# Euroopa Liidu L 149/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 149 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik12. mai 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 149

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik12. mai 2020

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/635, 12. mai 2020, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Podpiwek kujawski (KGT)] | 1 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/636, 8. mai 2020, millega muudetakse otsust 2008/477/EÜ seoses sagedusala 2500 – 2690 MHz suhtes kohaldatavate tehniliste tingimuste ajakohastamisega
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 2831 all)

   (
  1
  ) | 3 |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2020/637, 27. aprill 2020, euro pangatähtede turvaelementide ja tootmismaterjalide tootjate suhtes kohaldatava atesteerimise menetluse kohta (EKP/2020/24) (uuesti sõnastatud) | 12 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/635, 12. mai 2020, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Podpiwek kujawski (KGT)]

1

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/636, 8. mai 2020, millega muudetakse otsust 2008/477/EÜ seoses sagedusala 2500 – 2690 MHz suhtes kohaldatavate tehniliste tingimuste ajakohastamisega
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 2831 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 2831 all)

1

3

*

Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2020/637, 27. aprill 2020, euro pangatähtede turvaelementide ja tootmismaterjalide tootjate suhtes kohaldatava atesteerimise menetluse kohta (EKP/2020/24) (uuesti sõnastatud)

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 12.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 149/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 149/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/635,

12. mai 2020,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Podpiwek kujawski“ (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Poola taotlus registreerida nimetus „Podpiwek kujawski“ (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Poola taotlus registreerida nimetus „Podpiwek kujawski“ (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Podpiwek kujawski“ registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Podpiwek kujawski“ registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Podpiwek kujawski“ (KGT) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.8 „aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne)“ kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. mai 2020

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 431, 23.12.2019, lk 37.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

OTSUSED

| 12.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 149/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 149/3

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/636,

8. mai 2020,

millega muudetakse otsust 2008/477/EÜ seoses sagedusala 2 500 – 2 690 MHz suhtes kohaldatavate tehniliste tingimuste ajakohastamisega

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 2831 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsust nr 676/2002/EÜ Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus), (1) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsusega 2008/477/EÜ (2) ühtlustati sagedusala 2 500 – 2 690 MHz (edaspidi „2,6 GHz sagedusala“) kasutamise tehnilisi tingimusi selliste maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik pakkuda elektroonilise side teenuseid liidus, pidades eelkõige silmas traadita lairibateenuseid lõppkasutajatele. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsusega 2008/477/EÜ (2) ühtlustati sagedusala 2 500 – 2 690 MHz (edaspidi „2,6 GHz sagedusala“) kasutamise tehnilisi tingimusi selliste maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik pakkuda elektroonilise side teenuseid liidus, pidades eelkõige silmas traadita lairibateenuseid lõppkasutajatele.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 243/2012/EL (3) artikli 6 lõike 3 kohaselt peavad liikmesriigid aitama elektroonilise side teenuste osutajatel regulaarselt oma võrke uuendada, et need vastaksid kõige uuemale ja tõhusamale tehnoloogiale, et teenuseosutajad saaksid tekitada oma spektridividende kooskõlas teenuse- ja tehnoloogianeutraalsuse põhimõtetega. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 243/2012/EL (3) artikli 6 lõike 3 kohaselt peavad liikmesriigid aitama elektroonilise side teenuste osutajatel regulaarselt oma võrke uuendada, et need vastaksid kõige uuemale ja tõhusamale tehnoloogiale, et teenuseosutajad saaksid tekitada oma spektridividende kooskõlas teenuse- ja tehnoloogianeutraalsuse põhimõtetega.

| (3) | Komisjoni teatises „Ühenduvus konkurentsivõimelise digitaalse ühtse turu jaoks – Euroopa gigabitiühiskonna poole“ (4) on esitatud liidu ühenduvuse alased uued eesmärgid, mille saavutamine eeldab väga suure läbilaskevõimega võrkude ulatuslikku kasutuselevõttu ja käibeleminekut. Seda silmas pidades on komisjoni teatises „5G Euroopa jaoks: tegevuskava“ (5) märgitud, et tegutseda tuleb liidu tasandil ning muu hulgas tuleks raadiospektripoliitika töörühma arvamuste põhjal kindlaks määrata ja ühtlustada 5G jaoks kasutatav spekter, et tagada aastaks 2025 katkematu 5G ühendus kõigis linnapiirkondades ja peamistel maismaatranspordi marsruutidel. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni teatises „Ühenduvus konkurentsivõimelise digitaalse ühtse turu jaoks – Euroopa gigabitiühiskonna poole“ (4) on esitatud liidu ühenduvuse alased uued eesmärgid, mille saavutamine eeldab väga suure läbilaskevõimega võrkude ulatuslikku kasutuselevõttu ja käibeleminekut. Seda silmas pidades on komisjoni teatises „5G Euroopa jaoks: tegevuskava“ (5) märgitud, et tegutseda tuleb liidu tasandil ning muu hulgas tuleks raadiospektripoliitika töörühma arvamuste põhjal kindlaks määrata ja ühtlustada 5G jaoks kasutatav spekter, et tagada aastaks 2025 katkematu 5G ühendus kõigis linnapiirkondades ja peamistel maismaatranspordi marsruutidel.

| (4) | Raadiospektripoliitika töörühm esitas 5G strateegilise tegevuskava kohta Euroopas kaks arvamust (16. novembril 2016 (6) ja 30. jaanuaril 2019) (7) ning tõdes, et tuleb tagada, et mobiilsidevõrkude jaoks juba ühtlustatud sagedusalade tehnilised ja regulatiivsed tingimused sobivad ka 5G kasutuse jaoks. 2,6 GHz sagedusala on just selline sagedusala, mida praegu kasutatakse liidus peamiselt neljanda põlvkonna traadita lairibasüsteemide jaoks (st LTE ehk Long Term Evolution). |
| --- | --- |

(4)

Raadiospektripoliitika töörühm esitas 5G strateegilise tegevuskava kohta Euroopas kaks arvamust (16. novembril 2016 (6) ja 30. jaanuaril 2019) (7) ning tõdes, et tuleb tagada, et mobiilsidevõrkude jaoks juba ühtlustatud sagedusalade tehnilised ja regulatiivsed tingimused sobivad ka 5G kasutuse jaoks. 2,6 GHz sagedusala on just selline sagedusala, mida praegu kasutatakse liidus peamiselt neljanda põlvkonna traadita lairibasüsteemide jaoks (st LTE ehk Long Term Evolution).

| (5) | 12. juulil 2018 tegi komisjon vastavalt otsuse nr 676/2002/EÜ artikli 4 lõikele 2 Euroopa Postside- ja Telekommunikatsiooniadministratsioonide Konverentsile (CEPT) ülesandeks vaadata läbi teatavate ELi ühtlustatud sagedusalade, 2,6 GHz sagedusala ühtlustatud tehnilised tingimused ja töötada välja kõige vähem piiravad tehnilised tingimused, mis sobiksid järgmise põlvkonna (5G) maapealsete traadita süsteemide jaoks. |
| --- | --- |

(5)

12. juulil 2018 tegi komisjon vastavalt otsuse nr 676/2002/EÜ artikli 4 lõikele 2 Euroopa Postside- ja Telekommunikatsiooniadministratsioonide Konverentsile (CEPT) ülesandeks vaadata läbi teatavate ELi ühtlustatud sagedusalade, 2,6 GHz sagedusala ühtlustatud tehnilised tingimused ja töötada välja kõige vähem piiravad tehnilised tingimused, mis sobiksid järgmise põlvkonna (5G) maapealsete traadita süsteemide jaoks.

| (6) | 5. juulil 2019 esitas CEPT aruande (CEPTi aruanne nr 72), milles vaadati muu hulgas läbi 2,6 GHz sagedusala ELi ühtlustatud tehnilised tingimused, tuginedes ploki servamaski (block edge mask, BEM) põhimõttele ja pidades silmas järgmise põlvkonna (5G) maapealsete traadita süsteemide kasutuselevõttu selles sagedusalas. Täpsemalt on selles aruandes esitatud ühtlustatud tehnilised tingimused passiivsete antennisüsteemide (non-AAS) ja aktiivantennisüsteemide (AAS) jaoks, mida kasutatakse süsteemides, millega on võimalik pakkuda traadita elektroonilise lairibaside teenuseid nii sünkroniseeritud kui ka sünkroniseerimata režiimis. Samuti nähakse seal ette võimalus ühelt poolt AASi ja non-AASi põhiste traadita elektroonilise lairibaside teenuste ja teiselt poolt sagedustihenduse dupleksi (frequency division duplex, FDD) ja aegtihendusdupleksi (time division duplex, TDD) põhiste traadita elektroonilise lairibaside teenuste kooseksisteerimiseks kõnealuses sagedusalas. Samuti on aruandes käsitletud kõnealuses sagedusalas pakutavate traadita elektroonilise lairibaside teenuste ja külgnevate sagedusalade muude teenuste kooseksisteerimist. |
| --- | --- |

(6)

5. juulil 2019 esitas CEPT aruande (CEPTi aruanne nr 72), milles vaadati muu hulgas läbi 2,6 GHz sagedusala ELi ühtlustatud tehnilised tingimused, tuginedes ploki servamaski (block edge mask, BEM) põhimõttele ja pidades silmas järgmise põlvkonna (5G) maapealsete traadita süsteemide kasutuselevõttu selles sagedusalas. Täpsemalt on selles aruandes esitatud ühtlustatud tehnilised tingimused passiivsete antennisüsteemide (non-AAS) ja aktiivantennisüsteemide (AAS) jaoks, mida kasutatakse süsteemides, millega on võimalik pakkuda traadita elektroonilise lairibaside teenuseid nii sünkroniseeritud kui ka sünkroniseerimata režiimis. Samuti nähakse seal ette võimalus ühelt poolt AASi ja non-AASi põhiste traadita elektroonilise lairibaside teenuste ja teiselt poolt sagedustihenduse dupleksi (frequency division duplex, FDD) ja aegtihendusdupleksi (time division duplex, TDD) põhiste traadita elektroonilise lairibaside teenuste kooseksisteerimiseks kõnealuses sagedusalas. Samuti on aruandes käsitletud kõnealuses sagedusalas pakutavate traadita elektroonilise lairibaside teenuste ja külgnevate sagedusalade muude teenuste kooseksisteerimist.

