626-98–1) puhtusega vähemalt 99 % massist

0 %

-

31.12.2024

0.7880

ex 2917 19 80

45

Raudfumaraat (CAS RN 141–01-5) puhtusega vähemalt 93 % massist

0 %

-

31.12.2024

0.7907

ex 2918 19 98

50

12-hüdroksüoktadekaanhape (CAS RN 106–14-9) puhtusega vähemalt 90 % massist polüglütseriin-polü-12-hüdroksüoktadekaanhappe estrite valmistamiseks  (2)

0 %

-

31.12.2024

0.7864

ex 2918 30 00

35

3-oksotsüklobutaan-1-karboksüülhape (CAS RN 23761-23–1) puhtusega vähemalt 98 % massist

0 %

-

31.12.2024

0.7898

ex 2920 29 00

80

2,4,8,10-tetrakis(1,1-dimetüületüül)-6-(2-etüülheksüüloksü)-12H-dibenso[d,g][1,3,2]dioksafosfotsiin (CAS RN 126050-54–2) puhtusega vähemalt 95 % massist (CAS RN 126050-54–2)

0 %

-

31.12.2024

0.7894

ex 2921 51 90

10

N-(4-klorofenüül)benseen-1,2-diamiin (CAS RN 68817-71–0) puhtusega vähemalt 97 % massist

0 %

-

31.12.2024

0.7860

ex 2922 19 00

15

Vesilahus, mille koostis % massistdes on järgmine:

—

vähemalt 73 % 2-amino-2-metüül-1-propanooli (CAS RN 124–68-5),

| — | 4,5–27 % vett (CAS RN 7732-18–5) |
| --- | --- |

—

4,5–27 % vett (CAS RN 7732-18–5)

0 %

-

31.12.2024

0.7853

ex 2922 49 85

13

O-bensüülglütsiin-p-tolueensulfonaat (CAS RN 1738-76–7) puhtusega vähemalt 93 % massist

0 %

-

31.12.2024

0.7879

ex 2923 90 00

50

Betaiinvesinikkloriid (CAS RN 590–46-5) puhtusega vähemalt 93 % massist

0 %

-

31.12.2024

0.7841

ex 2924 29 70

47

(S)-tert-butüül(1-amino-3-(4-jodofenüül)-1-oksopropaan-2-üül)karbamaat (CAS RN 868694-44–4) puhtusega vähemalt 95 % massist

0 %

-

31.12.2024

0.7832

ex 2925 29 00

50

(Klorometüleen)dimetüülimiiniumkloriid (CAS RN 3724-43–4) puhtusega vähemalt 95 % massist

0 %

-

31.12.2024

0.7859

ex 2930 90 98

29

4-amino-5-(etüülsulfanüül)-2-metoksübensoehape (CAS RN 71675-86–0) puhtusega vähemalt 98 % massist

0 %

-

31.12.2024

0.7833

ex 2930 90 98

31

(p-tolueensulfonüül)metüülisotsüaniid (CAS RN 36635-61–7) puhtusega vähemalt 98 % massist

0 %

-

31.12.2024

0.7838

ex 2932 20 90

53

(R)-4-propüüldihüdrofuraan-2(3H)-oon (CAS RN 63095-51–2) puhtusega vähemalt 98 % massist

0 %

-

31.12.2024

0.7855

ex 2932 99 00

37

4-(2-butüül-1-bensofuraan-3-karbonüül)-2,6-dijodofenool (CAS RN 1951-26–4) puhtusega vähemalt 99 % massist

0 %

-

31.12.2024

0.7903

ex 2933 19 90

13

3-(difluorometüül)-5-fluoro-1-metüül-1H-pürasool-4-karbonüülfluoriid (CAS RN 1255735-07–9) puhtusega vähemalt 95 % massist

0 %

-

31.12.2024

0.7835

ex 2933 19 90

17

1,3-dimetüül-1H-pürasool (CAS RN 694–48-4) puhtusega vähemalt 98 % massist

0 %

-

31.12.2024

0.7918

ex 2933 19 90

23

Fluindapüür (ISO) (CAS RN 1383809-87–7) puhtusega vähemalt 96 % massist

0 %

-

31.12.2024

0.7836

ex 2933 19 90

27

3-(3,3,3-trifluoro-2,2-dimetüülpropoksü)-1H-pürasool-4-karboksüülhape (CAS RN 2229861-20–3) puhtusega vähemalt 95 % massist

0 %

-

31.12.2024

0.7844

ex 2933 39 99

74

4-aminopüridiin-2-karboksamiid (CAS RN 100137-47–1) puhtusega vähemalt 98 % massist

0 %

-

31.12.2024

0.7906

ex 2933 39 99

81

4-hüdroksü-3-püridiinsulfoonhape (CAS RN 51498-37–4) puhtusega vähemalt 98 % massist

0 %

-

31.12.2024

0.7866

ex 2933 39 99

82

Pikloraam (ISO) (CAS RN 1918-02–1), mis sisaldab vett kuni 15 % massist ja mille kuivaine puhtus on vähemalt 92 %

0 %

-

31.12.2024

0.7825

ex 2933 59 95

68

Guaniin (CAS RN 73–40-5) puhtusega vähemalt 99 % massist

0 %

-

31.12.2024

0.7839

ex 2933 99 80

66

(6-(4-fluorobensüül)-3,3-dimetüül-2,3-dihüdro-1H-pürrolo[3,2-b]püriid-5-üül)metanool (CAS RN 1799327-42–6) puhtusega vähemalt 98 % massist

0 %

-

31.12.2024

0.7843

ex 2934 99 90

17

(S)-4-(tert-butoksükarbonüül)-1,4-oksasepaan-2-karboksüülhape (CAS RN 1273567-44–4) puhtusega vähemalt 95 % massist

0 %

-

31.12.2024

0.7837

ex 2934 99 90

29

(2R,5S)-tert-butüül-4-bensüül-2-metüül-5-(((R)-3-metüülmorfolino)methüül)piperasiin-1-karboksülaat (CAS RN 1403902-77–1) puhtusega vähemalt 98 % massist

0 %

-

31.12.2024

0.7840

ex 2934 99 90

33

(2R,3R,5R)-5-(4-amino-2-oksopürimidiin-1(2H)-üül)-2-((bensoüüloksü)metüül)-4,4-difluorotetrahüdrofuraan-3-üül-bensoaat (CAS RN 134790-39–9) puhtusega vähemalt 98 % massist

0 %

-

31.12.2024

0.7842

ex 2934 99 90

69

3-metüül-5-(4,4,5,5-tetrametüül-1,3,2-dioksaborolaan-2-üül)benso[d]oksasool-2(3H)-oon (CAS RN 1220696-32–1) puhtusega vähemalt 95 % massist

0 %

-

31.12.2024

0.7854

ex 2935 90 90

70

(4S)-4-hüdroksü-2-(3-metoksüpropüül)-3,4-dihüdro-2H-tieno[3,2-e]tiasiin-6-sulfoonamiid-1,1-dioksiid (CAS RN 154127-42–1) puhtusega vähemalt 97 % massist

0 %

-

31.12.2024

0.7885

ex 3204 15 00

20

Värvaine C.I. Vat Blue 1 (CAS RN 482–89-3) ja sellel põhinevad värvivalmistised, mis sisaldavad värvainet C.I. Vat Blue 1 vähemalt 94 % massist

0 %

-

31.12.2024

0.7922

ex 3823 19 10

20

12-hüdroksüoktadekaanhape (CAS RN 106–14-9) polüglütseriin-polü-12-hüdroksüoktadekaanhappe estrite valmistamiseks  (2)

0 %

-

31.12.2024

0.7831

ex 3824 99 92

62

9-boorabitsüklo[3.3.1.]nonaani (CAS RN 280–64-8) lahus tetrahüdrofuraanis (CAS RN 109–99-9), mis sisaldab vähemalt 6 % massist 9-boorabitsüklo[3.3.1.]nonaani

0 %

-

31.12.2024

0.7861

ex 3903 90 90

33

Stüreeni, divinüülbenseeni ja klorometüülstüreeni kopolümeer (CAS RN 55844-94–5) puhtusega vähemalt 99 % massist

0 %

-

31.12.2024

0.7865

ex 3909 40 00

70

Polümeer helvestena, koosneb vähemalt 98 % massist fenoolvaikudest (broomitud oktüülfenoolformaldehüüd) pehmenemistemperatuuriga 80–95 °C (vastavalt ASTMi standardile E28-92) (CAS RN 112484-41–0)

0 %

-

31.12.2024

0.7882

ex 3920 69 00

30

Ühe- või mitmekihiline ristipidi orienteeritud kokkutõmbuv kile:

| — | koosneb üle 85 % massist polüpiimhappest, kuni 5 % anorgaanilistest või orgaanilistest lisaainetest ja kuni 10 % biolagunevatel polüestritel põhinevatest lisaainetest, |
| --- | --- |

—

koosneb üle 85 % massist polüpiimhappest, kuni 5 % anorgaanilistest või orgaanilistest lisaainetest ja kuni 10 % biolagunevatel polüestritel põhinevatest lisaainetest,

| — | paksusega 20–100 μm, |
| --- | --- |

—

paksusega 20–100 μm,

| — | pikkusega 2 385 –9 075 m, |
| --- | --- |

—

pikkusega 2 385 –9 075 m,

| — | on biolagunev ja kompostitav (määratud meetodiga EN 13432) |
| --- | --- |

—

on biolagunev ja kompostitav (määratud meetodiga EN 13432)

0 %

-

31.12.2024

0.7883

ex 3920 69 00

70

Ühe- või mitmekihiline kahes suunas ristipidi orienteeritud kile:

| — | koosneb üle 85 % massist polüpiimhappest, kuni 5 % anorgaanilistest või orgaanilistest lisaainetest ja kuni 10 % biolagunevatel polüestritel põhinevatest lisaainetest, |
| --- | --- |

—

koosneb üle 85 % massist polüpiimhappest, kuni 5 % anorgaanilistest või orgaanilistest lisaainetest ja kuni 10 % biolagunevatel polüestritel põhinevatest lisaainetest,

| — | paksusega 9–120 μm, |
| --- | --- |

—

paksusega 9–120 μm,

| — | pikkusega 1 395 –21 560 m, |
| --- | --- |

—

pikkusega 1 395 –21 560 m,

| — | on biolagunev ja kompostitav (määratud meetodiga EN 13432) |
| --- | --- |

—

on biolagunev ja kompostitav (määratud meetodiga EN 13432)

0 %

-

31.12.2024

0.7891

ex 7326 90 94

40

Terasest kuulpoldi kael, vormstantsitud, mehaaniliselt töödeldud, samuti termotöödeldud või pinnatöötlusega, koonilise otsa keskpunkti ja õla vahelise nurgaga alla 90 ° või kuuli keskpunkti ja õla vahelise nurgaga alla 90 °, kasutatakse sõiduautode haakeseadmete valmistamiseks  (2)

0 %

-

31.12.2024

0.7911

ex 7506 20 00

10

Poolidele rullitud niklisulami C276 (EN 2.4819) lehed või ribad

| — | paksusega 0,5–3 mm, |
| --- | --- |

—

paksusega 0,5–3 mm,

| — | laiusega 770–1 250 mm |
| --- | --- |

—

laiusega 770–1 250 mm

0 %

-

31.12.2024

0.7851

ex 8409 99 00

25

Voolikukoost, mida kasutatakse kütuse tagasijuhtimiseks pihustitest kütusepaaki ja mis koosneb vähemalt järgmistest osadest:

| — | kolm kummivoolikut, spiraaltekstiilarmatuuriga või ilma, |
| --- | --- |

—

kolm kummivoolikut, spiraaltekstiilarmatuuriga või ilma,

| — | kolm liitmikku kütusepihustite ühendamiseks, |
| --- | --- |

—

kolm liitmikku kütusepihustite ühendamiseks,

| — | viis metallklambrit, |
| --- | --- |

—

viis metallklambrit,

| — | üks T-kujuline plastliigend,
  kasutatakse mootorsõidukite mootorite valmistamiseks  (2) |
| --- | --- |

—

üks T-kujuline plastliigend,

kasutatakse mootorsõidukite mootorite valmistamiseks  (2)

0 %

-

31.12.2024

0.7850

ex 8481 30 99

30

Pidurivõimendi kontrollklapi koost, mis sisaldab vähemalt järgmisi osi:

| — | kolm vulkaniseeritud kummivoolikut, |
| --- | --- |

—

kolm vulkaniseeritud kummivoolikut,

| — | üks membraanventiil, |
| --- | --- |

—

üks membraanventiil,

| — | kaks metallklambrit, |
| --- | --- |

—

kaks metallklambrit,

| — | üks metallhoidik, |
| --- | --- |

—

üks metallhoidik,

| — | metallist ühendustoruga või ilma,
  kasutatakse mootorsõidukite valmistamisel  (2) |
| --- | --- |

—

metallist ühendustoruga või ilma,

kasutatakse mootorsõidukite valmistamisel  (2)

0 %

-

31.12.2024

0.7920

ex 8483 40 59

30

Hüdrostaatiline kiirusemuutja:

| — | hüdropumba ja differentsiaaliga rattateljel, |
| --- | --- |

—

hüdropumba ja differentsiaaliga rattateljel,

| — | ventilaatori tiivikuga või ilma ja/või rihmarattaga,
  kasutatakse alamrubriikidesse 8433 11 ja 8433 19 kuuluvate muruniidukite või alamrubriiki 8433 20 kuuluvate muude niidukite valmistamiseks  (2) |
| --- | --- |

—

ventilaatori tiivikuga või ilma ja/või rihmarattaga,

kasutatakse alamrubriikidesse 8433 11 ja 8433 19 kuuluvate muruniidukite või alamrubriiki 8433 20 kuuluvate muude niidukite valmistamiseks  (2)

0 %

p/st

31.12.2024

0.7857

ex 8501 10 10

40

Sünkroonne hübriid-samm-mootor:

| — | võimsusega kuni 18 W, |
| --- | --- |

—

võimsusega kuni 18 W,

| — | kahefaasiline, |
| --- | --- |

—

kahefaasiline,

| — | nimivooluga kuni 2,5 A faasi kohta, |
| --- | --- |

—

nimivooluga kuni 2,5 A faasi kohta,

| — | nimipingega kuni 20 V, |
| --- | --- |

—

nimipingega kuni 20 V,

| — | keermestatud võlliga või ilma,
  kasutatakse 3D printerite valmistamiseks  (2) |
| --- | --- |

—

keermestatud võlliga või ilma,

kasutatakse 3D printerite valmistamiseks  (2)

0 %

-

31.12.2024

0.7888

ex 8507 60 00

68

Metallkorpusega liitiumioonaku:

| — | pikkusega 173–175 mm, |
| --- | --- |

—

pikkusega 173–175 mm,

| — | laiusega 41,5–43 mm, |
| --- | --- |

—

laiusega 41,5–43 mm,

| — | kõrgusega 85–103 mm, |
| --- | --- |

—

kõrgusega 85–103 mm,

| — | nimipingega 3,6–3,75 V ja |
| --- | --- |

—

nimipingega 3,6–3,75 V ja

| — | nimimahtuvusega 93–94 Ah |
| --- | --- |

—

nimimahtuvusega 93–94 Ah

1,3 %

-

31.12.2024

0.7873

ex 8537 10 91

20

Elektroonikakoost, mis sisaldab järgmisi osi:

| — | mikroprotsessor, |
| --- | --- |

—

mikroprotsessor,

| — | programmeeritav mälu ja muud trükkplaadile paigaldatud elektroonikakomponendid, |
| --- | --- |