| (7) | CEPTi aruandes nr 72 märgitakse, et väljaspool 2 570 – 2 620 MHz sagedusvahemikku esineb paaritut kasutamist (kas TDD või täiendav allalüli, SDL) väga vähe, ning rõhutatakse, et sellist kasutust tuleks veelgi ühtlustada ja selle ajastust ELi tasandil koordineerida, sest riigipiiridel on olemas häirete oht. Sellise ohu elimineerimiseks tuleks vältida 2,6 GHz sagedusala jaoks ELi ühtlustatud kanalijaotusega ette nähtud paaritu kasutamise paindlikkust väljaspool kõnealust sagedusvahemikku. Liikmesriigid võivad valida sagedusvahemikus 2 570 – 2 620 MHz TDD-võrgu sünkroniseeritud, osaliselt sünkroniseeritud või sünkroniseerimata režiimi vahel ning tagada tõhusa spektrikasutuse, võttes arvesse Elektroonilise Side Komitee (ECC) aruandeid nr 296 (8) ja nr 308 (9) sünkroniseerimise kohta. |
| --- | --- |

(7)

CEPTi aruandes nr 72 märgitakse, et väljaspool 2 570 – 2 620 MHz sagedusvahemikku esineb paaritut kasutamist (kas TDD või täiendav allalüli, SDL) väga vähe, ning rõhutatakse, et sellist kasutust tuleks veelgi ühtlustada ja selle ajastust ELi tasandil koordineerida, sest riigipiiridel on olemas häirete oht. Sellise ohu elimineerimiseks tuleks vältida 2,6 GHz sagedusala jaoks ELi ühtlustatud kanalijaotusega ette nähtud paaritu kasutamise paindlikkust väljaspool kõnealust sagedusvahemikku. Liikmesriigid võivad valida sagedusvahemikus 2 570 – 2 620 MHz TDD-võrgu sünkroniseeritud, osaliselt sünkroniseeritud või sünkroniseerimata režiimi vahel ning tagada tõhusa spektrikasutuse, võttes arvesse Elektroonilise Side Komitee (ECC) aruandeid nr 296 (8) ja nr 308 (9) sünkroniseerimise kohta.

| (8) | CEPTi aruande nr 72 järeldusi tuleks kohaldada kogu liidus ja need tuleks kõigis liikmesriikides rakendada viivitamata, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel. See soodustab 2,6 GHz sagedusala kättesaadavust ja kasutamist 5G võrkude kasutuselevõtu jaoks ning toetab ühtlasi tehnoloogia- ja teenuseneutraalsuse põhimõtteid. |
| --- | --- |

(8)

CEPTi aruande nr 72 järeldusi tuleks kohaldada kogu liidus ja need tuleks kõigis liikmesriikides rakendada viivitamata, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel. See soodustab 2,6 GHz sagedusala kättesaadavust ja kasutamist 5G võrkude kasutuselevõtu jaoks ning toetab ühtlasi tehnoloogia- ja teenuseneutraalsuse põhimõtteid.

| (9) | Käesoleva otsuse kontekstis koosneb sagedusala 2,6 GHz „määramine ja kättesaadavaks tegemine“ järgmistest etappidest: i) raadiosageduste jaotamist käsitleva riigisisese õigusraamistiku kohandamine, et lisada sellesse kõnealuse sagedusala kavandatud kasutamine käesolevas otsuses sätestatud ühtlustatud tehnilistel tingimustel, ii) kõigi vajalike meetmete algatamine, et tagada kõnealuses sagedusalas vajalikus ulatuses koostoime olemasoleva kasutusega, iii) asjakohaste meetmete algatamine, mida hõlmab vajaduse korral toetavad sidusrühmadega algatatud konsultatsioonid, et võimaldada liidu tasandil kõnealust sagedusala kasutada kooskõlas kohaldatava õigusraamistikuga, kaasa arvatud käesolevas otsuses sisalduvate ühtlustatud tehniliste tingimustega. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsuse kontekstis koosneb sagedusala 2,6 GHz „määramine ja kättesaadavaks tegemine“ järgmistest etappidest: i) raadiosageduste jaotamist käsitleva riigisisese õigusraamistiku kohandamine, et lisada sellesse kõnealuse sagedusala kavandatud kasutamine käesolevas otsuses sätestatud ühtlustatud tehnilistel tingimustel, ii) kõigi vajalike meetmete algatamine, et tagada kõnealuses sagedusalas vajalikus ulatuses koostoime olemasoleva kasutusega, iii) asjakohaste meetmete algatamine, mida hõlmab vajaduse korral toetavad sidusrühmadega algatatud konsultatsioonid, et võimaldada liidu tasandil kõnealust sagedusala kasutada kooskõlas kohaldatava õigusraamistikuga, kaasa arvatud käesolevas otsuses sisalduvate ühtlustatud tehniliste tingimustega.

| (10) | Tagamaks et liikmesriigid rakendavad käesolevas otsuses kehtestatud parameetrid, tuleb tõenäoliselt sõlmida piiriüleseid lepinguid nii liikmesriikide vahel kui ka kolmandate riikidega, et vältida seeläbi kahjulikke raadiohäireid, parandada spektrikasutuse tõhusust ja vältida spektrikasutuse fragmenteeritust. |
| --- | --- |

(10)

Tagamaks et liikmesriigid rakendavad käesolevas otsuses kehtestatud parameetrid, tuleb tõenäoliselt sõlmida piiriüleseid lepinguid nii liikmesriikide vahel kui ka kolmandate riikidega, et vältida seeläbi kahjulikke raadiohäireid, parandada spektrikasutuse tõhusust ja vältida spektrikasutuse fragmenteeritust.

| (11) | Seega tuleks otsust 2008/477/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Seega tuleks otsust 2008/477/EÜ vastavalt muuta.

| (12) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas raadiospektrikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas raadiospektrikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2008/477/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

  „1.   Liikmesriigid määravad sagedusala 2 500 – 2 690 MHz maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik pakkuda elektroonilise side teenuseid, ja teevad selle mittevälistaval viisil kättesaadavaks vastavalt käesoleva otsuse lisas sätestatud parameetritele.


  2.   Liikmesriigid, kes rakendavad käesoleva otsuse jõustumise kuupäeval aegtihendusdupleksi või üksnes allalüli kasutamist väljaspool sagedusvahemikku 2 570 – 2 620 MHz, võivad taotleda käesoleva otsuse rakendamiseks üleminekuperioodi vastavalt otsuse nr 676/2002/EÜ artikli 4 lõikele 5.“ |
| --- | --- |

1)

Artikli 2 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid määravad sagedusala 2 500 – 2 690 MHz maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik pakkuda elektroonilise side teenuseid, ja teevad selle mittevälistaval viisil kättesaadavaks vastavalt käesoleva otsuse lisas sätestatud parameetritele.

2.   Liikmesriigid, kes rakendavad käesoleva otsuse jõustumise kuupäeval aegtihendusdupleksi või üksnes allalüli kasutamist väljaspool sagedusvahemikku 2 570 – 2 620 MHz, võivad taotleda käesoleva otsuse rakendamiseks üleminekuperioodi vastavalt otsuse nr 676/2002/EÜ artikli 4 lõikele 5.“

| (2) | Lisa asendatakse käesoleva otsuse lisa tekstiga. |
| --- | --- |

(2)

Lisa asendatakse käesoleva otsuse lisa tekstiga.

| (3) | Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 3
  Liikmesriigid esitavad komisjonile 30. aprilliks 2021 aruande käesoleva otsuse rakendamise kohta.“ |
| --- | --- |

(3)

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Liikmesriigid esitavad komisjonile 30. aprilliks 2021 aruande käesoleva otsuse rakendamise kohta.“

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 8. mai 2020

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Thierry BRETON

---

(1)  
  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 13. juuni 2008. aasta otsus 2008/477/EÜ sagedusala 2 500 – 2 690 MHz ühtlustamise kohta maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik ühenduses pakkuda elektroonilisi sideteenuseid (ELT L 163, 24.6.2008, lk 37).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta otsus nr 243/2012/EL, millega luuakse mitmeaastane raadiospektripoliitika programm (ELT L 81, 21.3.2012, lk 7).

3

(4)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ühenduvus konkurentsivõimelise digitaalse ühtse turu jaoks – Euroopa gigabitiühiskonna poole“ (COM(2016) 587 final).

4

(5)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „5G Euroopa jaoks: tegevuskava“ (COM(2016) 588 final).

5

(6)  
  9. novembri 2016. aasta dokument RSPG16-032 final,
  „Strategic roadmap towards 5G for Europe: Opinion on spectrum related aspects for next-generation wireless systems (5G) (RSPG 1st opinion on 5G)“
  .

6

„Strategic roadmap towards 5G for Europe: Opinion on spectrum related aspects for next-generation wireless systems (5G) (RSPG 1st opinion on 5G)“

(7)  
  30. jaanuari 2019. aasta dokument RSPG19-007 final,
  „Strategic Spectrum Roadmap Towards 5G for Europe: Opinion on 5G implementation challenges (RSPG 3rd opinion on 5G)“
  .