—

programmeeritav mälu ja muud trükkplaadile paigaldatud elektroonikakomponendid,

| — | võib sisaldada valgusdioodidel (LED) või vedelkristallekraanil (LCD) põhinevaid näitureid
  kasutatakse alamrubriikidesse 8418 21 , 8418 29 , 8421 12 , 8422 11 , 8450 11 , 8450 12 , 8450 19 , 8451 21 , 8451 29 ja 8516 60 kuuluvate toodete valmistamiseks  (2) |
| --- | --- |

—

võib sisaldada valgusdioodidel (LED) või vedelkristallekraanil (LCD) põhinevaid näitureid

kasutatakse alamrubriikidesse 8418 21 , 8418 29 , 8421 12 , 8422 11 , 8450 11 , 8450 12 , 8450 19 , 8451 21 , 8451 29 ja 8516 60 kuuluvate toodete valmistamiseks  (2)

0 %

-

31.12.2024

0.7848

ex 8544 30 00

45

Seitsmesooneline ühenduskaabel sisselasketorustiku rõhuandurite (Boost Pressure Sensor - BPS) ja hõõgküünlasoklite ühendamiseks hariliku pistikühendusega, nelja sokli ja kahe pistikühendusega, kasutatakse sõiduautode survesüütega sisepõlemis-kolbmootorite valmistamiseks  (2)

0 %

-

31.12.2024

0.7847

ex 8544 30 00

55

Viiesooneline pistikühendusega ühenduskaabel temperatuurianduri ja väljalasketorustiku rõhuerinevuse anduri ühendamiseks hariliku pistikühendusega, kasutatakse sõiduautode survesüütega sisepõlemis-kolbmootorite valmistamiseks  (2)

0 %

-

31.12.2024

0.7856

ex 8708 40 20

ex 8708 40 50

70

60

Valualumiiniumist ristipaigutusega korpuses manuaalne käigukast:

| — | laiusega kuni 480 mm, |
| --- | --- |

—

laiusega kuni 480 mm,

| — | kõrgusega kuni 400 mm, |
| --- | --- |

—

kõrgusega kuni 400 mm,

| — | pikkusega kuni 550 mm, |
| --- | --- |

—

pikkusega kuni 550 mm,

| — | viiekäiguline, |
| --- | --- |

—

viiekäiguline,

| — | diferentsiaalülekandega, |
| --- | --- |

—

diferentsiaalülekandega,

| — | mootori pöördemomendiga kuni 250 Nm,
  kasutatakse rubriiki 8703 kuuluvate mootorsõidukite valmistamiseks  (2) |
| --- | --- |

—

mootori pöördemomendiga kuni 250 Nm,

kasutatakse rubriiki 8703 kuuluvate mootorsõidukite valmistamiseks  (2)

0 %

-

31.12.2024

0.7849

ex 8708 93 10

ex 8708 93 90

40

40

Elektroonilise seisupiduriühendusega (EPB) siduripedaal, signaalifunktsiooniga või ilma, ette nähtud:

| — | püsikiirushoidiku lähtestamiseks, |
| --- | --- |

—

püsikiirushoidiku lähtestamiseks,

| — | elektroonilise seisupiduri vabastamiseks, |
| --- | --- |

—

elektroonilise seisupiduri vabastamiseks,

| — | mootori käivitamise ja seiskamise juhtimiseks ISG-süsteemi alusel,
  kasutatakse sõiduautode valmistamiseks  (2) |
| --- | --- |

—

mootori käivitamise ja seiskamise juhtimiseks ISG-süsteemi alusel,

kasutatakse sõiduautode valmistamiseks  (2)

0 %

-

31.12.2024

0.7921

ex 8708 99 97

18

Hüdrostaatiline kiirusemuutja:

| — | hüdropumba ja differentsiaaliga rattateljel, |
| --- | --- |

—

hüdropumba ja differentsiaaliga rattateljel,

| — | ventilaatori tiivikuga või ilma ja/või rihmarattaga,
  kasutatakse alamrubriikide 8701 91 90 ja 8701 92 90 kuuluvate põhiliselt muruniidukina kasutatavate traktorite valmistamiseks  (2) |
| --- | --- |

—

ventilaatori tiivikuga või ilma ja/või rihmarattaga,

kasutatakse alamrubriikide 8701 91 90 ja 8701 92 90 kuuluvate põhiliselt muruniidukina kasutatavate traktorite valmistamiseks  (2)

0 %

p/st

31.12.2023”

---

(1)  Tollimaksude kohaldamine peatatakse kooskõlas eesmärgipärase kasutamise tollijärelevalvega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1) artiklile 254.

(2)  Tollimaksude kohaldamine peatatakse kooskõlas eesmärgipärase kasutamise tollijärelevalvega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1) artiklile 254.

---

| 26.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 204/34 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 204/34

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2020/875,

15. juuni 2020,

millega muudetakse määrust (EL) nr 1388/2013, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 31,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Et tagada teatavate liidus alatoodetud põllumajandus- ja tööstustoodete piisav ja katkestusteta tarnimine ning seeläbi vältida kõnealuste toodete turu häireid, avati nõukogu määrusega (EL) nr 1388/2013 (1) nende toodete ühepoolsed tariifikvoodid. Kõnealuste tariifikvootidega hõlmatud tooteid võib importida liitu vähendatud tollimaksumääraga või nullmääraga. |
| --- | --- |

(1)

Et tagada teatavate liidus alatoodetud põllumajandus- ja tööstustoodete piisav ja katkestusteta tarnimine ning seeläbi vältida kõnealuste toodete turu häireid, avati nõukogu määrusega (EL) nr 1388/2013 (1) nende toodete ühepoolsed tariifikvoodid. Kõnealuste tariifikvootidega hõlmatud tooteid võib importida liitu vähendatud tollimaksumääraga või nullmääraga.

| (2) | Kuna liidu huvides on tagada teatavate tööstustoodete piisav tarnimine ning võttes arvesse asjaolu, et identseid, samaväärseid või asendustooteid ei toodeta liidus piisavas koguses, on vaja avada uued tollimaksu nullmääraga tariifikvoodid järjekorranumbritega 09.2580, 09.2581 ja 09.2583 kõnealuste toodete asjakohastele kogustele. |
| --- | --- |

(2)

Kuna liidu huvides on tagada teatavate tööstustoodete piisav tarnimine ning võttes arvesse asjaolu, et identseid, samaväärseid või asendustooteid ei toodeta liidus piisavas koguses, on vaja avada uued tollimaksu nullmääraga tariifikvoodid järjekorranumbritega 09.2580, 09.2581 ja 09.2583 kõnealuste toodete asjakohastele kogustele.

| (3) | Kuna liidu huvides on tagada teatavate tööstustoodete piisav tarnimine, tuleks järjekorranumbritega 09.2634 ja 09.2668 tariifikvoodi puhul kvoodi mahtu suurendada. |
| --- | --- |

(3)

Kuna liidu huvides on tagada teatavate tööstustoodete piisav tarnimine, tuleks järjekorranumbritega 09.2634 ja 09.2668 tariifikvoodi puhul kvoodi mahtu suurendada.

| (4) | Kuna järjekorranumbriga 09.2652 tariifikvoodi kohaldamise ulatus ei ole liidu ettevõtjate vajaduste rahuldamiseks enam piisav, tuleks selle tariifikvoodiga hõlmatud toote kirjeldust muuta. |
| --- | --- |

(4)

Kuna järjekorranumbriga 09.2652 tariifikvoodi kohaldamise ulatus ei ole liidu ettevõtjate vajaduste rahuldamiseks enam piisav, tuleks selle tariifikvoodiga hõlmatud toote kirjeldust muuta.

| (5) | Järjekorranumbriga 09.2588 tariifikvoodi kehtivusaega tuleks pikendada kuni 31. detsembrini 2020, kuna see tariifikvoot oli avatud üksnes kuuekuuliseks perioodiks, aga selle säilitamine on endiselt liidu huvides. |
| --- | --- |

(5)

Järjekorranumbriga 09.2588 tariifikvoodi kehtivusaega tuleks pikendada kuni 31. detsembrini 2020, kuna see tariifikvoot oli avatud üksnes kuuekuuliseks perioodiks, aga selle säilitamine on endiselt liidu huvides.

| (6) | Ained dimetüülsulfaat (CAS RN 77-78-1) puhtusega vähemalt 99 massiprotsenti, 2-metüülaniliin (CAS RN 95-53-4) puhtusega vähemalt 99 massiprotsenti ja 4,4’-metaandiüüldianiliin (CAS RN 101-77-9) puhtusega vähemalt 97 massiprotsenti on kantud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (2) artiklis 59 osutatud kandidaatainete loetellu ning aine registreerimisnumbriga CAS RN 101-77-9 on kantud selle määruse XIV lisasse. Sel põhjusel tuleks selliste ainete suhtes kehtivad tariifikvoodid järk-järgult sulgeda ning mis tahes uusi avatud tariifikvoote tuleks kohaldada piiratud aja jooksul. Seetõttu tuleks tariifikvoote järjekorranumbritega 09.2648 ja 09.2730 kohaldada kuni 31. detsembrini 2020 kokkuleppelise tollimaksumääraga 2 %. Lisaks tuleks järjekorranumbriga 09.2590 tariifikvoot sulgeda ja avada kuni 31. detsembrini 2020 uus tariifikvoot järjekorranumbriga 09.2582 kokkuleppelise tollimaksumääraga 2 %. |
| --- | --- |

(6)

Ained dimetüülsulfaat (CAS RN 77-78-1) puhtusega vähemalt 99 massiprotsenti, 2-metüülaniliin (CAS RN 95-53-4) puhtusega vähemalt 99 massiprotsenti ja 4,4’-metaandiüüldianiliin (CAS RN 101-77-9) puhtusega vähemalt 97 massiprotsenti on kantud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (2) artiklis 59 osutatud kandidaatainete loetellu ning aine registreerimisnumbriga CAS RN 101-77-9 on kantud selle määruse XIV lisasse. Sel põhjusel tuleks selliste ainete suhtes kehtivad tariifikvoodid järk-järgult sulgeda ning mis tahes uusi avatud tariifikvoote tuleks kohaldada piiratud aja jooksul. Seetõttu tuleks tariifikvoote järjekorranumbritega 09.2648 ja 09.2730 kohaldada kuni 31. detsembrini 2020 kokkuleppelise tollimaksumääraga 2 %. Lisaks tuleks järjekorranumbriga 09.2590 tariifikvoot sulgeda ja avada kuni 31. detsembrini 2020 uus tariifikvoot järjekorranumbriga 09.2582 kokkuleppelise tollimaksumääraga 2 %.

| (7) | Selguse huvides ning võttes arvesse tehtavaid muudatusi, tuleks määruse (EL) nr 1388/2013 lisa asendada. |
| --- | --- |

(7)

Selguse huvides ning võttes arvesse tehtavaid muudatusi, tuleks määruse (EL) nr 1388/2013 lisa asendada.

| (8) | Selleks et vältida tariifikvoodisüsteemi kohaldamise katkemist ning täita komisjoni 13. detsembri 2011. aasta teatises ühepoolsete tariifide peatamise ja tariifikvootide kohta esitatud suuniseid, tuleks käesolevas määruses ettenähtud asjaomaste toodete tariifikvoote kohaldada alates 1. juulist 2020. Käesolev määrus peaks seetõttu jõustuma kiiremas korras, |
| --- | --- |

(8)

Selleks et vältida tariifikvoodisüsteemi kohaldamise katkemist ning täita komisjoni 13. detsembri 2011. aasta teatises ühepoolsete tariifide peatamise ja tariifikvootide kohta esitatud suuniseid, tuleks käesolevas määruses ettenähtud asjaomaste toodete tariifikvoote kohaldada alates 1. juulist 2020. Käesolev määrus peaks seetõttu jõustuma kiiremas korras,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 1388/2013 lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2020.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. juuni 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  Nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1388/2013, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EL) nr 7/2010 (ELT L 354, 28.12.2013, lk 319).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

2

---

LISA

„LISA

| Jrknr | CN-kood | TARIC | Kauba kirjeldus | Kvoodi kehtivusaeg | Kvoodi maht | Kvoodi tollimaksumäär (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2637 | ex 0710 40 00
  ex 2005 80 00 | 20
  30 | Suhkrumaisi (Zea mays var. saccharata) tõlvikud, ka tükkideks lõigatud, läbimõõduga 10–20 mm, kasutatakse toiduainetööstuse toodete valmistamiseks muuks töötluseks kui lihtne ümberpakendamine (1)
   (2)
   (3) | 1.1–31.12 | 550 tonni | 0 % (3) |
| 09.2849 | ex 0710 80 69 | 10 | Valmistoitude valmistamiseks ettenähtud keetmata või vees või aurus keedetud külmutatud seened liigist Auricularia polytricha
   (1)
   (2) | 1.1–31.12 | 700 tonni | 0 % |
| 09.2664 | ex 2008 60 39 | 30 | Maguskirsid piirituselisandiga, suhkrusisaldusega mitte üle 9 % massist, läbimõõduga mitte üle 19,9 mm, kiviga, kasutatakse šokolaaditoodetes (2) | 1.1–31.12 | 1 000 tonni | 10 % |
| 09.2740 | ex 2309 90 31 | 87 | Sojavalgu kontsentraat, mis sisaldab massist:






  — | 60 % (± 10 %) toorvalku, |

Jrknr

CN-kood

TARIC

Kauba kirjeldus

Kvoodi kehtivusaeg

Kvoodi maht

Kvoodi tollimaksumäär (%)

09.2637

ex 0710 40 00

ex 2005 80 00

20

30

Suhkrumaisi (Zea mays var. saccharata) tõlvikud, ka tükkideks lõigatud, läbimõõduga 10–20 mm, kasutatakse toiduainetööstuse toodete valmistamiseks muuks töötluseks kui lihtne ümberpakendamine (1)
   (2)
   (3)

1.1–31.12

550 tonni

0 % (3)

09.2849

ex 0710 80 69

10

Valmistoitude valmistamiseks ettenähtud keetmata või vees või aurus keedetud külmutatud seened liigist Auricularia polytricha
   (1)
   (2)

1.1–31.12

700 tonni

0 %

09.2664

ex 2008 60 39

30

Maguskirsid piirituselisandiga, suhkrusisaldusega mitte üle 9 % massist, läbimõõduga mitte üle 19,9 mm, kiviga, kasutatakse šokolaaditoodetes (2)

1.1–31.12

1 000 tonni

10 %

09.2740

ex 2309 90 31

87

Sojavalgu kontsentraat, mis sisaldab massist:

—

60 % (± 10 %) toorvalku,

| — | 5 % (± 3 %) toorkiudu, |
| --- | --- |

—

5 % (± 3 %) toorkiudu,

| — | 5 % (± 3 %) toortuhka ning |
| --- | --- |

—

5 % (± 3 %) toortuhka ning

| — | 3–6,9 % tärklist, |
| --- | --- |

—

3–6,9 % tärklist,

kasutatakse loomasööda valmistamiseks (2)

1.1–31.12

30 000 tonni

0 %

09.2913

ex 2401 10 35

ex 2401 10 70

ex 2401 10 95

ex 2401 10 95

ex 2401 10 95

ex 2401 20 35

ex 2401 20 70

ex 2401 20 95

ex 2401 20 95

ex 2401 20 95

91

10

11

21

91

91

10

11

21

91

Valmislõigatud või lõikamata töötlemata looduslik tubakas, mille tolliväärtus on vähemalt 450 eurot 100 kg netomassi kohta, ümbris- või kattelehtedena kasutatakse alamrubriiki 2402 10 00 kuuluvate kaupade valmistamiseks (2)

1.1–31.12

6 000 tonni

0 %

09.2587

ex 2710 19 81

ex 2710 19 99

20

40

Hüdrogeenitud tugevasti hargneva ahelaga süsivesinikest koosnev katalüütiliselt hüdroisomeeritud deparafiinitud baasõli, mis sisaldab:

| — | vähemalt 90 % massist küllastunud süsivesinikke ja |
| --- | --- |

—

vähemalt 90 % massist küllastunud süsivesinikke ja

| — | kuni 0,03 % massist väävlit |
| --- | --- |

—

kuni 0,03 % massist väävlit

ning mille

| — | viskoossusindeks on vähemalt 80, kuid väiksem kui 120, ning |
| --- | --- |

—

viskoossusindeks on vähemalt 80, kuid väiksem kui 120, ning

| — | kinemaatiline viskoossus temperatuuril 100 °C on 5,0–13,0 cST |
| --- | --- |

—

kinemaatiline viskoossus temperatuuril 100 °C on 5,0–13,0 cST

1.7–31.12

200 000 tonni

0 %

09.2828

2712 20 90

Parafiin õlisisaldusega alla 0,75 % massist

1.4–31.10

60 000 tonni

0 %

09.2600

ex 2712 90 39

10

Toorparafiin (CAS RN 64742-61-6)

1.1–31.12

100 000 tonni

0 %

09.2928

ex 2811 22 00

40

Ränidioksiidtäidis graanulite kujul, ränidioksiidi sisaldusega vähemalt 97 % massist

1.1–31.12

1 700 tonni

0 %

09.2806

ex 2825 90 40

30

Volframtrioksiid, sealhulgas sinine volframoksiid (CAS RN 1314-35-8 või CAS RN 39318-18-8)

1.1–31.12

12 000 tonni

0 %

09.2872

ex 2833 29 80

40

Tseesiumsulfaat (CAS RN 10294-54-9) tahkel kujul või vesilahusena, mis sisaldab 48–52 % massist tseesiumsulfaati

1.1–31.12

200 tonni

0 %

09.2837

ex 2903 79 30

20

Bromoklorometaan (CAS RN 74-97-5)

1.1–31.12

600 tonni

0 %

09.2933

ex 2903 99 80

30

1,3-diklorobenseen (CAS RN 541-73-1)

1.1–31.12

2 600 tonni

0 %

09.2700

ex 2905 12 00

10

Propaan-1-ool (propüülalkohol) (CAS RN 71-23-8)

1.1–31.12

15 000 tonni

0 %

09.2830

ex 2906 19 00

40

Tsüklopropüülmetanool (CAS RN 2516-33-8)

1.1–31.12

20 tonni

0 %

09.2851

ex 2907 12 00

10

O-kresool (CAS RN 95-48-7) puhtusastmega vähemalt 98,5 % massist

1.1–31.12

20 000 tonni

0 %

09.2704

ex 2909 49 80

20

2,2,2’,2’-tetrakis(hüdroksümetüül)-3,3’-oksüdipropaan-1-ool (CAS RN 126-58-9)

1.1–31.12

500 tonni

0 %

09.2624

2912 42 00

Etüülvanilliin (3-etoksü-4-hüdroksübensaldehüüd) (CAS RN 121-32-4)

1.1–31.12

1 950 tonni

0 %

09.2683

ex 2914 19 90

50

Kaltsiumatsetüülatsetonaat (CAS RN 19372-44-2), kasutatakse tableti vormis stabilisaatorsüsteemide valmistamiseks (2)

1.1–31.12

200 tonni

0 %

09.2852

ex 2914 29 00

60

Tsüklopropüül metüülketoon (CAS RN 765-43-5)

1.1–31.12

300 tonni

0 %

09.2638

ex 2915 21 00

10

Äädikhape (CAS RN 64-19-7) puhtusega vähemalt 99 % massist

1.1–31.12

1 000 000 tonni

0 %

09.2972

2915 24 00

Atseetanhüdriid (CAS RN 108-24-7)

1.1–31.12

50 000 tonni

0 %

09.2679

2915 32 00

Vinüülatsetaat (CAS RN 108-05-4)

1.1–31.12

400 000 tonni

0 %

09.2728

ex 2915 90 70

85

Etüültrifluoroatsetaat (CAS RN 383-63-1)

1.1–31.12

400 tonni

0 %

09.2665

ex 2916 19 95

30

Kaalium-(E,E)-heksa-2,4-dienaat (CAS RN 24634-61-5)

1.1–31.12

8 250 tonni

0 %

09.2684

ex 2916 39 90

28

2,5-dimetüülfenüülatsetüülkloriid (CAS RN 55312-97-5)

1.1–31.12

400 tonni

0 %

09.2599

ex 2917 11 00

40

Dietüültoksalaat (CAS RN 95-92-1)

1.1–31.12

500 tonni

0 %

09.2769

ex 2917 13 90

10

Dimetüülsebatsaat (CAS RN 106-79-6)

1.1–31.12

1 000 tonni

0 %

09.2634

ex 2917 19 80

40

Dodekaandihape (CAS RN 693-23-2), puhtusega vähemalt 98,5 % massist

1.7–31.12

4 000 tonni

0 %

09.2808

ex 2918 22 00

10

O-atsetüülsalitsüülhape (CAS RN 50-78-2)

1.1–31.12

120 tonni

0 %

09.2646

ex 2918 29 00

75

Oktadetsüül-3-(3,5-di-tert-butüül-4-hüdroksüfenüül)propionaat (CAS RN 2082-79-3),

| — | millest üle 99 % massist läbib sõela avasuurusega 500 μm ja |
| --- | --- |

—

millest üle 99 % massist läbib sõela avasuurusega 500 μm ja

| — | mille sulamispunkt on 49–54 °C, |
| --- | --- |

—

mille sulamispunkt on 49–54 °C,

kasutatakse PVC pulbrisegupõhise (pulbrid või pressides saadud graanulid) töötlemisstabilisaatori valmistamiseks (2)

1.1–31.12

380 tonni

0 %

09.2647

ex 2918 29 00

80

Pentaerütritool-tetrakis(3-(3,5-di-tert-butüül-4-hüdroksüfenüül)propionaat) (CAS RN 6683-19-8),

| — | millest üle 75 % massist läbib sõela avasuurusega 250 μm ja üle 99 % massist läbib sõela avasuurusega 500 μm ning |
| --- | --- |

—

millest üle 75 % massist läbib sõela avasuurusega 250 μm ja üle 99 % massist läbib sõela avasuurusega 500 μm ning

| — | mille sulamispunkt on 110–125 °C, |
| --- | --- |

—

mille sulamispunkt on 110–125 °C,

kasutatakse PVC pulbrisegupõhise töötlemisstabilisaatori (pulbrid või pressitud graanulid) valmistamiseks (2)

1.1–31.12

140 tonni

0 %

09.2975

ex 2918 30 00

10

Bensofenoon-3,3’,4,4’-tetrakarboksüüldianhüdriid (CAS RN 2421-28-5)

1.1–31.12

1 000 tonni

0 %

09.2688

ex 2920 29 00

70

Tris(2,4-di-tert-butüülfenüül)fosfit (CAS RN 31570-04-4)

1.1–31.12

6 000 tonni

0 %

09.2648

ex 2920 90 10

75

Dimetüülsulfaat (CAS RN 77-78-1) puhtusega vähemalt 99 % massist

1.7–31.12

9 000 tonni

2 %

09.2598

ex 2921 19 99

75

Oktadetsüülamiin (CAS RN 124-30-1)

1.1–31.12

400 tonni

0 %

09.2649

ex 2921 29 00

60

Bis(2-dimetüülaminoetüül)(metüül)amiin (CAS RN 3030-47-5)

1.1–31.12

1 700 tonni

0 %

09.2682

ex 2921 41 00

10

Aniliin (CAS RN 62-53-3) puhtusega vähemalt 99 % massist

1.1–31.12

150 000 tonni

0 %

09.2617

ex 2921 42 00

89

4-fluoro-N-(1-metüületüül)benseenamiin (CAS RN 70441-63-3)

1.1–31.12

500 tonni

0 %

09.2582

ex 2921 43 00

80

2-metüülaniliin (CAS RN 95-53-4) puhtusega vähemalt 99 % massist

1.7–31.12

1 999 tonni

2 %

09.2602

ex 2921 51 19

10

O-fenüleendiamiin (CAS RN 95-54-5)

1.1–31.12

1 800 tonni

0 %

09.2730

ex 2921 59 90

85

4,4’-metaandiüüldianiliin (CAS RN 101-77-9) puhtusega vähemalt 97 % massist graanulitena, kasutatakse eelpolümeeride valmistamiseks (2)

1.7–31.12

100 tonni

2 %

09.2591

ex 2922 41 00

10

L-lüsiinvesinikkloriid (CAS RN 657-27-2)

1.1–31.12

445 000 tonni

0 %

09.2592

ex 2922 50 00

25

L-treoniin (CAS RN 72-19-5)

1.1–31.12

166 000 tonni

0 %

09.2854

ex 2924 19 00

85

3-jodoprop-2-üün-1-üülbutüülkarbamaat (CAS RN 55406-53-6)

1.1–31.12

250 tonni

0 %

09.2874

ex 2924 29 70

87

Paratsetamool (INN) (CAS RN 103-90-2)

1.1–31.12

20 000 tonni

0 %

09.2742

ex 2926 10 00

10

Akrüülnitriil (CAS RN 107-13-1), kasutatakse grupi 55 ja rubriigi 6815 kaupade valmistamisks (2)

1.1–31.12

60 000 tonni

0 %

09.2583

ex 2926 10 00

20

Akrüülnitriil (CAS RN 107-13-1), kasutatakse rubriikidesse 2921, 2924, 3906 ja 4002 kuuluvate kaupade valmistamiseks (2)

1.7–31.12

20 000 tonni

0 %

09.2856

ex 2926 90 70

84

2-nitro-4-(trifluorometüül)bensonitriil (CAS RN 778-94-9)

1.1–31.12

900 tonni

0 %

09.2708

ex 2928 00 90

15

Monometüüllhüdrasiin (CAS RN 60-34-4) vesilahusena, mis sisaldab 40 % (± 5 %) massist monometüüllhüdrasiini

1.1–31.12

900 tonni

0 %

09.2581

ex 2929 10 00

25

1,5-naftüleendiisotsüanaat (CAS RN 3173-72-6) puhtusega vähemalt 90 % massist

1.7–31.12

205 tonni

0 %

09.2685

ex 2929 90 00

30

Nitroguanidiin (CAS RN 556-88-7)

1.1–31.12

6 500 tonni

0 %

09.2597

ex 2930 90 98

94

Bis[3-(trietoksüsilüül)propüül]disulfiid (CAS RN 56706-10-6)

1.1–31.12

6 000 tonni

0 %

09.2596

ex 2930 90 98

96

2-kloro-4-(metüülsulfonüül)-3-((2,2,2-trifluoroetoksü)metüül)bensoehape (CAS RN 120100-77-8)

1.1–31.12

300 tonni

0 %

09.2580

ex 2931 90 00

75

Heksadetsüültrimetoksüsilaan (CAS RN 16415-12-6) puhtusega vähemalt 95 % massist, kasutatakse polüetüleeni valmistamiseks (2)

1.7–31.12

83 tonni

0 %

09.2842

2932 12 00

2-furüülaldehüüd (furfuraldehüüd)

1.1–31.12

10 000 tonni

0 %

09.2955

ex 2932 19 00

60

Flurtamoon (ISO) (CAS RN 96525-23-4)

1.1–31.12

300 tonni

0 %

09.2696

ex 2932 20 90

25

Dekaan-5-oliid (CAS RN 705-86-2)

1.1–31.12

6 000 kg

0 %

09.2697

ex 2932 20 90

30

Dodekaan-5-oliid (CAS RN 713-95-1)

1.1–31.12

6 000 kg

0 %

09.2812

ex 2932 20 90

77

Heksaan-6-oliid (CAS RN 502-44-3)

1.1–31.12

4 000 tonni

0 %

09.2858

2932 93 00

Piperonaal (CAS RN 120-57-0)

1.1–31.12

220 tonni

0 %

09.2673

ex 2933 39 99

43

2,2,6,6-tetrametüülpiperidiin-4-ool (CAS RN 2403-88-5)

1.1–31.12

1 000 tonni

0 %

09.2674

ex 2933 39 99

44

Kloropürifoss (ISO) (CAS RN 2921-88-2)

1.1–31.12

9 000 tonni

0 %

09.2880

ex 2933 59 95

39

Ibrutiniib (INN) (CAS RN 936563-96-1)

1.1–31.12

5 tonni

0 %

09.2860

ex 2933 69 80

30

1,3,5-tris[(3-(dimetüülamino)propüül]heksahüdro-1,3,5-triasiin (CAS RN 15875-13-5)

1.1–31.12

600 tonni

0 %

09.2595

ex 2933 99 80

49

1,4,7,10-tetraasatsüklododekaan (CAS RN 294-90-6)

1.1–31.12

40 tonni

0 %

09.2658

ex 2933 99 80

73

5-(atsetoatsetüülamino)bensimidasoloon (CAS RN 26576-46-5)

1.1–31.12

400 tonni

0 %

09.2593

ex 2934 99 90

67

5-klorotiofeen-2-karboksüülhape (CAS RN 24065-33-6)

1.1–31.12

45 000 kg

0 %

09.2675

ex 2935 90 90

79

4-[[(2-metoksübensoüül)amino]sulfonüül]bensoüülkloriid (CAS RN 816431-72-8)

1.1–31.12

1 000 tonni

0 %

09.2710

ex 2935 90 90

91

2,4,4-trimetüülpentaan-2-amiinium (3R,5S,6E)-7-{2-[(etüülsulfonüül) amino]-4-(4-fluorofenüül)-6-(propaan-2-üül)pürimidiin-5-üül}-3,5- dihüdroksühept-6-enoaat (CAS RN 917805-85-7)

1.1–31.12

5 000 kg

0 %

09.2945

ex 2940 00 00

20

D-ksüloos (CAS RN 58-86-6)

1.1–31.12

400 tonni

0 %

09.2686

ex 3204 11 00

75

Värvaine C.I. Disperse Yellow 54 (CAS RN 7576-65-0) ja sellel põhinevad valmistised, mille värvaine C.I. Disperse Yellow 54 sisaldus on vähemalt 99 % massist

1.1–31.12

250 tonni

0 %

09.2676

ex 3204 17 00

14

Värvainel C.I. Pigment Red 48:2 (CAS RN 7023-61-2) põhinevad preparaadid, mis sisaldavad kõnealust värvainet vähemalt 60 %, kuid alla 85 % massist

1.1–31.12

50 tonni

0 %

09.2698

ex 3204 17 00

30

Värvaine C.I. Pigment Red 4 (CAS RN 2814-77-9) ja selle alusel valmistised, mis sisaldavad värvainet C.I. Pigment Red 4 vähemalt 60 % massist