7

„Strategic Spectrum Roadmap Towards 5G for Europe: Opinion on 5G implementation challenges (RSPG 3rd opinion on 5G)“

(8)  ECC aruanne nr 296, 8. märts 2019,
  „National synchronization regulatory framework options in 3 400 – 3800 MHz: a toolbox for coexistence of MFCNs in synchronised, unsynchronised and semi-synchronised operation in 3 400 – 3 800 MHz“
  .

8

„National synchronization regulatory framework options in 3 400 – 3800 MHz: a toolbox for coexistence of MFCNs in synchronised, unsynchronised and semi-synchronised operation in 3 400 – 3 800 MHz“

(9)  ECC aruanne nr 308, 6. märts 2020,
  „Analysis of the suitability and update of the regulatory technical conditions for 5G MFCN and AAS operation in the 2 500 – 2 690 MHz frequency band“
  .

9

„Analysis of the suitability and update of the regulatory technical conditions for 5G MFCN and AAS operation in the 2 500 – 2 690 MHz frequency band“

---

LISA

„LISA

ARTIKLIS 2 OSUTATUD PARAMEETRID

A.   MÕISTED

„Aktiivantennisüsteemid“ (Active antenna systems, AAS) – tugijaam ja antennisüsteem, kus antennikomponentide vahelist amplituudi ja/või faasi reguleeritakse pidevalt, nii et antenni kiirgusdiagramm kohandub lühiajalistele muutustele eetris. Siia alla ei kuulu antennikiire kuju muutmine pikemaks ajaks, nt püsiv elektriline allakallutus. AAS tugijaamades on antennisüsteem integreeritud tugijaamasüsteemi või toote osaks.

„Passiivsed antennisüsteemid“ (Non-active antenna systems, non-AAS) – tugijaam ja antennisüsteem, milles on üks või mitu antenniühendust, mis on ühendatud ühe või mitme eraldi projekteeritud passiivse antennikomponendiga raadiolainete väljakiirgamiseks. Antennikomponentidesse saabuvate signaalide amplituudi ja faasi ei reguleerita pidevalt vastavalt lühiajalistele muutustele eetris.

„Sünkroniseeritud töö“ – kahe või enama erineva aegtihendusdupleksiga (time division duplex, TDD) võrgu töö, milles üleslüli ja allalüli edastus ei toimu ühel ajal; st igal ajahetkel toimub kõigis võrkudes kas allalüli edastus või üleslüli edastus. See eeldab kõigi kaasatud TDD võrkude alla- ja üleslüliedastuste vastavusseviimist ning kaadrialguse sünkroniseerimist kõigi võrkude vahel.

„Sünkroniseerimata töö“ – kahe või enama erineva TDD võrgu töö, mille korral toimub igal ajahetkel vähemalt ühes võrgus allalüli edastus ja vähemalt ühes võrgus üleslüli edastus. Selline olukord võib aset leida siis, kui TDD võrkudes ei ole kõik alla- ja üleslüliedastused vastavusse viidud või ei ole kaadrialgused sünkroniseeritud.

„Osaliselt sünkroniseeritud töö“ – kahe või enama erineva TDD võrgu töö, kus osa kaadrist vastab sünkroniseeritud töö tingimustele, aga ülejäänud kaader sünkroniseerimata töö tingimustele. See eeldab kaadristruktuuri kasutamist kõigis asjaomastes TDD võrkudes, sh ajapilud, mille puhul ei ole üles-/allalüli suund kindlaks määratud, ning kaadrialguse sünkroniseerimist kõigi võrkude vahel.

„Ekvivalentne isotroopne kiirgusvõimsus“ (EIRP) – antenni sisendisse antava võimsuse korrutis antennivõimendusega (absoluutne või isotroopne võimendus), isotroopse antenni suhtes antud suunas.

„Kogu kiirgusvõimsus“ (TRP) näitab, kui palju võimsust liitantenn kiirgab. Võrdub antennivõre süsteemi kogu sisendvõimsusega, millest arvatakse maha antennivõre süsteemi sisesed võimsuskaod. TRP on kogu kiirgusväljas eri suundades kiiratava võimsuse integraal vastavalt järgmisele valemile:

Image 1

kus P(θ,φ) on võimsus, mida antennivõre süsteem kiirgab suunas (θ,φ), mis saadakse vastavalt valemile:

Image 2

kus PTx tähistab antennivõre juhitud sisendvõimsust (vattides) ja g(θ,φ) tähistab antennivõre võimendust suunal (θ, φ).

B.   ÜLDISED PARAMEETRID

| 1) | Eraldatud sagedusplokkide suurus on 5,0 MHz kordne. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Sagedusalas 2 500 – 2 690 MHz on sagedustihendusdupleksedastuse dupleksvahe 120 MHz ning terminaljaama saatesagedus (üleslüli) asub sagedusala alumises osas (2 500 MHz –2 570 MHz) ja tugijaama saatesagedus (allalüli) asub sagedusala ülemises osas (2 620 MHz –2 690 MHz). |
| --- | --- |

2)

| 3) | Sagedusvahemikku 2 570 – 2 620 MHz kasutatakse aegtihendusdupleksi või tugijaama saatesageduse jaoks (üksnes allalüli). Kui sageduskasutuse ühilduvuse tagamiseks kas 2 570 MHz või 2 620 MHz piirsagedusel on vaja kaitseriba, tehakse sellekohane otsus riigipõhiselt ning kaitseriba eraldatakse sagedusvahemikust 2 570 – 2 620 MHz. |
| --- | --- |

3)

C.   TUGIJAAMADE TEHNILISED TINGIMUSED – SAGEDUSPLOKI SERVAMASK

Tugijaamade järgmised, sagedusploki servamaskideks (Block Edge Masks, BEM) nimetatavad tehnilised parameetrid moodustavad olulise osa tingimustest, millega tagatakse külgnevate võrkude operaatorite vaheliste kahe- või mitmepoolsete lepingute puudumise korral nende võrkude kooseksisteerimine. Kui kõik selliste võrkude operaatorid, keda see mõjutab, lepivad kokku leebemates tehnilistes parameetrites, võib kasutada ka neid, tingimusel, et need operaatorid jätkavad muude teenuste, rakenduste või võrkude kaitsmiseks kohaldatavate tehniliste tingimuste ja piiriülesest koordineerimisest tulenevate kohustuste täitmist.

Sagedusploki servamask koosneb mitmest komponendist, vt tabel 1. Plokisisese võimsuse piirnormi kohaldatakse operaatorile eraldatud ploki suhtes. Baassagedusala võimsuse piirnorm, millega kaitstakse teiste operaatorite sagedusi 2,6 GHz sagedusala sees, ja üleminekuvahemiku võimsuse piirnorm, mis võimaldab filtriga piiramist plokisiseselt kuni baassagedusala võimsuse piirnormini, kujutavad endast plokivälise võimsuse komponente.

Võimsuse piirnormid on esitatud non-AASi ja AASi jaoks eraldi. Non-AASi võimsuse piirnormi kohaldatakse keskmise EIRP suhtes. AASi võimsuse piirnormi kohaldatakse keskmise TRP (1) suhtes. Keskmise EIRP ja keskmise TRP mõõtmiseks võetakse ajavahemiku ja mõõdetava ribalaiuse keskmine. Keskmise EIRP või keskmise TRP määramiseks ajaliselt keskmistatakse signaalide aktiivsed osad ja see vastab ühele võimsuse reguleerimise seadistusele. Keskmine EIRP või keskmine TRP määratakse sageduslikult mõõdetava ribalaiuse kohta, mis on esitatud tabelites 2–8 (2). Üldiselt, kui ei ole kindlaks määratud teisiti, vastavad BEMide võimsuse piirnormid asjaomase seadme kiiratavale koguvõimsusele, sealhulgas kõik saateantennid, välja arvatud juhul, kui non-AAS tugijaamade põhi- ja üleminekunõuded on esitatud antenni kohta.

FDD-AAS tugijaamade täiendav baassagedusala piirnorm on plokivälise võimsuse piirnorm, mida võib rakendada selleks, et piirata raadioastronoomia teenistuse jaamade vajalikku koordineerimistsooni ja kaitsta külgneva sagedusala 2 690 – 2 700 MHz raadioastronoomia teenistust konkreetsetes geograafilistes piirkondades.

Mitmesuguste sagedusalas üle 2 700 MHz töötavate radarite kaitseks riigi tasandil kohaldatavad meetmed, näiteks võimsusvoo tiheduse piirnormid, jäävad kehtima, kuid tuleb märkida, et operaatorite jaoks võib võimsusvoo tiheduse piirnormi järgimine muutuda keerukamaks, sest AAS-süsteemidele ei saa paigaldada täiendavaid välisfiltreid.

Kõnealuses sagedusalas töötavate seadmete puhul võib kasutada ka allpool esitatud piirnormidest erinevaid EIRP või TRP piirnorme, kui kasutatakse sobivaid häirevähendamismeetmeid, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2014/53/EL (3) ja pakuvad vähemalt samaväärset kaitset kui nimetatud direktiivis esitatud olulised nõuded.

Image 3

Selgitus joonise juurde

Kohaldatav BEMi piirnorm on alati esitatud vahetult vastava arvu kohal (st 1–5).

Tabel 1

BEMi komponentide määratlemine

| BEMi komponent | Määratlus |
| --- | --- |
| Plokisisene | Viitab plokile, mille jaoks on sagedusploki servamask eraldatud. |
| Baassagedusala | Sagedusalas 2 500 – 2 690 MHz traadita lairiba elektroonilise side teenuste jaoks kasutatav spekter, välja arvatud operaatorile eraldatud plokk ja vastavad üleminekuvahemikud. |
| Üleminekuvahemik | Operaatorile eraldatud plokist 0–5,0 MHz allapoole ja 0–5,0 MHz ülespoole jääv spekter. Üleminekuvahemikud ei kehti teistele operaatoritele eraldatud TDD plokkide suhtes, kui võrgud on sünkroniseerimata. Üleminekuvahemikud ei kehti sagedusalades alla 2 500 MHz ja üle 2 690 MHz. |
| Täiendav baassagedusala | 2 690 – 2 700 MHz vaheline sagedusala. |

BEMi komponent

Määratlus

Plokisisene

Viitab plokile, mille jaoks on sagedusploki servamask eraldatud.

Baassagedusala

Sagedusalas 2 500 – 2 690 MHz traadita lairiba elektroonilise side teenuste jaoks kasutatav spekter, välja arvatud operaatorile eraldatud plokk ja vastavad üleminekuvahemikud.

Üleminekuvahemik

Operaatorile eraldatud plokist 0–5,0 MHz allapoole ja 0–5,0 MHz ülespoole jääv spekter. Üleminekuvahemikud ei kehti teistele operaatoritele eraldatud TDD plokkide suhtes, kui võrgud on sünkroniseerimata. Üleminekuvahemikud ei kehti sagedusalades alla 2 500 MHz ja üle 2 690 MHz.

Täiendav baassagedusala

2 690 – 2 700 MHz vaheline sagedusala.

Kui koos eksisteerivad geograafiliselt üksteisega külgnevad võrgud, mis kasutavad ühtlasi 2,6 GHz sagedusalas paiknevaid külgnevaid sagedusplokke, võib raadiohäirete leevendamiseks olla vaja erimeetmeid. Tavaliselt tuleks kahe külgneva sünkroniseerimata TDD võrgu või FDD võrguga külgneva TDD võrgu suhtes kohaldada vähemalt 5 MHz suurust sagedusvahet. Sellise vahe rakendamiseks tuleks kas jätta 5 MHz suurune plokk kasutamata kaitseribaks või tuleks sellist 5 MHz suurust plokki kasutada rangemate BEMi parameetrite alusel (piirangutega sagedusplokk). 5 MHz suuruse kaitseriba mistahes kasutamine suurendaks häirete tekke ohtu.

Külgnevate FDD ja TDD võrkude kooseksisteerimise tagamiseks tuleks kõigi külgnevate i) FDD-AAS ja TDD-non-AAS ning ii) FDD-non-AAS ja TDD-AAS konfiguratsioonide jaoks võtta kasutusele piirangutega sagedusplokk 2 570 – 2 575 MHz (välja arvatud TDD võrkude üksnes üleslüli töös kõnealuses sagedusplokis). Ühtlasi võib vahetult FDD allalüliga külgnevas sagedusplokis 2 615 – 2 620 MHz olla FDD allalüli kiirguse tõttu suurem häirete tekke oht.

Muu kui piirangutega sagedusploki servamask põhineb tabelitel 2, 3 ja 4 nii, et iga sageduse piirnormiks võetakse kas baassageduse või plokisisese võimsuse piirnorm, olenevalt sellest, kumb on suurem.

Piirangutega sagedusploki servamask põhineb tabelitel 3 ja 5 nii, et iga sageduse piirnormiks võetakse kas baassageduse või plokisisese võimsuse piirnorm, olenevalt sellest, kumb on suurem.

Lisaks võib liikmesriik tugijaamade puhul, mille antenni asukohal on mingeid piiranguid (nt tugijaamad, mille antennid asub siseruumides või mille antenn on teatavast kõrgusest madalam), kasutada riigipõhiselt alternatiivseid BEMi võimsuse piirnorme. Sellistel juhtudel võib non-AASi piiranguga sagedusploki BEM olla kooskõlas tabeliga 6, eeldusel et teise liikmesriigiga jagataval geograafilisel piiril kehtib tabel 3 ning kogu riigis kehtib ikkagi tabel 5. AASide puhul, mille antenni asukohal on mingeid piiranguid, võib olla juhtumipõhiselt vaja alternatiivseid riigisiseseid meetmeid kui need, mis on esitatud tabelis 3 või 5.

Tabel 2

Non-AAS ja AAS tugijaamade plokisisese võimsuse piirnorm

| BEMi komponent | Non-AASi EIRP piirnorm | AASi TRP piirnorm |
| --- | --- | --- |
| Plokisisene | Ei ole tingimata tarvilik.
  Kui liikmesriik on kehtestanud ülempiiri, võib kohaldada väärtust vahemikust 61 dBm/5 MHz kuni 68 dBm/5 MHz antenni kohta. | Ei ole tingimata tarvilik.
  Kui liikmesriik on kehtestanud ülempiiri, võib kohaldada väärtust vahemikust 53 dBm/5MHz kuni 60 dBm/5 MHz kärje  (*1) kohta. |

BEMi komponent

Non-AASi EIRP piirnorm

AASi TRP piirnorm

Plokisisene

Ei ole tingimata tarvilik.

Kui liikmesriik on kehtestanud ülempiiri, võib kohaldada väärtust vahemikust 61 dBm/5 MHz kuni 68 dBm/5 MHz antenni kohta.

Ei ole tingimata tarvilik.

Kui liikmesriik on kehtestanud ülempiiri, võib kohaldada väärtust vahemikust 53 dBm/5MHz kuni 60 dBm/5 MHz kärje  (*1) kohta.

Tabel 3

Non-AAS ja AAS tugijaamade baassagedusala võimsuse piirnorm

| BEMi komponent | Sagedusvahemik | Non-AASi maksimaalne keskmine EIRP piirnorm antenni kohta | AASi maksimaalne keskmine TRP piirnorm kärje kohta  (*2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Baassagedusala | FDD allalüli;
  TDD plokid, mis on sünkroniseeritud vaadeldava TDD plokiga;
  TDD plokid, mida kasutatakse ainult allalüli jaoks  (*3);
  Sagedusvahemik 2 615 – 2 620 MHz. | + 4 dBm/MHz | + 5 dBm/MHz  (*4) |
| Eelmise rea määratlusega hõlmamata sagedused 2 500 – 2 690 MHz sagedusalas. | – 45 dBm/MHz | – 52 dBm/MHz |

BEMi komponent

Sagedusvahemik

Non-AASi maksimaalne keskmine EIRP piirnorm antenni kohta

AASi maksimaalne keskmine TRP piirnorm kärje kohta  (*2)

Baassagedusala

FDD allalüli;

TDD plokid, mis on sünkroniseeritud vaadeldava TDD plokiga;

TDD plokid, mida kasutatakse ainult allalüli jaoks  (*3);

Sagedusvahemik 2 615 – 2 620 MHz.

- 4 dBm/MHz

- 5 dBm/MHz  (*4)

Eelmise rea määratlusega hõlmamata sagedused 2 500 – 2 690 MHz sagedusalas.

– 45 dBm/MHz

– 52 dBm/MHz

Selgitus tabeli 3 juurde

Nii EIRP kui ka TRP piirnormid on integreeritud 1 MHz laiuse riba ulatuses.

Tabel 4

Non-AAS ja AAS tugijaamade üleminekuvahemiku võimsuse piirnorm

| BEMi komponent | Sagedusvahemik | Non-AASi maksimaalne keskmine EIRP piirnorm antenni kohta | AASi maksimaalne keskmine TRP piirnorm kärje kohta  (*5) |
| --- | --- | --- | --- |
| Üleminekuvahemik | –5,0 – 0 MHz nihe sagedusploki alumisest servast või 0–5,0 MHz nihe sagedusploki alumisest servast | + 16 dBm/5 MHz  (*6) | + 16 dBm/5 MHz  (*6) |

BEMi komponent

Sagedusvahemik

Non-AASi maksimaalne keskmine EIRP piirnorm antenni kohta

AASi maksimaalne keskmine TRP piirnorm kärje kohta  (*5)

Üleminekuvahemik

–5,0 – 0 MHz nihe sagedusploki alumisest servast või 0–5,0 MHz nihe sagedusploki alumisest servast

- 16 dBm/5 MHz  (*6)

- 16 dBm/5 MHz  (*6)

Tabel 5

Non-AAS ja AAS tugijaamade plokisisese võimsuse piirnorm piirangutega sagedusploki puhul

| BEMi komponent | Sagedusvahemik | Non-AASi EIRP piirnorm antenni kohta | AASi TRP piirnorm kärje kohta  (*7) |
| --- | --- | --- | --- |
| Plokisisene | Piirangutega sagedusploki sagedusala | + 25 dBm/5 MHz | + 22 dBm/5 MHz  (*8) |

BEMi komponent

Sagedusvahemik

Non-AASi EIRP piirnorm antenni kohta

AASi TRP piirnorm kärje kohta  (*7)

Plokisisene

Piirangutega sagedusploki sagedusala

- 25 dBm/5 MHz

- 22 dBm/5 MHz  (*8)

Tabel 6

Piirangutega sagedusploki võimsuse piirnormid sellise non-AAS tugijaama jaoks, mille antenni asukohal on täiendavad piirangud

| BEMi komponent | Sagedusvahemik | Maksimaalne keskmine EIRP piirnorm |
| --- | --- | --- |
| Baassagedusala | Sagedusvahemiku alumisest servast (2 500 MHz) kuni –5,0 MHz nihe sagedusploki alumisest servast või +5,0 MHz nihe sagedusploki ülemisest servast kuni sagedusvahemiku ülemise servani (2 690 MHz). | – 22 dBm/MHz |
| Üleminekuvahemik | –5,0 – 0 MHz nihe sagedusploki alumisest servast või 0–5,0 MHz nihe sagedusploki alumisest servast | – 6 dBm/5 MHz |

BEMi komponent

Sagedusvahemik

Maksimaalne keskmine EIRP piirnorm

Baassagedusala

Sagedusvahemiku alumisest servast (2 500 MHz) kuni –5,0 MHz nihe sagedusploki alumisest servast või +5,0 MHz nihe sagedusploki ülemisest servast kuni sagedusvahemiku ülemise servani (2 690 MHz).