1.1–31.12

150 tonni

0 %

09.2659

ex 3802 90 00

19

Kaltsineeritud soodaga läbikuumutatud diatomiit

1.1–31.12

35 000 tonni

0 %

09.2908

ex 3804 00 00

10

Naatriumlignosulfonaat (CAS RN 8061-51-6)

1.1–31.12

40 000 tonni

0 %

09.2889

3805 10 90

Sulfaattärpentin

1.1–31.12

25 000 tonni

0 %

09.2935

ex 3806 10 00

10

Värskelt ekstraheeritud õlivaikudest saadud kampol ja vaikhapped

1.1–31.12

280 000 tonni

0 %

09.2832

ex 3808 92 90

40

Vesidispersioonvalmistis, mis sisaldab 38–50 % massist püritioontsinki (INN) (CAS RN 13463-41-7)

1.1–31.12

500 tonni

0 %

09.2876

ex 3811 29 00

55

Lisaained, mis koosnevad difenüülamiini ja hargahelaga noneenide reaktsiooni saadustest ja mis sisaldavad massist:

| — | 28–55 % 4-monononüüldifenüülamiini, |
| --- | --- |

—

28–55 % 4-monononüüldifenüülamiini,

| — | 45–65 % 4,4’-dinonüüldifenüülamiini ning |
| --- | --- |

—

45–65 % 4,4’-dinonüüldifenüülamiini ning

| — | kuni 5 % 2,4-dinonüüldifenüülamiini ja 2,4’-dinonüüldifenüülamiini, |
| --- | --- |

—

kuni 5 % 2,4-dinonüüldifenüülamiini ja 2,4’-dinonüüldifenüülamiini,

kasutatakse määrdeõlide valmistamiseks (2)

1.1–31.12

900 tonni

0 %

09.2814

ex 3815 90 90

76

Titaandioksiidist ja volframtrioksiidist koosnev katalüsaator

1.1–31.12

3 000 tonni

0 %

09.2820

ex 3824 79 00

10

Segud, mis sisaldavad massist:

| — | 60–90 % 2-kloropropeeni (CAS RN 557-98-2), |
| --- | --- |

—

60–90 % 2-kloropropeeni (CAS RN 557-98-2),

| — | 8–14 % (Z)-1-kloropropeeni (CAS RN 16136-84-8), |
| --- | --- |

—

8–14 % (Z)-1-kloropropeeni (CAS RN 16136-84-8),

| — | 5–23 % 2-kloropropaani (CAS RN 75-29-6), |
| --- | --- |

—

5–23 % 2-kloropropaani (CAS RN 75-29-6),

| — | kuni 6 % 3-kloropropeeni (CAS RN 107-05-1), ja |
| --- | --- |

—

kuni 6 % 3-kloropropeeni (CAS RN 107-05-1), ja

| — | kuni 1 % etüülkloriidi (CAS RN 75-00-3) |
| --- | --- |

—

kuni 1 % etüülkloriidi (CAS RN 75-00-3)

1.1–31.12

6 000 tonni

0 %

09.2644

ex 3824 99 92

77

Valmistis, mis sisaldab massist:

| — | 55–78 % dimetüülglutaraati (CAS RN 1119-40-0), |
| --- | --- |

—

55–78 % dimetüülglutaraati (CAS RN 1119-40-0),

| — | 10–30 % dimetüüladipaati (CAS RN 627-93-0) ning |
| --- | --- |

—

10–30 % dimetüüladipaati (CAS RN 627-93-0) ning

| — | kuni 35 % dimetüülsuktsinaati (CAS RN 106-65-0) |
| --- | --- |

—

kuni 35 % dimetüülsuktsinaati (CAS RN 106-65-0)

1.1–31.12

10 000 tonni

0 %

09.2681

ex 3824 99 92

85

Bis[3-(trietoksüsilüül)propüül]sulfiidide segu (CAS RN 211519-85-6)

1.1–31.12

9 000 tonni

0 %

09.2650

ex 3824 99 92

87

Atsetofenoon (CAS RN 98-86-2) puhtusega 60–90 % massist

1.1–31.12

2 000 tonni

0 %

09.2888

ex 3824 99 92

89

Tertsiaarsete alküüldimetüülamiinide segu, mis sisaldab massist:

| — | 60–80 % dodetsüüldimetüülamiini (CAS RN 112-18-5) ja |
| --- | --- |

—

60–80 % dodetsüüldimetüülamiini (CAS RN 112-18-5) ja

| — | 20–30 % dimetüül(tetradetsüül)amiini (CAS RN 112-75-4) |
| --- | --- |

—

20–30 % dimetüül(tetradetsüül)amiini (CAS RN 112-75-4)

1.1–31.12

25 000 tonni

0 %

09.2829

ex 3824 99 93

43

Puidust loodusliku vaigu ekstraheerimisel saadud jääkainete alifaatsetes lahustites lahustumatu tahke ekstrakt, millel on järgmised omadused:

| — | vaikhappe sisaldus kuni 30 % massist, |
| --- | --- |

—

vaikhappe sisaldus kuni 30 % massist,

| — | happearv kuni 110 ja |
| --- | --- |

—

happearv kuni 110 ja

| — | sulamistemperatuur vähemalt 100 °C |
| --- | --- |

—

sulamistemperatuur vähemalt 100 °C

1.1–31.12

1 600 tonni

0 %

09.2907

ex 3824 99 93

67

Pulbriline fütosteroolide segu, mis sisaldab massist:

| — | steroole vähemalt 75 % ja |
| --- | --- |

—

steroole vähemalt 75 % ja

| — | stanoole kuni 25 %, |
| --- | --- |

—

stanoole kuni 25 %,

kasutatakse stanoolide/steroolide või stanool-/steroolestrite valmistamiseks (2)

1.1–31.12

2 500 tonni

0 %

09.2639

3905 30 00

Polü(vinüülalkoholid), mis võivad sisaldada hüdrolüüsimata atsetaatrühmi

1.1–31.12

15 000 tonni

0 %

09.2671

ex 3905 99 90

81

Polü(vinüülbutüraal) (CAS RN 63148-65-2):

| — | mis sisaldab hüdroksüülrühmi 17,5–20 % massist ja |
| --- | --- |

—

mis sisaldab hüdroksüülrühmi 17,5–20 % massist ja

| — | mille osakeste mediaansuurus (D50) on üle 0,6 mm |
| --- | --- |

—

mille osakeste mediaansuurus (D50) on üle 0,6 mm

1.1–31.12

12 500 tonni

0 %

09.2846

ex 3907 40 00

25

Polükarbonaadi ja polü(metakrüülmetakrülaadi) blend, milles polükarbonaadi osakaal on vähemalt 98,5 % massist, graanulitena, valguse läbilaskvusega vähemalt 88,5 %, mis on (ISO 13468-2 kohaselt) mõõdetud lainepikkusel λ = 400 nm proovikehaga, mille seinapaksus on 4,0 mm

1.1–31.12

2 000 tonni

0 %

09.2723

ex 3911 90 19

10

Polü(oksü-1,4-fenüleensulfonüül-1,4-fenüleenoksü-4,4’-bifenüleen)

1.1–31.12

5 000 tonni

0 %

09.2816

ex 3912 11 00

20

Tselluloosatsetaadi helbed

1.1–31.12

75 000 tonni

0 %

09.2864

ex 3913 10 00

10

Naatriumalginaat, eraldatud pruunvetikatest (CAS RN 9005-38-3)

1.1–31.12

10 000 tonni

0 %

09.2641

ex 3913 90 00

87

Naatriumhüaluronaat, mittesteriilne, mille

| — | massikeskmine molekulmass (Mw) on kuni 900 000 , |
| --- | --- |

—

massikeskmine molekulmass (Mw) on kuni 900 000 ,

| — | endotoksiinisisaldus on kuni 0,008 endotoksiiniühikut (EÜ/mg), |
| --- | --- |

—

endotoksiinisisaldus on kuni 0,008 endotoksiiniühikut (EÜ/mg),

| — | etanoolisisaldus on kuni 1 % massist, |
| --- | --- |

—

etanoolisisaldus on kuni 1 % massist,

| — | isopropanoolisisaldus on kuni 0,5 % massist |
| --- | --- |

—

isopropanoolisisaldus on kuni 0,5 % massist

1.1–31.12

200 kg

0 %

09.2661

ex 3920 51 00

50

Polümetüülmetakrülaadi tahvlid, mis vastavad järgmistele standarditele:

| — | EN 4364 (MIL-P-5425E) ja DTD5592A või |
| --- | --- |

—

EN 4364 (MIL-P-5425E) ja DTD5592A või

| — | EN 4365 (MIL-P-8184) ja DTD5592A |
| --- | --- |

—

EN 4365 (MIL-P-8184) ja DTD5592A

1.1–31.12

100 tonni

0 %

09.2645

ex 3921 14 00

20

Regenereeritud tselluloosist vahtplastikplokk, mis on immutatud magneesiumkloriidi ja kvaternaarset ammooniumühendit sisaldava veega ja mille mõõtmed on 100 cm (± 10 cm) × 100 cm (± 10 cm) × 40 cm (± 5 cm)

1.1–31.12

1 700 tonni

0 %

09.2848

ex 5505 10 10

10

Sünteeskiujäätmed (sh kraasmed, lõngajäätmed ja kohestatud jäätmed), nailonist või muust polüamiidkiust (PA6 ja PA66)

1.1–31.12

10 000 tonni

0 %

09.2721

ex 5906 99 90

20

Kootud ja lamineeritud kummeeritud riie, millel on järgmised omadused:

| — | sellel on kolm kihti, |
| --- | --- |

—

sellel on kolm kihti,

| — | üks väliskiht on akrüülkangast, |
| --- | --- |

—

üks väliskiht on akrüülkangast,

| — | teine väliskiht on polüesterkangast, |
| --- | --- |

—

teine väliskiht on polüesterkangast,

| — | keskmine kiht on klorobutüülkummist, |
| --- | --- |

—

keskmine kiht on klorobutüülkummist,

| — | keskmise kihi mass on 452–569 g/m2, |
| --- | --- |

—

keskmise kihi mass on 452–569 g/m2,

| — | riide kogumass on 952–1 159 g/m2, |
| --- | --- |

—

riide kogumass on 952–1 159 g/m2,

| — | riide kogupaksus on 0,8–4 mm, |
| --- | --- |

—

riide kogupaksus on 0,8–4 mm,

kasutatakse mootorsõidukite allalastavate katuste valmistamiseks (2)

1.1–31.12

375 000 m2

0 %

09.2594

ex 6909 19 00

55

Keraamiline süsinikabsorptsioonipadrun, millel on järgmised omadused:

| — | ekstrudeeritud, põletatud, keraamiliselt seotud silindrilise kärgstruktuuriga, |
| --- | --- |

—

ekstrudeeritud, põletatud, keraamiliselt seotud silindrilise kärgstruktuuriga,

| — | aktiivsöe sisaldusega v10–30 % massist, |
| --- | --- |

—

aktiivsöe sisaldusega v10–30 % massist,

| — | keraamilise sideaine sisaldusega 70–90 % massist, |
| --- | --- |

—

keraamilise sideaine sisaldusega 70–90 % massist,

| — | läbimõõduga 29–41 mm, |
| --- | --- |

—

läbimõõduga 29–41 mm,

| — | pikkusega kuni 150 mm, |
| --- | --- |

—

pikkusega kuni 150 mm,

| — | põletatud temperatuuril vähemalt 800 °C ning |
| --- | --- |

—

põletatud temperatuuril vähemalt 800 °C ning

| — | ette nähtud aurude absorbeerimiseks, |
| --- | --- |

—

ette nähtud aurude absorbeerimiseks,

kasutatakse mootorsõidukite kütusesüsteemide kütuseauruabsorberites

1.1–31.12

1 000 000 tükki

0 %

09.2866

ex 7019 12 00

ex 7019 12 00

06

26

Klaaskiuheie:

| — | koosneb klaaskiududest läbimõõduga 9 μm (±0,5 μm), |
| --- | --- |

—

koosneb klaaskiududest läbimõõduga 9 μm (±0,5 μm),

| — | joontihedus 200–680 teksi, |
| --- | --- |

—

joontihedus 200–680 teksi,

| — | ei sisalda kaltsiumoksiidi ning |
| --- | --- |

—

ei sisalda kaltsiumoksiidi ning

| — | tõmbetugevus üle 3 550 MPa, kindlaks määratud standardse katsemeetodiga ASTM D2343-09, |
| --- | --- |

—

tõmbetugevus üle 3 550 MPa, kindlaks määratud standardse katsemeetodiga ASTM D2343-09,

kasutatakse lennundustööstuse toodete valmistamiseks (2)

1.1–31.12

1 000 tonni

0 %

09.2628

ex 7019 52 00

10

Plastiga kaetud klaaskiust klaasriie, kaaluga 120 g/m2 (± 10 g/m2), mida tavaliselt kasutatakse kokkurullitavate ja raamitud putukavõrkude valmistamiseks

1.1–31.12

3 000 000 m2

0 %

09.2799

ex 7202 49 90

10

Ferrokroom, mille süsinikusisaldus on 1,5–4 % massist ja mille kroomisisaldus on kuni 70 % massist

1.1–31.12

50 000 tonni

0 %

09.2652

ex 7409 11 00

ex 7410 11 00

30

40

Rafineeritud vaskfoolium ja -ribad, elektrolüütilise töötlusega, paksusega vähemalt 0,015 mm

1.1–31.12

1 020 tonni

0 %

09.2734

ex 7409 19 00

20

Plaadid või lehed, mis koosnevad:

| — | keraamilisest räninitriidi kihist paksusega 0,32 mm (±0,1 mm) – 1,0 mm (±0,1 mm), |
| --- | --- |

—

keraamilisest räninitriidi kihist paksusega 0,32 mm (±0,1 mm) – 1,0 mm (±0,1 mm),

| — | on mõlemalt poolt kaetud rafineeritud vasest kilega paksusega 0,8 mm (±0,1 mm) ning |
| --- | --- |

—

on mõlemalt poolt kaetud rafineeritud vasest kilega paksusega 0,8 mm (±0,1 mm) ning

| — | on ühelt poolt osaliselt kaetud hõbedakihiga |
| --- | --- |

—

on ühelt poolt osaliselt kaetud hõbedakihiga

1.1–31.12

7 000 000 tükki

0 %

09.2662

ex 7410 21 00

55

Plaadid,

| — | mis koosnevad vähemalt ühest kihist epoksiidvaiguga immutatud klaaskiudkangast, |
| --- | --- |

—

mis koosnevad vähemalt ühest kihist epoksiidvaiguga immutatud klaaskiudkangast,

| — | mis on ühelt või mõlemalt küljelt kaetud vaskfooliumiga, mille paksus on kuni 0,15 mm, |
| --- | --- |

—

mis on ühelt või mõlemalt küljelt kaetud vaskfooliumiga, mille paksus on kuni 0,15 mm,

| — | mille dielektriline konstant (DK), mõõdetuna meetodi IPC-TM-650 2.5.5.2 abil, on 1 MHz juures väiksem kui 5,4, |
| --- | --- |

—

mille dielektriline konstant (DK), mõõdetuna meetodi IPC-TM-650 2.5.5.2 abil, on 1 MHz juures väiksem kui 5,4,

| — | mille dielektrilise kao nurga tangens, mõõdetuna meetodi IPC-TM-650 2.5.5.2 abil, on 1 MHz juures väiksem kui 0,035, |
| --- | --- |

—

mille dielektrilise kao nurga tangens, mõõdetuna meetodi IPC-TM-650 2.5.5.2 abil, on 1 MHz juures väiksem kui 0,035,

| — | mille suhteline läbilöögi indeks on vähemalt 600 |
| --- | --- |

—

mille suhteline läbilöögi indeks on vähemalt 600

1.1–31.12

80 000 m2

0 %

09.2834

ex 7604 29 10

20

Alumiiniumisulamist varb läbimõõduga 200–300 mm

1.1–31.12

2 000 tonni

0 %

09.2835

ex 7604 29 10

30

Alumiiniumisulamist varb läbimõõduga 300,1–533,4 mm

1.1–31.12

1 000 tonni

0 %

09.2736

ex 7607 11 90

83

Alumiiniumi ja magneesiumi sulamist lint või foolium:

| — | sulamist, mis vastab standardile 5182-H19 või 5052-H19, |
| --- | --- |

—

sulamist, mis vastab standardile 5182-H19 või 5052-H19,

| — | rullides välisläbimõõduga 1 250 –1 350 mm, |
| --- | --- |

—

rullides välisläbimõõduga 1 250 –1 350 mm,

| — | paksusega (lubatud hälve -0,006 mm) 0,15 mm, 0,16 mm, 0,18 mm või 0,20 mm, |
| --- | --- |

—

paksusega (lubatud hälve -0,006 mm) 0,15 mm, 0,16 mm, 0,18 mm või 0,20 mm,

| — | laiusega (lubatud hälve ±0,3 mm) 12,5 mm, 15,0 mm, 16,0 mm, 25,0 mm, 35,0 mm, 50,0 mm või 356 mm, |
| --- | --- |

—

laiusega (lubatud hälve ±0,3 mm) 12,5 mm, 15,0 mm, 16,0 mm, 25,0 mm, 35,0 mm, 50,0 mm või 356 mm,

| — | lubatud nõgususega kuni 0,4 mm 750 mm kohta, |
| --- | --- |

—

lubatud nõgususega kuni 0,4 mm 750 mm kohta,

| — | tasapinnalisusega I-ühik ± 4, |
| --- | --- |

—

tasapinnalisusega I-ühik ± 4,

| — | tõmbetugevusega üle 365 MPa (5182-H19) või 320 MPa (5052-H19) ning |
| --- | --- |

—

tõmbetugevusega üle 365 MPa (5182-H19) või 320 MPa (5052-H19) ning

| — | venivusega (A50) üle 3 % (5182-H19) või 2,5 % (5052-H19), |
| --- | --- |

—

venivusega (A50) üle 3 % (5182-H19) või 2,5 % (5052-H19),

kasutatakse aknakatete ribide valmistamiseks (2)

1.1–31.12

600 tonni

0 %

09.2722

8104 11 00

Survetöötlemata magneesium magneesiumisisaldusega vähemalt 99,8 % massist

1.1–31.12

120 000 tonni

0 %

09.2840

ex 8104 30 00

20

Magneesiumipulber:

| — | puhtusega 98–99,5 % massist ning |
| --- | --- |

—

puhtusega 98–99,5 % massist ning

| — | osakeste suurusega 0,2–0,8 mm |
| --- | --- |

—

osakeste suurusega 0,2–0,8 mm

1.1–31.12

2 000 tonni

0 %

09.2629

ex 8302 49 00

91

Alumiiniumist teleskoopkäepide, mida kasutatakse kohvrite valmistamiseks (2)

1.1–31.12

1 500 000 tükki

0 %

09.2720

ex 8413 91 00

50

Kahesilindrilise kõrgsurvepumba pea, terasest sepistatud:

| — | freesitud keermestatud liitmikega, mille läbimõõt on 10–36,8 mm ning |
| --- | --- |

—

freesitud keermestatud liitmikega, mille läbimõõt on 10–36,8 mm ning

| — | puuritud kütusekanalitega, mille läbimõõt on 3,5–10 mm, |
| --- | --- |

—

puuritud kütusekanalitega, mille läbimõõt on 3,5–10 mm,

kasutatakse diislikütuse sissepritsesüsteemides

1.1–31.12

65 000 tükki

0 %

09.2738

ex 8482 99 00

30

Messingseparaatorid, millel on järgmised omadused:

| — | valmistatud pidev- või tsentrifugaalvalu meetodil, |
| --- | --- |

—

valmistatud pidev- või tsentrifugaalvalu meetodil,

| — | treitud, |
| --- | --- |

—

treitud,

| — | tinasisaldusega 35–38 % massist, |
| --- | --- |

—

tinasisaldusega 35–38 % massist,

| — | pliisisaldusega 0,75–1,25 % massist, |
| --- | --- |

—

pliisisaldusega 0,75–1,25 % massist,

| — | alumiiniumisisaldusega 1,0–1,4 % massist ning |
| --- | --- |

—

alumiiniumisisaldusega 1,0–1,4 % massist ning

| — | tõmbetugevusega vähemalt 415 Pa, |
| --- | --- |

—

tõmbetugevusega vähemalt 415 Pa,

kasutatakse kuullaagrite valmistamiseks

1.1–31.12

50 000 tükki

0 %

09.2763

ex 8501 40 20

ex 8501 40 80

40

30

Ühefaasiline vahelduvvoolu kommutaatormootor, väljundvõimsusega vähemalt 250 W ja sisendvõimsusega 700–2 700 W, välisläbimõõduga 120 mm (±0,2 mm) – 135 mm (±0,2 mm), nimipöörlemiskiirusega 30 000 –50 000 pööret minutis, varustatud õhuventilaatoriga, kasutatakse tolmuimejate valmistmiseks (2)

1.1–31.12

2 000 000 tükki

0 %

09.2588

ex 8529 90 92

56

Vedelkristallekraan:

| — | puutepaneeliga, |
| --- | --- |

—

puutepaneeliga,

| — | vähemalt ühe trükkplaadiga lihtsa alluvseadme pikslitöötluseks (ajastuskontrolleri funktsioon) ja puutetundlikuks juhtimiseks ning EEPROMiga (elektriliselt kustutatav programmeeritav püsimälu), kuvari seadistamiseks, |
| --- | --- |

—

vähemalt ühe trükkplaadiga lihtsa alluvseadme pikslitöötluseks (ajastuskontrolleri funktsioon) ja puutetundlikuks juhtimiseks ning EEPROMiga (elektriliselt kustutatav programmeeritav püsimälu), kuvari seadistamiseks,

| — | ekraani diagonaaliga 15–21 cm, |
| --- | --- |

—

ekraani diagonaaliga 15–21 cm,

| — | tagantvalgustusega, |
| --- | --- |

—

tagantvalgustusega,

| — | LVDS- (madalpingeline diferentsiaal-signaaliedastus) ja toitepistikuga, |
| --- | --- |

—

LVDS- (madalpingeline diferentsiaal-signaaliedastus) ja toitepistikuga,

| — | vaatenurgaga vähemalt 70° ning |
| --- | --- |

—

vaatenurgaga vähemalt 70° ning

| — | heledusega vähemalt 715 cd/m2, |
| --- | --- |

—

heledusega vähemalt 715 cd/m2,

kasutatakse grupi 87 mootorsõidukite valmistamiseks (2)

1.7–31.12

450 000 tükki

0 %

09.2672

ex 8529 90 92

ex 9405 40 39

75

70

Trükkplaat valgusdioodidega:

| — | prismadega/läätsedega varustatud või mitte ja |
| --- | --- |

—

prismadega/läätsedega varustatud või mitte ja

| — | pistiku(te)ga varustatud või mitte, |
| --- | --- |

—

pistiku(te)ga varustatud või mitte,

kasutatakse tagantvalgustuselementide valmistamiseks rubriigi 8528 kaupade jaoks (2)

1.1–31.12

115 000 000 tükki

0 %

09.2003

ex 8543 70 90

63

Pingejuhitav sagedusgeneraator, mis koosneb aktiivsete ja passiivsete elementidega varustatud trükkmoodulist mõõtmetega kuni 30 mm x 30 mm

1.1–31.12

1 400 000 tükki

0 %

09.2910

ex 8708 99 97

75

Kinnitusavadega alumiiniumsulamist kandur kinnitusmutritega või ilma, käigukasti väliseks ühendamiseks autokerega, kasutatakse grupi 87 kaupade valmistamiseks (2)

1.1–31.12

200 000 tükki

0 %

09.2694

ex 8714 10 90

30

Alumiiniumisulamist kahvli kinnitusklambrid, katted, sillad ja kinnitusdetailid, mida kasutatakse mootorrataste valmistamiseks

1.1–31.12

1 000 000 tükki

0 %

09.2668

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

21

31

75

Süsinikkiust ja tehisvaigust valmistatud jalgrattaraam, kasutatakse jalgrataste (sh elektrijalgrataste) valmistamiseks (2)

1.7–31.12

250 000 tükki

0 %

09.2589

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

23

33

70

Alumiiniumist või alumiiniumist ja süsinikust raam, kasutatakse jalgrataste (sh elektrijalgrataste) valmistamiseks (2)

1.1–31.12

8 000 000 tükki

0 %

09.2631

ex 9001 90 00

80

Klaasist läätsed, prismad ja liimitud elemendid, kokku monteerimata, kasutatakse CN-koodi 9002, 9005, 9013 10 või 9015 alla kuuluvate kaupade valmistamiseks või parandamiseks (2)

1.1–31.12

5 000 000 tükki

0 %

---

(1)  Tollitariifistiku tollimaksude kohaldamist ei peatata aga juhul, kui töötlejateks on jaemüügi- või toitlustusettevõtted.

1

(2)  Tollimaksude kohaldamine peatatakse kooskõlas eesmärgipärase kasutamise tollijärelevalvega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1) artiklile 254.

2

(3)  Peatatakse ainult väärtuselise tollimaksu kohaldamine. Koguselist tollimaksu kohaldatakse jätkuvalt.

3

---

DIREKTIIVID

| 26.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 204/46 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 204/46

---

NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2020/876,

24. juuni 2020,

millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL, et tegeleda kiireloomulise vajadusega lükata COVID-19 pandeemia tõttu edasi teatavad maksustamisalase teabe esitamise ja vahetamise tähtajad

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 113 ja 115,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),

toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | COVID-19 pandeemiast rahvatervisele tulenevatel tõsistel ohtudel ja muudel takistustel ning liikmesriikide poolt pandeemia leviku piiramiseks kehtestatud liikumispiirangutel on oluline häiriv mõju ettevõtjate ja liikmesriikide maksuhaldurite suutlikkusele täita mõningaid nõukogu direktiivist 2011/16/EL (3) tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

(1)

COVID-19 pandeemiast rahvatervisele tulenevatel tõsistel ohtudel ja muudel takistustel ning liikmesriikide poolt pandeemia leviku piiramiseks kehtestatud liikumispiirangutel on oluline häiriv mõju ettevõtjate ja liikmesriikide maksuhaldurite suutlikkusele täita mõningaid nõukogu direktiivist 2011/16/EL (3) tulenevaid kohustusi.

| (2) | Paljud liikmesriigid ja direktiivi 2011/16/EL kohaselt liikmesriikide pädevatele asutustele teavet esitama kohustatud isikud on palunud lükata edasi teatavad kõnealuses direktiivis sätestatud tähtajad. Need tähtajad on seotud automaatse teabevahetusega finantskontode kohta, mille puhul kasusaajad on teise liikmesriigi maksuresidendid, ja aruantavate piiriüleste skeemide kohta, millel on direktiivi 2011/16/EL IV lisas loetletud tunnuseid (edaspidi „aruantavad piiriülesed skeemid“). |
| --- | --- |

(2)

Paljud liikmesriigid ja direktiivi 2011/16/EL kohaselt liikmesriikide pädevatele asutustele teavet esitama kohustatud isikud on palunud lükata edasi teatavad kõnealuses direktiivis sätestatud tähtajad. Need tähtajad on seotud automaatse teabevahetusega finantskontode kohta, mille puhul kasusaajad on teise liikmesriigi maksuresidendid, ja aruantavate piiriüleste skeemide kohta, millel on direktiivi 2011/16/EL IV lisas loetletud tunnuseid (edaspidi „aruantavad piiriülesed skeemid“).

| (3) | COVID-19 pandeemiast tingitud tugev häiriv mõju paljude finantsasutuste ja aruantavatest piiriülestest skeemidest teatama kohustatud isikute tegevusele takistavad nende direktiivist 2011/16/EL tulenevate aruandluskohustuste õigeaegset täitmist. Finantsasutused peavad praegu täitma COVID-19 pandeemiaga seotud kiireloomulisi ülesandeid. |
| --- | --- |

(3)

COVID-19 pandeemiast tingitud tugev häiriv mõju paljude finantsasutuste ja aruantavatest piiriülestest skeemidest teatama kohustatud isikute tegevusele takistavad nende direktiivist 2011/16/EL tulenevate aruandluskohustuste õigeaegset täitmist. Finantsasutused peavad praegu täitma COVID-19 pandeemiaga seotud kiireloomulisi ülesandeid.

| (4) | Lisaks seisavad finantsasutused ja teatamiskohustusega isikud silmitsi tõsiste tööalaste häiretega, eelkõige enamikus liikmesriikides kehtestatud liikumispiirangutest põhjustatud kaugtöö tingimuste tõttu. Samuti mõjutab see negatiivselt liikmesriikide maksuhaldurite suutlikkust andmeid koguda ja töödelda. |
| --- | --- |

(4)

Lisaks seisavad finantsasutused ja teatamiskohustusega isikud silmitsi tõsiste tööalaste häiretega, eelkõige enamikus liikmesriikides kehtestatud liikumispiirangutest põhjustatud kaugtöö tingimuste tõttu. Samuti mõjutab see negatiivselt liikmesriikide maksuhaldurite suutlikkust andmeid koguda ja töödelda.

| (5) | See olukord nõuab kiiret ja võimaluste piires koordineeritud reageerimist liidus. Selleks on vaja anda liikmesriikidele võimalus lükata edasi tähtaegu, mis on seotud teabevahetusega finantskontode kohta, mille puhul kasusaajad on teise liikmesriigi maksuresidendid, et liikmesriigid saaksid kohandada oma riigisiseseid tähtaegu, mille jooksul aruandekohustuslikud finantsasutused sellise teabe peavad esitama. Lisaks peaks liikmesriikidel olema võimalik pikendada ka aruantavaid piiriüleseid skeeme käsitleva teabe esitamise ja vahetamise tähtaegu. |
| --- | --- |

(5)

See olukord nõuab kiiret ja võimaluste piires koordineeritud reageerimist liidus. Selleks on vaja anda liikmesriikidele võimalus lükata edasi tähtaegu, mis on seotud teabevahetusega finantskontode kohta, mille puhul kasusaajad on teise liikmesriigi maksuresidendid, et liikmesriigid saaksid kohandada oma riigisiseseid tähtaegu, mille jooksul aruandekohustuslikud finantsasutused sellise teabe peavad esitama. Lisaks peaks liikmesriikidel olema võimalik pikendada ka aruantavaid piiriüleseid skeeme käsitleva teabe esitamise ja vahetamise tähtaegu.