– 22 dBm/MHz

Üleminekuvahemik

–5,0 – 0 MHz nihe sagedusploki alumisest servast või 0–5,0 MHz nihe sagedusploki alumisest servast

– 6 dBm/5 MHz

Tabel 7

FDD-AAS tugijaamade täiendav baassagedusala piirnorm seoses raadioastronoomia teenistusega

| BEMi komponent | Sagedusvahemik | Variant | TRP võimsuse piirnorm kärje kohta |
| --- | --- | --- | --- |
| Täiendav baassagedusala | 2 690 – 2 700 MHz | A | + 3 dBm/10 MHz |
| B | Ei kohaldata |
| Variant A: | see piirnorm annab tulemuseks väiksema koordineerimistsooni raadioastronoomia teenistuse jaamade puhul. |

BEMi komponent

Sagedusvahemik

Variant

TRP võimsuse piirnorm kärje kohta

Täiendav baassagedusala

2 690 – 2 700 MHz

A

- 3 dBm/10 MHz

B

Ei kohaldata

Variant A:

see piirnorm annab tulemuseks väiksema koordineerimistsooni raadioastronoomia teenistuse jaamade puhul.

| Variant B: | olukorras, kus asjaomane liikmesriik ei pea täiendavat baassagedusala vajalikuks (nt kui läheduses ei ole raadioastronoomia teenistuse jaama või kui koordineerimistsooni pole vaja). |
| --- | --- |

Variant B:

olukorras, kus asjaomane liikmesriik ei pea täiendavat baassagedusala vajalikuks (nt kui läheduses ei ole raadioastronoomia teenistuse jaama või kui koordineerimistsooni pole vaja).

Selgitus tabeli 7 juurde

Neid võimsuse piirnorme võib rakendada selleks, et piirata raadioastronoomia teenistuse jaamade koordineerimistsooni konkreetsetes geograafilistes piirkondades. Olenevalt raadioastronoomia teenistuse jaama(de) kaitseks vajaliku koordineerimistsooni suurusest võib vajalikuks osutuda ka piiriülene koordineerimine. Riigipõhiselt võib raadioastronoomia teenistuse jaamade kaitsmiseks olla vaja täiendavaid meetmeid.

D.   TERMINALJAAMADE TEHNILISED TINGIMUSED

Tabel 8

Terminaljaamade plokisisese võimsuse piirnormid

| BEMi komponent | Maksimaalne keskmine EIRP piirnorm (kaasa arvatud saatja võimsuse automaatse reguleerimise vahemik) | Maksimaalne keskmine TRP piirnorm (kaasa arvatud saatja võimsuse automaatse reguleerimise vahemik) |
| --- | --- | --- |
| Plokisisene | + 35 dBm/5 MHz | + 31 dBm/5 MHz |
| Märkus: | EIRPd tuleks kasutada püsiterminaljaamade puhul ja TRPd mobiilsete või rändterminaljaamade puhul. |

BEMi komponent

Maksimaalne keskmine EIRP piirnorm (kaasa arvatud saatja võimsuse automaatse reguleerimise vahemik)

Maksimaalne keskmine TRP piirnorm (kaasa arvatud saatja võimsuse automaatse reguleerimise vahemik)

Plokisisene

- 35 dBm/5 MHz

- 31 dBm/5 MHz

Märkus:

EIRPd tuleks kasutada püsiterminaljaamade puhul ja TRPd mobiilsete või rändterminaljaamade puhul.

---

(1)  Kiiratav koguvõimsus näitab, kui palju võimsust antenn tegelikult kiirgab. Isotroopsete antennide puhul on EIRP ja TRP samaväärsed.

1

(2)  Nõude täitmise kontrollimiseks kasutatava mõõteseadme tegelik ribalaius mõõtmistel võib olla kitsam kui neis tabelites esitatud ribalaius.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/53/EL raadioseadmete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/5/EÜ (ELT L 153, 22.5.2014, lk 62).

3

(*1)  Mitmesektorilises tugijaamas kohaldatakse kiirgusvõimsuse piirnormi iga eraldi sektori suhtes.

*1

(*2)  Mitmesektorilises tugijaamas kohaldatakse kiirgusvõimsuse piirnormi iga eraldi sektori suhtes.

*2

(*3)  FDD AASi kasutuselevõtt ei mõjuta non-AASi/AASi üksnes allalüli jaoks kasutamise tingimusi.

*3

(*4)  Kui seda baassagedusala piirnormi kasutatakse allalüliedastuseks kasutatava sageduse kaitsmiseks, tugineb piirnorm eeldusele, et kiirgusallikaks on makrotugijaam. Siinkohal tuleb märkida, et väikese levialaga traadita pääsupunktide (väikese raadiusega kärgede) kasutuskõrgus võib olla madalam ja seega võivad nad olla tugijaamadele lähemal, mis võib eespool nimetatud võimsuse piirnormide kasutamise korral põhjustada suuremaid häireid.

*4

(*5)  Mitmesektorilises tugijaamas kohaldatakse kiirgusvõimsuse piirnormi iga eraldi sektori suhtes.

*5

(*6)  See piirnorm tugineb eeldusele, et kiirgusallikaks on makrotugijaam. Siinkohal tuleb märkida, et väikese levialaga traadita juurdepääsupunktide (väikese raadiusega kärgede) kasutuskõrgus võib olla madalam ja seega võivad nad olla tugijaamadele lähemal, mis võib selle võimsuse piirnormi kasutamise korral põhjustada suuremaid häireid. Sellisteks juhtudeks võivad liikmesriigid kehtestada riigi tasandil madalama piirnormi.

*6

(*7)  Mitmesektorilises tugijaamas kohaldatakse kiirgusvõimsuse piirnormi iga eraldi sektori suhtes.

*7

(*8)  Tuleb märkida, et mõningate kasutuselevõtu stsenaariumide puhul ei pruugi see piirnorm tagada üleslüli häirevaba tööd külgnevatel kanalitel, kuigi tavaolukorras leevendaks seda hoone konstruktsioonide põhjustatud sumbuvus ja/või antennikõrguse erinevus. Riigi tasandil võib kohaldada ka muid leevendusmeetmeid.

*8

---

| 12.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 149/12 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 149/12

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS (EL) 2020/637,

27. aprill 2020,

euro pangatähtede turvaelementide ja tootmismaterjalide tootjate suhtes kohaldatava atesteerimise menetluse kohta (EKP/2020/24)

(uuesti sõnastatud)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 128 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikleid 12.1, 16 ja 34.3,

võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 2532/98, 23. november 1998, Euroopa Keskpanga volituste kohta rakendada sanktsioone (1), eelkõige selle artiklit 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsust EKP/2013/54 (2) on mitu korda oluliselt muudetud. (3) Kuna teha tuleb täiendavaid muudatusi, tuleb otsus EKP/2013/54 selguse huvides uuesti sõnastada. |
| --- | --- |

(1)

Otsust EKP/2013/54 (2) on mitu korda oluliselt muudetud. (3) Kuna teha tuleb täiendavaid muudatusi, tuleb otsus EKP/2013/54 selguse huvides uuesti sõnastada.

| (2) | Võttes arvesse Euroopa Keskpanga (EKP) poolt otsuse EKP/2013/54 kohaldamisel saadud kogemusi, tuleks atesteerimise süsteemi lihtsustada ning välja jätta atesteerimise eelhinnang ja kehtestada üheetapiline atesteerimise menetlus. |
| --- | --- |

(2)

Võttes arvesse Euroopa Keskpanga (EKP) poolt otsuse EKP/2013/54 kohaldamisel saadud kogemusi, tuleks atesteerimise süsteemi lihtsustada ning välja jätta atesteerimise eelhinnang ja kehtestada üheetapiline atesteerimise menetlus.

| (3) | EKP peab väga oluliseks atesteeritud tootjate ja nende üle kontrolli omavate üksuste tegevuse eetilisust ning et nende äritegevus toimuks kutse-eetika kõrgeimate standardite alusel. Seetõttu peab atesteerimisnõuete hulka turvalisuse, kvaliteedi, keskkonna ning tervisekaitse ja ohutuse nõuete kõrval kuuluma ka eetiline äritegevus. |
| --- | --- |

(3)

EKP peab väga oluliseks atesteeritud tootjate ja nende üle kontrolli omavate üksuste tegevuse eetilisust ning et nende äritegevus toimuks kutse-eetika kõrgeimate standardite alusel. Seetõttu peab atesteerimisnõuete hulka turvalisuse, kvaliteedi, keskkonna ning tervisekaitse ja ohutuse nõuete kõrval kuuluma ka eetiline äritegevus.

| (4) | Ühe osa atesteerimisnõuetest moodustavad turvanõuded. Õiguskindluse ja -selguse tõttu tuleks turvanõuetega seotud kontroll ja konkreetsed keskpankade turvakontrollid sätestada eraldi otsuses ja jätta käesolevast otsusest välja. |
| --- | --- |

(4)

Ühe osa atesteerimisnõuetest moodustavad turvanõuded. Õiguskindluse ja -selguse tõttu tuleks turvanõuetega seotud kontroll ja konkreetsed keskpankade turvakontrollid sätestada eraldi otsuses ja jätta käesolevast otsusest välja.