| (6) | Tähtaegade edasilükkamise (edaspidi „edasilükkamine“) eesmärk on käsitleda erakorralist olukorda ning see ei tohiks häirida direktiivi 2011/16/EL ülesehitust ja toimimist. Seega on vaja, et edasilükkamine oleks piiratud kestusega ning jääks proportsionaalseks teabe esitamisel ja vahetamisel COVID‐19 pandeemia põhjustatud praktiliste raskustega. |
| --- | --- |

(6)

Tähtaegade edasilükkamise (edaspidi „edasilükkamine“) eesmärk on käsitleda erakorralist olukorda ning see ei tohiks häirida direktiivi 2011/16/EL ülesehitust ja toimimist. Seega on vaja, et edasilükkamine oleks piiratud kestusega ning jääks proportsionaalseks teabe esitamisel ja vahetamisel COVID‐19 pandeemia põhjustatud praktiliste raskustega.

| (7) | Võttes arvesse praegust ebakindlust COVID-19 pandeemia arengu suhtes ja seda, et käesoleva direktiivi vastuvõtmist õigustavad asjaolud võivad mõnda aega jätkuda, on asjakohane näha ette võimalus edasilükkamisperioodi üks kord pikendada. Selline pikendamine peaks toimuma ainult juhul, kui käesolevas direktiivis sätestatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(7)

Võttes arvesse praegust ebakindlust COVID-19 pandeemia arengu suhtes ja seda, et käesoleva direktiivi vastuvõtmist õigustavad asjaolud võivad mõnda aega jätkuda, on asjakohane näha ette võimalus edasilükkamisperioodi üks kord pikendada. Selline pikendamine peaks toimuma ainult juhul, kui käesolevas direktiivis sätestatud tingimused on täidetud.

| (8) | Pidades silmas COVID-19 pandeemiast tingitud majandushäirete olulist mõju eelarvetele, inimressurssidele ja liikmesriikide maksuhaldurite toimimisele, peaks nõukogul olema õigus komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt otsustada pikendada edasilükkamisperioodi. |
| --- | --- |

(8)

Pidades silmas COVID-19 pandeemiast tingitud majandushäirete olulist mõju eelarvetele, inimressurssidele ja liikmesriikide maksuhaldurite toimimisele, peaks nõukogul olema õigus komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt otsustada pikendada edasilükkamisperioodi.

| (9) | Ükski edasilükkamine ei tohiks mõjutada direktiivi 2011/16/EL kohase aruandlus- ja teabevahetuskohustuse olulisi elemente ning see peaks tagama, et edasilükkamisperioodil avalikustatavaks muutuv teave lõpuks ka esitatakse või vahetatakse. |
| --- | --- |

(9)

Ükski edasilükkamine ei tohiks mõjutada direktiivi 2011/16/EL kohase aruandlus- ja teabevahetuskohustuse olulisi elemente ning see peaks tagama, et edasilükkamisperioodil avalikustatavaks muutuv teave lõpuks ka esitatakse või vahetatakse.

| (10) | Pidades silmas COVID-19 pandeemiast tingitud erandlikest asjaoludest tulenevat kiireloomulisust, sellega seotud rahvatervise kriisi ning selle sotsiaalseid ja majanduslikke tagajärgi, on peetud asjakohaseks teha erand Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) artiklis 4 osutatud kaheksanädalasest tähtajast. |
| --- | --- |

(10)

Pidades silmas COVID-19 pandeemiast tingitud erandlikest asjaoludest tulenevat kiireloomulisust, sellega seotud rahvatervise kriisi ning selle sotsiaalseid ja majanduslikke tagajärgi, on peetud asjakohaseks teha erand Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) artiklis 4 osutatud kaheksanädalasest tähtajast.

| (11) | Direktiivi 2011/16/EL tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Direktiivi 2011/16/EL tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (12) | Arvestades, et liikmesriigid peavad tegutsema väga lühikese aja jooksul, et lükata edasi tähtajad, mis muidu direktiivi 2011/16/EL kohaselt kohaldatavaks muutuksid, peaks käesolev direktiiv jõustuma võimalikult kiiresti, |
| --- | --- |

(12)

Arvestades, et liikmesriigid peavad tegutsema väga lühikese aja jooksul, et lükata edasi tähtajad, mis muidu direktiivi 2011/16/EL kohaselt kohaldatavaks muutuksid, peaks käesolev direktiiv jõustuma võimalikult kiiresti,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2011/16/EL lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 27a

Tähtaegade vabatahtlik edasilükkamine COVID-19 pandeemia tõttu

1.   Olenemata teabe esitamiseks aruantavate piiriüleste skeemide kohta artikli 8ab lõikes 12 sätestatud tähtaegadest, võivad liikmesriigid võtta vajalikke meetmeid, et võimaldada vahendajatel ja asjaomastel maksumaksjatel esitada aruantavate piiriüleste skeemide kohta, mille rakendamiseks tehti esimene samm ajavahemikus 25. juunist 2018 kuni 30. juunini 2020, teavet 28. veebruariks 2021.

2.   Kui liikmesriigid võtavad lõikes 1 osutatud meetmeid, võtavad nad ka vajalikud meetmed, et võimaldada järgmist:

| a) | olenemata artikli 8ab lõikest 18 esitatakse teave esimest korda 30. aprilliks 2021; |
| --- | --- |

a)

olenemata artikli 8ab lõikest 18 esitatakse teave esimest korda 30. aprilliks 2021;

| b) | artikli 8ab lõigetes 1 ja 7 osutatud 30-päevane teabe esitamise tähtaeg algab hiljemalt 1. jaanuaril 2021, kui






  i) | aruantav piiriülene skeem tehakse rakendamiseks kättesaadavaks või on rakendamiseks valmis või kui selle rakendamiseks tehti esimene samm ajavahemikus 1. juulist 2020 kuni 31. detsembrini 2020 või |
| --- | --- | --- |

b)

artikli 8ab lõigetes 1 ja 7 osutatud 30-päevane teabe esitamise tähtaeg algab hiljemalt 1. jaanuaril 2021, kui

i)

aruantav piiriülene skeem tehakse rakendamiseks kättesaadavaks või on rakendamiseks valmis või kui selle rakendamiseks tehti esimene samm ajavahemikus 1. juulist 2020 kuni 31. detsembrini 2020 või

| ii) | vahendajad artikli 3 punkti 21 teise lõigu tähenduses annavad ajavahemikus 1. juulist 2020 kuni 31. detsembrini 2020 otse või teiste isikute kaudu abi, tuge või nõu; |
| --- | --- |

ii)

vahendajad artikli 3 punkti 21 teise lõigu tähenduses annavad ajavahemikus 1. juulist 2020 kuni 31. detsembrini 2020 otse või teiste isikute kaudu abi, tuge või nõu;

| c) | turustatavate skeemide puhul esitab vahendaja artikli 8ab lõike 2 kohase esimese perioodilise aruande 30. aprilliks 2021. |
| --- | --- |

c)

turustatavate skeemide puhul esitab vahendaja artikli 8ab lõike 2 kohase esimese perioodilise aruande 30. aprilliks 2021.

3.   Olenemata artikli 8 lõike 6 punktis b sätestatud tähtajast võivad liikmesriigid võtta vajalikke meetmeid, mis võimaldavad edastada artikli 8 lõikes 3a osutatud teabe, mis käsitleb 2019. kalendriaastat või muud asjakohast aruandlusperioodi, 12 kuu jooksul pärast 2019. kalendriaasta või muu asjakohase aruandlusperioodi lõppu.

Artikkel 27b

Edasilükkamisperioodi pikendamine

1.   Nõukogu võib komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt vastu võtta rakendusotsuse, millega pikendatakse artiklis 27a sätestatud tähtaegade edasilükkamisperioodi kolme kuu võrra, tingimusel et COVID-19 pandeemiast rahvatervisele tulenevad tõsised ohud, takistused ja majandushäired püsivad ning liikmesriigid kohaldavad liikumispiiranguid.

2.   Nõukogu rakendusotsuse ettepanek esitatakse nõukogule vähemalt üks kuu enne asjakohase tähtaja möödumist.“

Artikkel 2

Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 24. juuni 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  
  19. juuni 2020. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  
  14. juuni 2020. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Nõukogu 15. veebruari 2011. aasta direktiiv 2011/16/EL maksustamisalase halduskoostöö kohta ja direktiivi 77/799/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 64, 11.3.2011, lk 1).

3

---

KODU- JA TÖÖKORRAD

| 26.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 204/49 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 204/49

---

EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTORI OTSUS,

15. mai 2020,

Euroopa Andmekaitseinspektori töökorra vastuvõtmise kohta

EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ, (1) eriti selle artikli 57 lõike 1 punkti q,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 8 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 16 on sätestatud, et üksikisikute kaitset isikuandmete töötlemisel reguleeritakse eeskirjadega, mille täitmist kontrollib sõltumatu asutus. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 8 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 16 on sätestatud, et üksikisikute kaitset isikuandmete töötlemisel reguleeritakse eeskirjadega, mille täitmist kontrollib sõltumatu asutus.

| (2) | Määruses (EL) 2018/1725 on sätestatud sõltumatu asutuse loomine (Euroopa Andmekaitseinspektor), kes vastutab selle eest, et liidu institutsioonid, organid ja asutused tagaksid isikuandmete töötlemisel füüsiliste isikute põhiõigused ja -vabadused, eelkõige õiguse isikuandmete kaitsele. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EL) 2018/1725 on sätestatud sõltumatu asutuse loomine (Euroopa Andmekaitseinspektor), kes vastutab selle eest, et liidu institutsioonid, organid ja asutused tagaksid isikuandmete töötlemisel füüsiliste isikute põhiõigused ja -vabadused, eelkõige õiguse isikuandmete kaitsele.

| (3) | Määruses (EL) 2018/1725 on sätestatud ka Euroopa Andmekaitseinspektori ülesanded ja volitused, samuti andmekaitseinspektori ametisse nimetamine. |
| --- | --- |

(3)

Määruses (EL) 2018/1725 on sätestatud ka Euroopa Andmekaitseinspektori ülesanded ja volitused, samuti andmekaitseinspektori ametisse nimetamine.

| (4) | Samuti on määruses (EL) 2018/1725 sätestatud, et andmekaitseinspektorit abistab sekretariaat, ning mitmed personali ja eelarvet käsitlevat aspektid. |
| --- | --- |

(4)

Samuti on määruses (EL) 2018/1725 sätestatud, et andmekaitseinspektorit abistab sekretariaat, ning mitmed personali ja eelarvet käsitlevat aspektid.

| (5) | Euroopa Andmekaitseinspektori ülesanded ja volitused on ette nähtud ka muude liidu õigusaktidega, eriti järgmistega: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/679, (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/680, (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/794, (4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/1727 (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1939 (6). |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Andmekaitseinspektori ülesanded ja volitused on ette nähtud ka muude liidu õigusaktidega, eriti järgmistega: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/679, (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/680, (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/794, (4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/1727 (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1939 (6).

| (6) | Olles konsulteerinud Euroopa Andmekaitseinspektori personalikomiteega, |
| --- | --- |

(6)

Olles konsulteerinud Euroopa Andmekaitseinspektori personalikomiteega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

I JAOTIS

MISSIOON, MÕISTED, JUHTPÕHIMÕTTED JA TÖÖKORRALDUS

I PEATÜKK

Missioon ja mõisted

Artikkel 1

Euroopa Andmekaitseinspektor

Euroopa Andmekaitseinspektor tegutseb kooskõlas määruse (EL) 2018/1725, mis tahes muu asjakohase liidu õigusakti ja käesoleva otsuse sätetega ning järgib strateegilisi prioriteete, mille andmekaitseinspektor võib kehtestada.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „määrus“ – määrus (EL) 2018/1725; |
| --- | --- |

a)

„määrus“ – määrus (EL) 2018/1725;

| b) | „isikuandmete kaitse üldmäärus“ – määrus (EL) 2016/679; |
| --- | --- |

b)

„isikuandmete kaitse üldmäärus“ – määrus (EL) 2016/679;

| c) | „institutsioon“ – liidu institutsioon, organ või asutus, mille suhtes kohaldatakse määrust või mis tahes muud liidu õigusakti, millega on ette nähtud Euroopa Andmekaitseinspektori ülesanded ja volitused; |
| --- | --- |

c)

„institutsioon“ – liidu institutsioon, organ või asutus, mille suhtes kohaldatakse määrust või mis tahes muud liidu õigusakti, millega on ette nähtud Euroopa Andmekaitseinspektori ülesanded ja volitused;

| d) | „Euroopa Andmekaitseinspektor“ – Euroopa Andmekaitseinspektor liidu institutsioonina; |
| --- | --- |

d)

„Euroopa Andmekaitseinspektor“ – Euroopa Andmekaitseinspektor liidu institutsioonina;

| e) | „andmekaitseinspektor“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt määruse artikli 53 kohaselt ametisse nimetatud Euroopa andmekaitseinspektor isikuna; |
| --- | --- |

e)

„andmekaitseinspektor“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt määruse artikli 53 kohaselt ametisse nimetatud Euroopa andmekaitseinspektor isikuna;

| f) | „Euroopa Andmekaitsenõukogu“ – isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 68 lõike 1 alusel loodud liidu institutsioon; |
| --- | --- |

f)

„Euroopa Andmekaitsenõukogu“ – isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 68 lõike 1 alusel loodud liidu institutsioon;

| g) | „Euroopa Andmekaitsenõukogu sekretariaat“ – isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 75 alusel loodud Euroopa Andmekaitsenõukogu sekretariaat. |
| --- | --- |

g)

„Euroopa Andmekaitsenõukogu sekretariaat“ – isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 75 alusel loodud Euroopa Andmekaitsenõukogu sekretariaat.

II PEATÜKK

Juhtpõhimõtted

Artikkel 3

Hea juhtimistava, eetika ja hea haldustava

1.   Euroopa Andmekaitseinspektor tegutseb avalikes huvides eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse valdkonna eksperdina ning sõltumatu, usaldusväärse, ennetava ja autoriteetse asutusena.

2.   Euroopa Andmekaitseinspektor tegutseb kooskõlas Euroopa Andmekaitseinspektori eetikaraamistikuga.

Artikkel 4

Aruandluskohustus ja läbipaistvus

1.   Euroopa Andmekaitseinspektor avaldab korrapäraselt oma strateegilised prioriteedid ja aastaaruande.

2.   Euroopa Andmekaitseinspektor kui vastutav töötleja näitab isikuandmete kaitset käsitlevaid kohaldatavaid õigusakte järgides eeskuju.

3.   Euroopa Andmekaitseinspektor suhtleb meedia ja sidusrühmadega avalikult ja läbipaistvalt ning selgitab oma tegevust üldsusele selgelt.

Artikkel 5

Tõhusus ja tulemuslikkus

1.   Euroopa Andmekaitseinspektor kasutab oma ülesannete täitmisel tõhususe ja tulemuslikkuse maksimeerimiseks kaasaegseid halduslikke ja tehnilisi vahendeid, sh asutusesisest teabevahetust ja ülesannete asjakohast delegeerimist.

2.   Euroopa Andmekaitseinspektor rakendab kvaliteedijuhtimise parima taseme tagamiseks asjakohased mehhanismid ja vahendid, näiteks sisekontrollistandardid, riskijuhtimisprotsess ja iga-aastane tegevusaruanne.

Artikkel 6

Koostöö

Euroopa Andmekaitseinspektor edendab koostööd andmekaitse valdkonna järelevalveasutuste ja mis tahes muude ametiasutuste vahel, kelle tegevus võib mõjutada eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitset.

III PEATÜKK

Töökorraldus

Artikkel 7

Andmekaitseinspektori roll

Andmekaitseinspektor määrab Euroopa Andmekaitseinspektori strateegilised prioriteedid ja võtab kooskõlas Euroopa Andmekaitseinspektori ülesannete ja volitustega vastu poliitikadokumendid.

Artikkel 8

Euroopa Andmekaitseinspektori sekretariaat

Andmekaitseinspektor määrab Euroopa Andmekaitseinspektori sekretariaadi organisatsioonilise struktuuri. Ilma et see piiraks 25. mail 2018 Euroopa Andmekaitseinspektori ja Euroopa Andmekaitsenõukogu vahel sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumi kohaldamist, eriti seoses Euroopa Andmekaitsenõukogu sekretariaati käsitlevate sätetega, peab organisatsiooniline struktuur kajastama Euroopa Andmekaitseinspektori kehtestatud strateegilisi prioriteete.

Artikkel 9

Direktor ja ametisse nimetav ametiisik

1.   Ilma et see piiraks 25. mail 2018 Euroopa Andmekaitseinspektori ja Euroopa Andmekaitsenõukogu vahel sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumi, eriti selle jaotise VI punkti 5 kohaldamist, on direktoril ametisse nimetava ametiisiku volitused nõukogu määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (7) kehtestatud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade artiklis 2 määratletud tähenduses ning töölepinguid sõlmiva ametiisiku volitused määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 kehtestatud Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 6 määratletud tähenduses ning mis tahes muud volitused, mis tulenevad muudest Euroopa Andmekaitseinspektori või institutsioonidevahelistest haldusotsustest, kui andmekaitseinspektori otsuses ametisse nimetava ametiisiku volituste ja töölepinguid sõlmiva ametiisiku volituste kohta ei ole sätestatud teisiti.

2.   Direktor võib delegeerida lõikes 1 osutatud volituste täitmise personalihalduse eest vastutavale ametnikule.

3.   Direktor tegutseb andmekaitseametniku, kohaliku julgeolekuametniku, kohaliku infoturbeametniku, läbipaistvusametniku, õigusametniku, eetikaametniku ja sisekontrolli koordinaatori vahetu juhina seoses nende tegevusega seotud ülesannetega.

4.   Direktor abistab andmekaitseinspektorit, et tagada Euroopa Andmekaitseinspektori järjepidevus ja üldine koordineerimine, ning täidab muid ülesandeid, mille andmekaitseinspektor talle delegeerib.

5.   Direktor võib vastu võtta Euroopa Andmekaitseinspektori otsuseid piirangute kohaldamise kohta, mis põhinevad Euroopa Andmekaitseinspektori sise-eeskirjadel, millega rakendatakse määruse artiklit 25.

Artikkel 10

Juhtkonna koosolek

1.   Juhtkonna koosolekul osalevad andmekaitseinspektor, direktor ning osakondade ja sektorite juhatajad ning selle abil tagatakse strateegiline järelevalve Euroopa Andmekaitseinspektori tegevuse üle.

2.   Kui juhatuse koosolekul arutatakse personali-, eelarve-, finants- või haldusküsimusi, mis puudutavad Euroopa Andmekaitsenõukogu või selle sekretariaati, osaleb ka Euroopa Andmekaitsenõukogu sekretariaadi juhataja.

3.   Juhtkonna koosolekuid juhatab andmekaitseinspektor või direktor, kui andmekaitseinspektoril ei ole võimalik koosolekul osaleda. Reeglina toimub juhtkonna koosolek kord nädalas.

4.   Direktor tagab juhtkonna koosoleku sekretariaadi nõuetekohase toimimise.

5.   Koosolekud ei ole avalikud. Arutelud on konfidentsiaalsed.

Artikkel 11

Ülesannete delegeerimine ja asendamine

1.   Andmekaitseinspektor võib vajaduse korral ja kooskõlas määrusega delegeerida direktorile volituse võtta vastu ja allkirjastada õiguslikult siduvaid otsuseid, mille sisu andmekaitseinspektor on eelnevalt kindlaks määranud.

2.   Andmekaitseinspektor võib vajaduse korral ja kooskõlas määrusega delegeerida direktorile või asjaomase osakonna või sektori juhatajale volituse võtta vastu ja allkirjastada muid dokumente.

3.   Kui direktorile on lõigete 1 või 2 kohaselt delegeeritud volitus, võib direktor selle asjakohase osakonna või sektori juhatajale edasi delegeerida.

4.   Kui andmekaitseinspektoril ei ole võimalik oma ülesandeid täita või ametikoht on täitmata ning andmekaitseinspektorit ei ole ametisse nimetatud, täidab direktor vajaduse korral ja kooskõlas määrusega andmekaitseinspektori ülesandeid ja kohustusi, mis on kiireloomulised ja vajalikud talitluspidevuse tagamiseks.

5.   Kui direktoril ei ole võimalik oma ülesandeid täita või kui tema ametikoht on täitmata ning andmekaitseinspektor ei ole määranud ühtki ametnikku, täidab direktori ülesandeid osakonna või sektori juhataja, kellel on kõrgeim palgaaste, võrdse palgaastme korral palgaastmel kõige kauem ametis olnud osakonna või sektori juhataja ja võrdse ametiaja korral vanim osakonna või sektori juhataja.

6.   Kui ei ole ühtki osakonna või sektori juhatajat, kes saaks täita lõikes 5 osutatud direktori kohustusi, ning andmekaitseinspektor ei ole määranud ühtki ametnikku, on asendaja osakonna või sektori ametnik, kellel on kõrgeim palgaaste, võrdse palgaastme korral kõige kauem palgaastmel ametis olnud ametnik ja võrdse ametiaja korral vanim ametnik.

7.   Kui mis tahes muu vahetu juht ei saa oma ülesandeid täita ja andmekaitseinspektor ei ole määranud ühtki ametnikku, määrab direktor andmekaitseinspektori nõusolekul asjaomase ametniku. Kui direktor ei ole asendajat määranud, on asendaja osakonna või sektori ametnik, kellel on kõrgeim palgaaste, võrdse palgaastme korral kõige kauem palgaastmel ametis olnud ametnik ja võrdse ametiaja korral vanim ametnik.

8.   Lõiked 1–7 ei piira delegeerimiseeskirjade kohaldamist seoses ametisse nimetamise ametiisiku volitustega või finantsvolitustega, nagu on sätestatud artiklites 9 ja 12.

Artikkel 12

Eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja

1.   Andmekaitseinspektor delegeerib eelarvevahendite käsutaja volitused direktorile kooskõlas Euroopa Andmekaitseinspektori eelarve ja haldusega seotud ülesandeid ja kohustusi kirjeldava ametijuhendiga, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (8) artikli 72 lõikega 2.

2.   Euroopa Andmekaitsenõukoguga seotud eelarveküsimustes tegutseb eelarvevahendite käsutaja kooskõlas Euroopa Andmekaitseinspektori ja Euroopa Andmekaitsenõukogu vahelise vastastikuse mõistmise memorandumiga.

3.   Euroopa Andmekaitseinspektori peaarvepidaja ülesandeid täidab andmekaitseinspektori 1. märtsi 2017. aasta otsuse (9) kohaselt komisjoni peaarvepidaja.

II JAOTIS

JÄRELEVALVE JA MÄÄRUSE KOHALDAMISE TAGAMINE

Artikkel 13

Järelevalve ja määruse kohaldamise tagamine

Euroopa Andmekaitseinspektor tagab üksikisikute õiguste ja vabaduste tõhusa kaitse, tehes määruse ja mis tahes muude liidu õigusaktide, millega on ette nähtud Euroopa Andmekaitseinspektori ülesanded ja volitused, järelevalvet ja neid jõustades. Selleks võib Euroopa Andmekaitseinspektor oma uurimis-, parandus-, loaandmis- ja nõuandevolitusi kasutades teha kontrollkäike, uuringuid, iga kahe kuu tagant toimuvaid külastusi, mitteametlikke konsulteerimisi või soodustada kaebuste lahendamist kokkuleppemenetlusena.

Artikkel 14

Isikuandmete töötlemist institutsioonides käsitlevatele konsultatsioonidele ja loataotlustele institutsioonide antud vastuste läbipaistvus

Euroopa Andmekaitseinspektor võib avaldada institutsioonide vastused neis isikuandmete töötlemist käsitlevatele konsultatsioonidele täielikult või osaliselt, võttes arvesse kohaldatavaid konfidentsiaalsus- ja infoturbenõudeid. Loa andmise otsused avaldatakse, võttes arvesse kohaldatavaid konfidentsiaalsus- ja infoturbenõudeid.

Artikkel 15

Institutsioonide teatatud andmekaitseametnikud

1.   Euroopa Andmekaitseinspektor peab registrit andmekaitseametnike ametisse nimetamise kohta, kellest institutsioonid Euroopa Andmekaitseinspektorit määruse kohaselt teavitavad.

2.   Institutsioonide andmekaitseametnike ajakohane nimekiri avaldatakse Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel.

3.   Euroopa Andmekaitseinspektor juhendab andmekaitseametnikke, eelkõige osaledes institutsioonide andmekaitseametnike võrgustiku korraldatavatel koosolekutel.

Artikkel 16

Kaebuste käsitlemine

1.   Euroopa Andmekaitseinspektor ei käsitle anonüümseid kaebusi.

2.   Euroopa Andmekaitseinspektor käsitleb kaebusi, mis esitatakse kirjalikult (sh elektrooniliselt) Euroopa Liidu mis tahes ametlikus keeles ning mis sisaldavad kaebuse mõistmiseks vajalikku teavet.

3.   Kui kaebuse esitaja on juba esitanud samade asjaolude kohta kaebuse Euroopa Ombudsmanile, uurib Euroopa Andmekaitseinspektor kaebuse vastuvõetavust kooskõlas Euroopa Andmekaitseinspektori ja Euroopa Ombudsmani vahelise vastastikuse mõistmise memorandumiga.

4.   Euroopa Andmekaitseinspektor otsustab, kuidas kaebust käsitleda, arvestades järgmist:

| a) | andmekaitse-eeskirjade väidetavate rikkumiste olemus ja raskus; |
| --- | --- |

a)

andmekaitse-eeskirjade väidetavate rikkumiste olemus ja raskus;

| b) | kui oluline on kahju, mille rikkumine on tekitanud ühele või mitmele andmesubjektile; |
| --- | --- |

b)

kui oluline on kahju, mille rikkumine on tekitanud ühele või mitmele andmesubjektile;

| c) | juhtumi võimalik üldine tähtsus, sh seoses muude asjaomaste avalike ja erahuvidega; |
| --- | --- |

c)

juhtumi võimalik üldine tähtsus, sh seoses muude asjaomaste avalike ja erahuvidega;

| d) | rikkumise esinemise tõendamise tõenäosus; |
| --- | --- |

d)

rikkumise esinemise tõendamise tõenäosus;

| e) | täpne kuupäev, mil toimusid rikkumise aluseks olnud sündmused, kõnealune tegevus ei avaldanud enam mõju, mõju kõrvaldati või anti asjakohane tagatis selle kõrvaldamise kohta. |
| --- | --- |

e)

täpne kuupäev, mil toimusid rikkumise aluseks olnud sündmused, kõnealune tegevus ei avaldanud enam mõju, mõju kõrvaldati või anti asjakohane tagatis selle kõrvaldamise kohta.

5.   Kui see on asjakohane, soodustab Euroopa Andmekaitseinspektor kaebuse lahendamist kokkuleppemenetlusena.

6.   Euroopa Andmekaitseinspektor peatab selliste kaebuste uurimise, mille kohta oodatakse samas küsimuses kohtuotsust või muu õigus- või haldusasutuse otsust.

7.   Euroopa Andmekaitseinspektor avaldab kaebuse esitaja isiku üksnes ulatuses, mis on vajalik nõuetekohase uurimise läbiviimiseks. Euroopa Andmekaitseinspektor ei avalikusta ühtki muud kaebusega seotud dokumenti peale lõpliku otsuse anonüümitud väljavõtete või kokkuvõtete, välja arvatud juhul, kui asjaomane isik on avalikustamisega nõus.

8.   Kui kaebuse käsitlemiseks on vaja, teeb Euroopa Andmekaitseinspektor koostööd pädevate järelevalveasutustega, sh riiklike pädevate järelevalveasutustega, kes tegutsevad oma vastavate volituste piires.

Artikkel 17

Kaebuste tulemused

1.   Euroopa Andmekaitseinspektor teatab niipea kui võimalik kaebuse esitajale kaebuse tulemused ja võetud meetmed.

2.   Kui kaebus leitakse olevat vastuvõetamatu või uurimine lõpetatakse, soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor vajaduse korral kaebuse esitajal pöörduda muu pädeva asutuse poole.

3.   Euroopa Andmekaitseinspektor võib kaebuse esitaja palvel uurimise lõpetada. Sellegipoolest võib Euroopa Andmekaitseinspektor kaebuse sisu edasi uurida.

4.   Euroopa Andmekaitseinspektor võib uurimise lõpetada, kui kaebuse esitaja ei esita nõutud teavet. Euroopa Andmekaitseinspektor teavitab kaebuse esitajat sellest otsusest.

Artikkel 18

Kaebuste läbivaatamine ja õigus edasi kaevata

1.   Kui Euroopa Andmekaitseinspektor teeb kaebuse kohta otsuse, võib kaebuse esitaja või asjaomane institutsioon paluda Euroopa Andmekaitseinspektoril otsus uuesti läbi vaadata. Selline taotlus tuleb esitada ühe kuu jooksul alates otsuse vastuvõtmisest. Euroopa Andmekaitseinspektor vaatab otsuse läbi juhul, kui kaebuse esitaja või institutsioon esitab uusi faktilisi tõendeid või õiguslikke argumente.

2.   Kaebuse kohta otsuse vastuvõtmisel teavitab Euroopa Andmekaitseinspektor kaebuse esitajat ja asjaomast institutsiooni, et neil on õigus taotleda otsuse läbivaatamist ning õigus kaevata otsus edasi Euroopa Liidu Kohtusse kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 263.

3.   Kui Euroopa Andmekaitseinspektor võtab pärast kaebuse kohta tehtud otsuse läbivaatamist vastu uue muudetud otsuse, teavitab ta kaebuse esitajat ja asjaomast institutsiooni võimalusest kaevata uus otsus edasi Euroopa Liidu Kohtusse kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 263.

Artikkel 19

Euroopa Andmekaitseinspektori isikuandmetega seotud rikkumisest teavitamine institutsioonide poolt

1.   Euroopa Andmekaitseinspektor tagab turvalise platvormi, mille kaudu institutsioonid saavad isikuandmetega seotud rikkumisest teatada, ja rakendab turbemeetmeid isikuandmetega seotud rikkumisi käsitleva teabe vahetamiseks.

2.   Euroopa Andmekaitseinspektor teavitab asjaomast institutsiooni teate kättesaamisest.

III JAOTIS

SEADUSANDLIK KONSULTEERIMINE, TEHNOLOOGIA JÄRELEVALVE, TEADUSPROJEKTID, KOHTUMENETLUSED

Artikkel 20

Seadusandlik konsulteerimine

1.   Euroopa Andmekaitseinspektor esitab arvamusi või ametlikke märkusi vastuseks komisjoni taotlustele vastavalt määruse artikli 42 lõikele 1.