| (5) | Ka keskkonna ning tervisekaitse ja ohutuse nõuded on atesteerimisnõuete osa. Õiguskindluse ja -selguse tõttu tuleks nõue, mille kohaselt atesteeritud trükikojad peavad analüüsima valmis euro pangatähtede keemilisi aineid ja esitama selle kohta EKP-le aruande, sätestada eraldi otsuses ja jätta käesolevast otsusest välja. |
| --- | --- |

(5)

Ka keskkonna ning tervisekaitse ja ohutuse nõuded on atesteerimisnõuete osa. Õiguskindluse ja -selguse tõttu tuleks nõue, mille kohaselt atesteeritud trükikojad peavad analüüsima valmis euro pangatähtede keemilisi aineid ja esitama selle kohta EKP-le aruande, sätestada eraldi otsuses ja jätta käesolevast otsusest välja.

| (6) | Seetõttu tuleb otsus EKP/2013/54 kehtetuks tunnistada ja asendada käesoleva otsusega. Selleks, et tagada sujuv üleminek eelmiselt atesteerimismenetluselt käesolevas otsuses sätestatud menetlusele, tuleb kohaldada 12-kuulist üleminekuperioodi. Eetilise äritegevuse uute sätete osas tuleb kohaldada 30-kuulist üleminekuperioodi. See võimaldab atesteeritud tootjatel kehtestada meetmed, mis on vajalikud käesolevas otsuses sätestatud atesteerimise nõuete ja kohustuste järgimiseks, |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu tuleb otsus EKP/2013/54 kehtetuks tunnistada ja asendada käesoleva otsusega. Selleks, et tagada sujuv üleminek eelmiselt atesteerimismenetluselt käesolevas otsuses sätestatud menetlusele, tuleb kohaldada 12-kuulist üleminekuperioodi. Eetilise äritegevuse uute sätete osas tuleb kohaldada 30-kuulist üleminekuperioodi. See võimaldab atesteeritud tootjatel kehtestada meetmed, mis on vajalikud käesolevas otsuses sätestatud atesteerimise nõuete ja kohustuste järgimiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

I JAGU

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „loomine“ (origination) – euro pangatähtede põhikujunduse ülekandmine küljendusse, värvilahutusse, kontuuridesse ja trükiplaatidele ning põhikujunduses ette nähtud komponentide küljenduse ja prototüüpide ettevalmistus; |
| --- | --- |

1)

„loomine“ (origination) – euro pangatähtede põhikujunduse ülekandmine küljendusse, värvilahutusse, kontuuridesse ja trükiplaatidele ning põhikujunduses ette nähtud komponentide küljenduse ja prototüüpide ettevalmistus;

origination

| 2) | „tootja“ (manufacturer) – juriidiline isik, kellel on oskused tegeleda euro pangatähtede turvalisusega või euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmisega, v.a üksused, mis tegelevad ainult euro pangatähtede turvaelementide transportimise või hävitamisega; |
| --- | --- |

2)

„tootja“ (manufacturer) – juriidiline isik, kellel on oskused tegeleda euro pangatähtede turvalisusega või euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmisega, v.a üksused, mis tegelevad ainult euro pangatähtede turvaelementide transportimise või hävitamisega;

manufacturer

| 3) | „euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevus” (euro secure item activity) – euro turvaelementide loomine, tootmine, töötlemine, hävitamine, säilitamine, analüüs, ümberpaigutamine tootmiskohas või euro pangatähtede turvaelementide transport; |
| --- | --- |

3)

„euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevus” (euro secure item activity) – euro turvaelementide loomine, tootmine, töötlemine, hävitamine, säilitamine, analüüs, ümberpaigutamine tootmiskohas või euro pangatähtede turvaelementide transport;

euro secure item activity

| 4) | „euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmistegevus“ (euro item activity) – euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmine; |
| --- | --- |

4)

„euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmistegevus“ (euro item activity) – euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmine;

euro item activity

| 5) | „tootmise asukoht“ (manufacturing site) – asukoht, mida tootja kasutab või soovib kasutada euro pangatähtede turvaelementide ja/või euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmise tegevuseks; |
| --- | --- |

5)

„tootmise asukoht“ (manufacturing site) – asukoht, mida tootja kasutab või soovib kasutada euro pangatähtede turvaelementide ja/või euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmise tegevuseks;

manufacturing site

| 6) | „euro pangatähtede turvaelemendid“ (euro secure items) – a) valmis euro pangatäht; b) osaliselt trükitud euro pangatäht; c) valmis euro pangatähe paber; d) lõpetamata euro pangatähe paber; e) turvaline trükivärv, mida kasutatakse euro pangatähtede või euro pangatähtede paberi tootmisel; f) niit ja kile, mida kasutatakse euro pangatähtede paberi tootmisel; g) turvaline pigment; h) turvalisuse andur; i) väljatöötamisel euro pangatähed, et asendada ringluses olevaid või ringlusest kõrvaldatud euro pangatähti; j) EKP poolt osutatud mis tahes komponent või seonduv teave, mille osas on vajalik turvakaitse, kuna selle kadumine, vargus või lubamatu avaldamine võiks kahjustada euro pangatähtede usaldusväärsust maksevahendina; |
| --- | --- |

6)

„euro pangatähtede turvaelemendid“ (euro secure items) – a) valmis euro pangatäht; b) osaliselt trükitud euro pangatäht; c) valmis euro pangatähe paber; d) lõpetamata euro pangatähe paber; e) turvaline trükivärv, mida kasutatakse euro pangatähtede või euro pangatähtede paberi tootmisel; f) niit ja kile, mida kasutatakse euro pangatähtede paberi tootmisel; g) turvaline pigment; h) turvalisuse andur; i) väljatöötamisel euro pangatähed, et asendada ringluses olevaid või ringlusest kõrvaldatud euro pangatähti; j) EKP poolt osutatud mis tahes komponent või seonduv teave, mille osas on vajalik turvakaitse, kuna selle kadumine, vargus või lubamatu avaldamine võiks kahjustada euro pangatähtede usaldusväärsust maksevahendina;

euro secure items

| 7) | „euro pangatähtede tootmismaterjal“ (euro item) – a) valmis euro pangatäht; b) osaliselt trükitud euro pangatäht; c) valmis euro pangatähtede paber; d) lõpetamata euro pangatähtede paber; e) tint, mida kasutatakse euro pangatähtede või euro pangatähtede paberi tootmisel; f) kile ja niit, mida kasutatakse euro pangatähtede paberi tootmisel; |
| --- | --- |

7)

„euro pangatähtede tootmismaterjal“ (euro item) – a) valmis euro pangatäht; b) osaliselt trükitud euro pangatäht; c) valmis euro pangatähtede paber; d) lõpetamata euro pangatähtede paber; e) tint, mida kasutatakse euro pangatähtede või euro pangatähtede paberi tootmisel; f) kile ja niit, mida kasutatakse euro pangatähtede paberi tootmisel;

euro item

| 8) | „atesteerimine“ (accreditation) – EKP otsusega tootjale antav luba tegeleda euro pangatähtede turvaelementidega või euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmisega konkreetses tootmise asukohas; |
| --- | --- |

8)

„atesteerimine“ (accreditation) – EKP otsusega tootjale antav luba tegeleda euro pangatähtede turvaelementidega või euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmisega konkreetses tootmise asukohas;

accreditation

| 9) | „atesteeritud tootja“ (accredited manufacturer) – käesoleva otsuse alusel atesteeringu saanud tootja; |
| --- | --- |

9)

„atesteeritud tootja“ (accredited manufacturer) – käesoleva otsuse alusel atesteeringu saanud tootja;

accredited manufacturer

| 10) | „RKP“ (NCB) – keskpank liikmesriigis, mille rahaühik on euro; |
| --- | --- |

10)

„RKP“ (NCB) – keskpank liikmesriigis, mille rahaühik on euro;

NCB)

| 11) | „vastutav RKP“ (responsible NCB) – keskpank, kes on esitanud euro pangatähtede tootmise tellimuse; |
| --- | --- |

11)

„vastutav RKP“ (responsible NCB) – keskpank, kes on esitanud euro pangatähtede tootmise tellimuse;

responsible NCB)

| 12) | „atesteerimisnõue“ (accreditation requirement) – EKP põhinõuded turvalisuse, kvaliteedi, keskkonna, tervisekaitse ja ohutuse, eetika või asukoha nõuded ja muud nõuded, mida tootja peab täitma euro pangatähtede turvaelementidega või euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmisega tegelemiseks; |
| --- | --- |

12)

„atesteerimisnõue“ (accreditation requirement) – EKP põhinõuded turvalisuse, kvaliteedi, keskkonna, tervisekaitse ja ohutuse, eetika või asukoha nõuded ja muud nõuded, mida tootja peab täitma euro pangatähtede turvaelementidega või euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmisega tegelemiseks;

accreditation requirement

| 13) | „EKP konfidentsiaalne teave“ (ECB confidential information) – kõik atesteerimisnõuded, nendega seotud dokumendid, olenemata nende arhiveerimise vormist, või mis tahes ärisaladus, tehniline ja/või kommertsteave, mis on liigitatud kui „ECB-Confidential“; |
| --- | --- |

13)

„EKP konfidentsiaalne teave“ (ECB confidential information) – kõik atesteerimisnõuded, nendega seotud dokumendid, olenemata nende arhiveerimise vormist, või mis tahes ärisaladus, tehniline ja/või kommertsteave, mis on liigitatud kui „ECB-Confidential“;