2.   Arvamused avaldatakse Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel inglise, prantsuse ja saksa keeles. Otsuste kokkuvõtted avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas (C seerias). Ametlikud märkused avaldatakse Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel.

3.   Euroopa Andmekaitseinspektor võib konsulteerimistaotluse täitmisest keelduda, kui ei ole täidetud määruse artiklis 42 sätestatud tingimused, näiteks kui puudub mõju üksikisikute õiguste ja vabaduste kaitsele seoses isikuandmete töötlemisega.

4.   Kui Euroopa Andmekaitseinspektor ja Euroopa Andmekaitsenõukogu ei suuda määratud tähtajaks esitada ühisarvamust kooskõlas määruse artikli 42 lõikega 2, võib Euroopa Andmekaitseinspektor esitada arvamuse samal teemal.

5.   Kui komisjon lühendab seadusandliku konsulteerimise tähtaega vastavalt määruse artikli 42 lõikele 3, püüab Euroopa Andmekaitseinspektor seda tähtaega järgida, kui see on mõistlik ja teostatav, arvestades eelkõige küsimuse keerukust, dokumentide mahtu ja komisjoni esitatud teabe täielikkust.

Artikkel 21

Tehnoloogia järelevalve

Euroopa Andmekaitseinspektor jälgib info- ja kommunikatsioonitehnoloogia arengut, arvestades eelkõige tehnoloogia mõju isikuandmete kaitsele, ning edendab teadlikkust ja nõustab, eelkõige projekteerimisel ja vaikimisi rakendatavate andmekaitse põhimõtete osas.

Artikkel 22

Teadusprojektid

Euroopa Andmekaitseinspektor võib otsustada osaleda liidu raamprogrammides ja teadusprojektide nõuandekomiteedes.

Artikkel 23

Kohtuasjad institutsioonide vastu määruse rikkumise korral

Kui institutsioon rikub määrust, võib Euroopa Andmekaitseinspektor anda asja Euroopa Liidu Kohtusse, eelkõige juhul, kui Euroopa Andmekaitseinspektoriga ei konsulteeritud määruse artikli 42 lõikes 1 sätestatud juhtudel ja kui ei reageeritud asjakohaselt meetmetele, mille Euroopa Andmekaitseinspektor võttis määruse täitmise tagamiseks vastavalt määruse artiklile 58.

Artikkel 24

Euroopa Andmekaitseinspektori sekkumine Euroopa Liidu Kohtule esitatud hagide arutamisse

1.   Euroopa Andmekaitseinspektor võib sekkuda Euroopa Liidu Kohtule esitatud hagide arutamisse kooskõlas määruse artikli 58 lõikega 4, määruse (EL) 2016/794 artikli 43 lõike 3 punktiga i, määruse (EL) 2017/1939 artikli 85 lõike 3 punktiga g ja määruse (EL) 2018/1727 artikli 40 lõike 3 punktiga g.

2.   Kui Euroopa Andmekaitseinspektor otsustab, kas taotleda luba sekkumiseks või võtta vastu Euroopa Liidu Kohtu kutse sekkuda, arvestab ta eelkõige järgmist:

| a. | kas Euroopa Andmekaitseinspektor on olnud otseselt seotud juhtumi asjaoludega oma järelevalveülesandeid täites; |
| --- | --- |

a.

kas Euroopa Andmekaitseinspektor on olnud otseselt seotud juhtumi asjaoludega oma järelevalveülesandeid täites;

| b. | kas juhtumiga on seotud isikuandmete kaitse küsimused, mis on iseenesest olulised või kohtumenetluse tulemuse seisukohalt otsustava tähtsusega; |
| --- | --- |

b.

kas juhtumiga on seotud isikuandmete kaitse küsimused, mis on iseenesest olulised või kohtumenetluse tulemuse seisukohalt otsustava tähtsusega;

| c. | kas Euroopa Andmekaitseinspektori sekkumine mõjutab tõenäoliselt kohtumenetluse tulemust. |
| --- | --- |

c.

kas Euroopa Andmekaitseinspektori sekkumine mõjutab tõenäoliselt kohtumenetluse tulemust.

IV JAOTIS

KOOSTÖÖ RIIKLIKE JÄRELEVALVEASUTUSTEGA JA RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ

Artikkel 25

Euroopa Andmekaitseinspektori roll Euroopa Andmekaitsenõukogu liikmena

Euroopa Andmekaitsenõukogu liikmena püüab Euroopa Andmekaitseinspektor edendada liidu seisukohti, eelkõige Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 nimetatud ühiseid väärtusi.

Artikkel 26

Koostöö riiklike järelevalveasutustega vastavalt määruse artiklile 61

1.   Euroopa Andmekaitseinspektor teeb koostööd riiklike järelevalveasutuste ja nõukogu otsuse 2009/917/JSK (10) artikli 25 alusel loodud ühise järelevalveasutusega, eelkõige järgmisel eesmärgil:

| a) | vahetada kogu asjakohast teavet, sh parimaid tavasid, samuti teavet, mis on seotud pädevate riiklike järelevalveasutuste taotlustega, et Euroopa Andmekaitseinspektor kasutaks oma järelevalve-, uurimis- ja jõustamisvolitusi; |
| --- | --- |

a)

vahetada kogu asjakohast teavet, sh parimaid tavasid, samuti teavet, mis on seotud pädevate riiklike järelevalveasutuste taotlustega, et Euroopa Andmekaitseinspektor kasutaks oma järelevalve-, uurimis- ja jõustamisvolitusi;

| b) | arendada ja hoida kontakte riiklike järelevalveasutuste asjakohaste liikmete ja töötajatega. |
| --- | --- |

b)

arendada ja hoida kontakte riiklike järelevalveasutuste asjakohaste liikmete ja töötajatega.

2.   Vajaduse korral osutab Euroopa Andmekaitseinspektor vastastikust abi ja osaleb ühisoperatsioonidel koostöös riiklike järelevalveasutustega, kes tegutsevad oma vastavate volituste piires, mis on sätestatud määruses, isikuandmete kaitse üldmääruses ja muudes liidu õigusaktides.

3.   Euroopa Andmekaitseinspektor võib kutse korral osaleda järelevalveasutuse läbiviidavas uurimises või kutsuda järelevalveasutust osalema uurimises kooskõlas kutse esitanud osapoole suhtes kehtivate õigus- ja menetlusnormidega.

Artikkel 27

Rahvusvaheline koostöö

1.   Euroopa Andmekaitseinspektor edendab isikuandmete kaitse valdkonnas parimaid tavasid, lähenemist ja sünergiat Euroopa Liidu ja kolmandate riikide ning rahvusvaheliste organisatsioonide vahel, muu hulgas asjakohastes piirkondlikes ja rahvusvahelistes võrgustikes ja üritustel osalemise kaudu.

2.   Vajaduse korral osutab Euroopa Andmekaitseinspektor vastastikust abi kolmandate riikide järelevalveasutuste või rahvusvaheliste organisatsioonide uurimis- ja jõustamismeetmete rakendamisel.

V JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 28

Konsulteerimine personalikomiteega

1.   Euroopa Andmekaitseinspektori, sh Euroopa Andmekaitsenõukogu sekretariaadi töötajaid esindava personalikomiteega konsulteeritakse aegsasti määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 kehtestatud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ja muude teenistujate teenistustingimuste rakendamisega seotud otsuste eelnõude osas ning komiteega võib konsulteerida töötajate üldhuvidega seotud mis tahes muus küsimuses. Personalikomiteed teavitatakse kõigist küsimustest, mis on seotud komitee ülesannete täitmisega. Komitee esitab arvamuse 10 tööpäeva jooksul alates konsulteerimisest.

2.   Personalikomitee aitab kaasa Euroopa Andmekaitseinspektori, sh Euroopa Andmekaitsenõukogu sekretariaadi tõhusale toimimisele, esitades ettepanekuid korralduslike küsimuste ja töötingimuste kohta.

3.   Personalikomitee koosneb kolmest liikmest ja kolmest asendusliikmest ning selle valivad kaheks aastaks kõik Euroopa Andmekaitseinspektori, sh Euroopa Andmekaitsenõukogu sekretariaadi töötajad.

Artikkel 29

Andmekaitseametnik

1.   Euroopa Andmekaitseinspektor nimetab ametisse andmekaitseametniku.

2.   Andmekaitseametnikuga konsulteeritakse eelkõige juhul, kui Euroopa Andmekaitseinspektor kavatseb vastutava töötlejana kohaldada piirangut sise-eeskirjade alusel, millega rakendatakse määruse artiklit 25.

3.   Euroopa Andmekaitseinspektori ja Euroopa Andmekaitsenõukogu vahelise vastastikuse mõistmise memorandumi jaotise IV punkti 2 alapunkti viii kohaselt on Euroopa Andmekaitsenõukogul eraldi andmekaitseametnik. Euroopa Andmekaitseinspektori ja Euroopa Andmekaitsenõukogu vahelise vastastikuse mõistmise memorandumi jaotise IV punkti 4 kohaselt peavad Euroopa Andmekaitseinspektori ja Euroopa Andmekaitsenõukogu andmekaitseametnikud korrapäraselt kohtuma, et tagada nende otsuste järjepidevus.

Artikkel 30

Üldsuse juurdepääs dokumentidele ja Euroopa Andmekaitseinspektori läbipaistvusametnik

Euroopa Andmekaitseinspektor nimetab ametisse läbipaistvusametniku, et tagada vastavus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1049/2001, (11) ilma et see piiraks üldsuse juurdepääsu dokumentidele käsitlevate Euroopa Andmekaitsenõukogu sekretariaadi taotluste käsitlemist kooskõlas Euroopa Andmekaitseinspektori ja Euroopa Andmekaitsenõukogu vahelise vastastikuse mõistmise memorandumi jaotise IV punkti 2 alapunktiga iii.

11

Artikkel 31

Keeled

1.   Euroopa Andmekaitseinspektor järgib mitmekeelsuse põhimõtet, sest kultuuriline ja keeleline mitmekesisus on Euroopa Liidu üks alustalasid ja suurimaid väärtusi. Euroopa Andmekaitseinspektor püüab saavutada tasakaalu mitmekeelsuse põhimõtte ning Euroopa Liidu usaldusväärse finantsjuhtimise ja liidu eelarves kulude kokkuhoiu tagamise kohustuse vahel, kasutades oma piiratud ressursse pragmaatiliselt.

2.   Euroopa Andmekaitseinspektor vastab kõigile tema poole tema pädevusse kuuluvas küsimuses ühes Euroopa Liidu ametlikest keeltest pöördunud isikutele samas keeles, milles tema poole pöörduti. Kõik kaebused, teabepäringud ja muud taotlused võib saata Euroopa Andmekaitseinspektorile Euroopa Liidu mis tahes ametlikus keeles ja neile vastatakse samas keeles.

3.   Euroopa Andmekaitseinspektori veebileht on inglise, prantsuse ja saksa keeles. Euroopa Andmekaitseinspektori strateegilised dokumendid, näiteks andmekaitseinspektori volituste strateegia, avaldatakse inglise, prantsuse ja saksa keeles.

Artikkel 32

Tugiteenused

Euroopa Andmekaitseinspektor võib sõlmida teiste institutsioonidega koostöölepinguid või teenustaseme kokkuleppeid ning osaleda institutsioonidevahelistes hangetes, mille tulemusena sõlmitakse raamlepingud kolmandate isikutega Euroopa Andmekaitseinspektorile ja Euroopa Andmekaitsenõukogule tugiteenuste osutamiseks. Euroopa Andmekaitseinspektor võib kooskõlas institutsioonide suhtes kohaldatavate hanke-eeskirjadega sõlmida lepingu ka väliste teenuseosutajatega.

Artikkel 33

Otsuste tõendamine

1.   Euroopa Andmekaitseinspektori otsused tõendatakse käesoleva otsuse kohaselt andmekaitseinspektori või direktori allkirjaga. Allkiri võib olla käsitsi kirjutatud või elektrooniline.

2.   Artikli 11 kohase ülesannete delegeerimise või asendamise korral tõendatakse otsused selle isiku allkirjaga, kellele volitused on delegeeritud, või asendaja allkirjaga. Allkiri võib olla käsitsi kirjutatud või elektrooniline.

Artikkel 34

Kaugtöö Euroopa Andmekaitseinspektori juures ja elektroonilised dokumendid

1.   Andmekaitseinspektori otsusel võib Euroopa Andmekaitseinspektor suunata kõik või osa oma töötajatest kaugtööle. See otsus edastatakse töötajatele ja avaldatakse Euroopa Andmekaitseinspektori ning Euroopa Andmekaitsenõukogu veebilehtedel.

2.   Andmekaitseinspektori otsusel võib määrata elektrooniliste dokumentide, elektrooniliste menetluste ja dokumentide elektroonilise edastamise vahendite kehtivuse tingimused, arvestades Euroopa Andmekaitseinspektori eesmärke. See otsus edastatakse töötajatele ja avaldatakse Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel.

3.   Kui need otsused puudutavad Euroopa Andmekaitsenõukogu sekretariaati, konsulteeritakse Euroopa Andmekaitsenõukogu eesistujaga.

Artikkel 35

Ajavahemike, kuupäevade ja tähtaegade arvutamise eeskirjad

Euroopa Andmekaitseinspektor võib kohaldada ajavahemike, kuupäevade ja tähtaegade arvutamise eeskirju, mis on sätestatud nõukogu määruses (EMÜ, Euratom) nr 1182/71 (12).

12

VI JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 36

Lisameetmed

Andmekaitseinspektor võib käesoleva otsuse sätteid täpsustada, võttes vastu Euroopa Andmekaitseinspektori tegevusega seotud rakenduseeskirjad ja lisameetmed.

Artikkel 37

Euroopa Andmekaitseinspektori otsuse 2013/504/EL kehtetuks tunnistamine

Euroopa Andmekaitseinspektori otsus 2013/504/EL (13) tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse käesoleva otsusega.

13

Artikkel 38

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 15. mai 2020

Euroopa Andmekaitseinspektori nimel

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

Euroopa andmekaitseinspektor

---

(1)  
  ELT L 295, 21.11.2018, lk 39.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (ELT L 119, 4.5.2016, lk 89).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK (ELT L 135, 24.5.2016, lk 53).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1727 Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) kohta ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2002/187/JSK (ELT L 295, 21.11.2018, lk 138).

5

(6)  Nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (ELT L 283, 31.10.2017, lk 1).

6

(7)  Nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused ning komisjoni ametnike suhtes ajutiselt kohaldatavad erimeetmed (Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused) (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

8

(9)  Euroopa Andmekaitseinspektori 1. märtsi 2017. aasta otsus Euroopa Komisjoni peaarvepidaja määramise kohta Euroopa Andmekaitseinspektori peaarvepidajaks.

9

(10)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsus 2009/917/JSK infotehnoloogia tollialase kasutamise kohta (ELT L 323, 10.12.2009, lk 20).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43).

11

(12)  Nõukogu 3. juuni 1971. aasta määrus (EMÜ, Euratom) nr 1182/71, millega määratakse kindlaks ajavahemike, kuupäevade ja tähtaegade suhtes kohaldatavad eeskirjad (EÜT L 124, 8.6.1971, lk 1).

12

(13)  Euroopa Andmekaitseinspektori 17. detsembri 2012. aasta otsus 2013/504/EL töökorra vastuvõtmise kohta (ELT L 273, 15.10.2013, lk 41).

13

---