ECB confidential information

| 14) | „atesteerimismenetlus“ (accreditation procedure) – menetlus, milles hinnatakse tootja vastavust atesteerimisnõuetele käesoleva otsuse alusel ja mis kestab alates tootja atesteerimistaotlusest kuni nende atesteerimiseni; nende nõuete rikkumisel võib menetlus kaasa tuua sanktsioone, sh rahatrahvi; |
| --- | --- |

14)

„atesteerimismenetlus“ (accreditation procedure) – menetlus, milles hinnatakse tootja vastavust atesteerimisnõuetele käesoleva otsuse alusel ja mis kestab alates tootja atesteerimistaotlusest kuni nende atesteerimiseni; nende nõuete rikkumisel võib menetlus kaasa tuua sanktsioone, sh rahatrahvi;

accreditation procedure

| 15) | „eetikanõue“ (ethical requirement) – käesoleva otsuse artiklis 4 sätestatud kohustus; |
| --- | --- |

15)

„eetikanõue“ (ethical requirement) – käesoleva otsuse artiklis 4 sätestatud kohustus;

ethical requirement)

| 16) | „asukohanõue“ (location requirement) – käesoleva otsuse artikli 3 lõike 1 punktis c sätestatud kohustus; |
| --- | --- |

16)

„asukohanõue“ (location requirement) – käesoleva otsuse artikli 3 lõike 1 punktis c sätestatud kohustus;

location requirement)

| 17) | „sertifitseerimine“ (certification) – dokument, mille väljastab sõltumatu sertifitseerimisüksus, mis on atesteeritud riikliku atesteerimisasutuse poolt, kelle sertifitseerimist tunnistatakse tootja asukoha liikmesriigis; |
| --- | --- |

17)

„sertifitseerimine“ (certification) – dokument, mille väljastab sõltumatu sertifitseerimisüksus, mis on atesteeritud riikliku atesteerimisasutuse poolt, kelle sertifitseerimist tunnistatakse tootja asukoha liikmesriigis;

certification

| 18) | „juhtimissüsteem“ (management system) – põhimõtete, menetluste ja korra raamistik, mille tootja sätestab kõigi atesteerimisnõuete täitmise tagamiseks; |
| --- | --- |

18)

„juhtimissüsteem“ (management system) – põhimõtete, menetluste ja korra raamistik, mille tootja sätestab kõigi atesteerimisnõuete täitmise tagamiseks;

management system

| 19) | „meede“ (measure) – tootja abinõud atesteerimisnõuete järgimiseks; |
| --- | --- |

19)

„meede“ (measure) – tootja abinõud atesteerimisnõuete järgimiseks;

measure

| 20) | „EKP pangatähtede välisvõrk“ (ECB banknotes extranet) – IT-süsteem, mille on asutanud ja käitab EKP teabe andmiseks atesteerimisnõuete kohta ja millele atesteeritud tootjatel on juurdepääs; |
| --- | --- |

20)

„EKP pangatähtede välisvõrk“ (ECB banknotes extranet) – IT-süsteem, mille on asutanud ja käitab EKP teabe andmiseks atesteerimisnõuete kohta ja millele atesteeritud tootjatel on juurdepääs;

ECB banknotes extranet

| 21) | „hävitamine“ (destruction) – abinõud, millega muudetakse euro pangatähtede turvaelemendid võltsijatele kasutuks; |
| --- | --- |

21)

„hävitamine“ (destruction) – abinõud, millega muudetakse euro pangatähtede turvaelemendid võltsijatele kasutuks;

destruction

| 22) | „kontrollüksus“ (controlling entity) – tootja haldusorgan, juhatus või nõukogu või mis tahes juriidiline isik nõukogu raamotsuse 2008/841/JSK (4) artikli 5 lõike 4 tähenduses, kes võib tootjat esindada, võtta tema nimel vastu otsuseid või teostada kontrolli; |
| --- | --- |

22)

„kontrollüksus“ (controlling entity) – tootja haldusorgan, juhatus või nõukogu või mis tahes juriidiline isik nõukogu raamotsuse 2008/841/JSK (4) artikli 5 lõike 4 tähenduses, kes võib tootjat esindada, võtta tema nimel vastu otsuseid või teostada kontrolli;

controlling entity

4

| 23) | „kuritegelik ühendus“ (criminal organisation) – kuritegelik ühendus vastavalt määratlusele raamotsuse 2008/841/JSK artikli 1 punktis 1; |
| --- | --- |

23)

„kuritegelik ühendus“ (criminal organisation) – kuritegelik ühendus vastavalt määratlusele raamotsuse 2008/841/JSK artikli 1 punktis 1;

criminal organisation

| 24) | „aktiivne ja passiivne korruptsioon“ (active and passive corruption) – määratlus nõukogu raamotsuse 2003/568/JSK (5) artikli 2 lõikes 1; |
| --- | --- |

24)

„aktiivne ja passiivne korruptsioon“ (active and passive corruption) – määratlus nõukogu raamotsuse 2003/568/JSK (5) artikli 2 lõikes 1;

active and passive corruption

5

| 25) | „pettus“ (fraud)– a) valede, ebaõigete või mittetäielike avalduste või dokumentide kasutamine või esitamine, mille tagajärjeks on vahendite omastamine või väärkinnipidamine; teabe avaldamine konkreetset kohustust rikkudes, millel on sama tagajärg; nende vahendite väärkasutus algsest eesmärgist erinevatel eesmärkidel; b) tulude osas: mis tahes tahtlik tegevus või tegevusetus, mis on seotud valede, ebaõigete või mittetäielike avalduste või dokumentide kasutamise või esitamisega, mille tagajärjeks on vahendite ebaseaduslik vähenemine; teabe avaldamata jätmine konkreetset kohustust rikkudes, millel on sama tagajärg; seaduslikult saadud hüve väärkasutus, millel on sama tagajärg; |
| --- | --- |

25)

„pettus“ (fraud)– a) valede, ebaõigete või mittetäielike avalduste või dokumentide kasutamine või esitamine, mille tagajärjeks on vahendite omastamine või väärkinnipidamine; teabe avaldamine konkreetset kohustust rikkudes, millel on sama tagajärg; nende vahendite väärkasutus algsest eesmärgist erinevatel eesmärkidel; b) tulude osas: mis tahes tahtlik tegevus või tegevusetus, mis on seotud valede, ebaõigete või mittetäielike avalduste või dokumentide kasutamise või esitamisega, mille tagajärjeks on vahendite ebaseaduslik vähenemine; teabe avaldamata jätmine konkreetset kohustust rikkudes, millel on sama tagajärg; seaduslikult saadud hüve väärkasutus, millel on sama tagajärg;

fraud)

| 26) | „terroriakt“ (terrorist offence) – määratlus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2017/541 artiklis 3 (6); |
| --- | --- |

26)

„terroriakt“ (terrorist offence) – määratlus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2017/541 artiklis 3 (6);

terrorist offence

6

| 27) | „rahapesu“ (money laundering) – määratlus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 (7) artikli 1 lõigetes 3 ja 4; |
| --- | --- |

27)

„rahapesu“ (money laundering) – määratlus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 (7) artikli 1 lõigetes 3 ja 4;

money laundering

7

| 28) | „inimkaubandus“ (trafficking in human beings) – määratlus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2011/36/EL artiklis 2 (8); |
| --- | --- |

28)

„inimkaubandus“ (trafficking in human beings) – määratlus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2011/36/EL artiklis 2 (8);

trafficking in human beings

8

| 29) | „trükivärvi tootmine“ (ink production) – trükivärvi ettevalmistus euro pangatähtede trükkimisel kasutamiseks toorainete ja/või tindipigmendi segamise ja pulveriseerimise kaudu. Ettevalmistus ei hõlma trükivärvile erikomponentide lisamist trükimasinate või euro pangatähtede paberi tootjate poolt, kui see moodustab alla 12% esialgse trükivärvi kaalust ja selle lisamise ainus eesmärk on värvi kuivamine kooskõlas määratud koostisega, voolavuse parandamine või varjundi muutmine kuivamise kiirendamiseks; |
| --- | --- |

29)

„trükivärvi tootmine“ (ink production) – trükivärvi ettevalmistus euro pangatähtede trükkimisel kasutamiseks toorainete ja/või tindipigmendi segamise ja pulveriseerimise kaudu. Ettevalmistus ei hõlma trükivärvile erikomponentide lisamist trükimasinate või euro pangatähtede paberi tootjate poolt, kui see moodustab alla 12% esialgse trükivärvi kaalust ja selle lisamise ainus eesmärk on värvi kuivamine kooskõlas määratud koostisega, voolavuse parandamine või varjundi muutmine kuivamise kiirendamiseks;

ink production

| 30) | „juriidilise isiku tunnus“ (LEI) – juriidilisele isikule antud tähtnumbriline viitekood kooskõlas ISO 17442 standardiga; |
| --- | --- |

30)

„juriidilise isiku tunnus“ (LEI) – juriidilisele isikule antud tähtnumbriline viitekood kooskõlas ISO 17442 standardiga;

LEI

| 31) | „sõltumatu audiitor“ (independent auditor) – RKP vastav siseosakond või tunnustatud üksus, kes on pädev hindama tootja äritegevuse kooskõla eetilise äritegevuse põhimõtete, reeglite ja menetlustega ja seda kinnitama; mõlemad peavad olema atesteeritavast tootjast sõltumatud; |
| --- | --- |

31)

„sõltumatu audiitor“ (independent auditor) – RKP vastav siseosakond või tunnustatud üksus, kes on pädev hindama tootja äritegevuse kooskõla eetilise äritegevuse põhimõtete, reeglite ja menetlustega ja seda kinnitama; mõlemad peavad olema atesteeritavast tootjast sõltumatud;

independent auditor)

| 32) | „kontroll” (inspection) – menetlus tootja vastavuse hindamiseks atesteerimisnõuetele, mis toimub kohapealse või väliskontrolli kaudu ja mille põhjal koostatakse aruanne hindamise tulemuste kohta; |
| --- | --- |

32)

„kontroll” (inspection) – menetlus tootja vastavuse hindamiseks atesteerimisnõuetele, mis toimub kohapealse või väliskontrolli kaudu ja mille põhjal koostatakse aruanne hindamise tulemuste kohta;

inspection

| 33) | „kohapealne kontroll” (on-site inspection) – EKP poolt tootmise asukohas teostatud kontroll; |
| --- | --- |

33)

„kohapealne kontroll” (on-site inspection) – EKP poolt tootmise asukohas teostatud kontroll;

on-site inspection

| 34) | „väliskontroll” (off-site inspection) – EKP poolt teostatud kontroll, milles hinnatakse tootjalt nõutud dokumente ja mida teostatakse tootmise asukohast väljaspool; |
| --- | --- |

34)

„väliskontroll” (off-site inspection) – EKP poolt teostatud kontroll, milles hinnatakse tootjalt nõutud dokumente ja mida teostatakse tootmise asukohast väljaspool;

off-site inspection

| 35) | „tööpäev“ (business day) – kõik päevad, v.a laupäev, pühapäev ja EKP tähtpäevad, mis on avaldatud EKP veebilehel; |
| --- | --- |

35)

„tööpäev“ (business day) – kõik päevad, v.a laupäev, pühapäev ja EKP tähtpäevad, mis on avaldatud EKP veebilehel;

business day

| 36) | „oluline rikkumine“ (major instance of non-compliance) –






  a) | mittevastavus, millel oli või on, võis olla või võib olla, otsene, oluline ja negatiivne mõju atesteeritud tootja atesteerimisnõuete täitmisele euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmisega tegevuse või euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevuse osas; |
| --- | --- | --- |

36)

„oluline rikkumine“ (major instance of non-compliance) –

major instance of non-compliance

a)

mittevastavus, millel oli või on, võis olla või võib olla, otsene, oluline ja negatiivne mõju atesteeritud tootja atesteerimisnõuete täitmisele euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmisega tegevuse või euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevuse osas;

| b) | oluliseks ei loeta mitut eraldiseisvat mittevastavuse juhtu, v.a siis kui need esinevad samaaegselt või korduvalt samas menetluses, millel oli või on otsene, oluline ja negatiivne mõju. |
| --- | --- |

b)

oluliseks ei loeta mitut eraldiseisvat mittevastavuse juhtu, v.a siis kui need esinevad samaaegselt või korduvalt samas menetluses, millel oli või on otsene, oluline ja negatiivne mõju.

Artikkel 2

Atesteerimise põhimõtted

1.   Tootja teostab euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevust või euro pangatähtede toomise tegevust üksnes tootmise asukohas, mille EKP on atesteerinud kooskõlas artikliga 7.

2.   Atesteeritud tootja võib toota või tarnida euro pangatähtede turvaelemente või euro pangatähtede tootmismaterjale ainult EKP loal või juhul, kui üks järgmistest isikutest on esitanud tellimuse:

| a) | muu atesteeritud tootja, kes vajab euro pangatähtede turvaelemente või euro pangatähtede tootmismaterjale oma euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevuseks või euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmistegevuseks; |
| --- | --- |

a)

muu atesteeritud tootja, kes vajab euro pangatähtede turvaelemente või euro pangatähtede tootmismaterjale oma euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevuseks või euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmistegevuseks;

| b) | vastutav RKP; |
| --- | --- |

b)

vastutav RKP;

| c) | tulevane eurosüsteemi RKP, kui EKP nõukogu on teinud vastava otsuse; |
| --- | --- |

c)

tulevane eurosüsteemi RKP, kui EKP nõukogu on teinud vastava otsuse;

| d) | EKP. |
| --- | --- |

d)

EKP.

3.   Atesteeritud tootja võib teostada euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevust või euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmistegevust muus tootmise asukohas, kui EKP on eelnevalt hinnanud atesteeritud tootja vastavust kõigile atesteerimisnõuetele selles tootmiskohas ja andnud tootjale atesteeringu taotletud euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevuseks või euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmistegevuseks selles tootmise asukohas.

4.   EKP hindab tootjate atesteerimistaotlusi või atesteeritud tootja vastavust atesteerimisnõuetele, võttes arvesse võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtteid. Eelkõige ei tohi EKP hinnang kaasa tuua sooduskohtlemist ega anda ühelegi tootjale konkurentsieelist.

5.   EKP teatab atesteeritud tootjatele euro pangatähtede välisvõrgu kaudu kõikidest atesteerimisnõuete muutustest, mis puudutavad euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevust või euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmistegevust, mille osas neid on atesteeritud.

6.   Atesteeritud tootjad käsitlevad EKP konfidentsiaalset teavet kooskõlas EKP konfidentsiaalsuskorraga, mis on avaldatud EKP pangatähtede välisvõrgus.

7.   EKP võib edastada RKPdele asjaomast teavet, mis on saadud atesteeritud tootjatelt.

8.   Euro pangatähtede turvaelementide või euro pangatähtede tootmismaterjalide hankemenetluses võivad osaleda ainult atesteeritud tootjad.

9.   Atesteeritud tootjad ei või oma atesteeringut üle anda oma tütarettevõtjatele, sidusettevõtjatele ega kolmandatele isikutele ilma EKP eelneva kirjaliku nõusolekuta.

10.   Kogu hankemenetlus toimub inglise keeles, v.a juhul kui menetluse või lepingu esemega seotud erandlikud asjaolud nõuavad muu keele kasutust.

11.   Tootja kannab kõik kulud ja seonduvad kahjud, mis tulenevad käesoleva otsuse kohaldamisest.

Artikkel 3

Atesteerimisnõuded

1.   Atesteeritud tootja peab vastama kõigile järgmistele atesteerimisnõuetele:

| a) | käesolevas otsuses või muus õigusaktis sätestatud turvalisuse, kvaliteedi, keskkonna, tervisekaitse ja ohutuse nõuded, mille täitmist EKP nõuab tootjatelt euro pangatähtede turvaelementidega või euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmisega tegelemiseks; |
| --- | --- |

a)

käesolevas otsuses või muus õigusaktis sätestatud turvalisuse, kvaliteedi, keskkonna, tervisekaitse ja ohutuse nõuded, mille täitmist EKP nõuab tootjatelt euro pangatähtede turvaelementidega või euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmisega tegelemiseks;

| b) | artiklis 4 sätestatud eetikanõuded; |
| --- | --- |

b)

artiklis 4 sätestatud eetikanõuded;

| c) | järgmised asukohanõuded:






  i) | tootmise asukoht Euroopa Liidu liikmesriigis või Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) liikmesriigis, kui tootja ei ole trükikoda; või |
| --- | --- | --- |

c)

järgmised asukohanõuded:

i)

tootmise asukoht Euroopa Liidu liikmesriigis või Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) liikmesriigis, kui tootja ei ole trükikoda; või

| ii) | tootmise asukoht Euroopa Liidu liikmesriigis, kui tootja on trükikoda. |
| --- | --- |

ii)

tootmise asukoht Euroopa Liidu liikmesriigis, kui tootja on trükikoda.

| d) | sertifikaadi olemasolu, milles kinnitatakse, et asjaomase euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevuse või euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmistegevuse asukohas vastavad haldussüsteemid kõikidele järgmistele nõutavatele standarditele:






  i) | standard ISO 9001; |
| --- | --- | --- |

d)

sertifikaadi olemasolu, milles kinnitatakse, et asjaomase euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevuse või euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmistegevuse asukohas vastavad haldussüsteemid kõikidele järgmistele nõutavatele standarditele:

i)

standard ISO 9001;

| ii) | standard ISO 14001; |
| --- | --- |

ii)

standard ISO 14001;

| iii) | kuni 11. märtsini 2021 kas ISO 45001 standard või töötervishoiu ja tööohutuse hindamise seeria (OHSAS) 18001 ning seejärel ainult ISO 45001 standard. |
| --- | --- |

iii)

kuni 11. märtsini 2021 kas ISO 45001 standard või töötervishoiu ja tööohutuse hindamise seeria (OHSAS) 18001 ning seejärel ainult ISO 45001 standard.

2.   Tootjad võivad vastu võtta ja rakendada lõike 1 punktide a ja b nõuetest rangemaid nõudeid.

3.   Kui tootja vastab lõike 1 punktis c sätestatud asukohanõuetele, kuid tema äritegevust kontrollib väljaspool liidu liikmesriiki või EFTA riiki asutatud juriidiline isik, kaalub EKP atesteerimistaotluse tagasilükkamist artikli 6 alusel või eelneva kirjaliku nõusoleku andmist artikli 9 punkti 7 alapunkti b alusel ja võtab euro pangatähtede usaldusväärsuse kaitseks kohaselt arvesse järgmist:

| a) | Euroopa Liidu Nõukogu otsus või määrus majandussanktsioonide kohta ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas, mida juba kohaldatakse või mida nõukogu kavatseb vastu võtta; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Liidu Nõukogu otsus või määrus majandussanktsioonide kohta ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas, mida juba kohaldatakse või mida nõukogu kavatseb vastu võtta;

| b) | liikmesriikide kohustus rakendada majandussanktsioone ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas ning sellest tulenevad sätted, meetmed või kohustused, mis on ette nähtud vahetult kohaldatavates liidu õigusaktides; |
| --- | --- |

b)

liikmesriikide kohustus rakendada majandussanktsioone ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas ning sellest tulenevad sätted, meetmed või kohustused, mis on ette nähtud vahetult kohaldatavates liidu õigusaktides;

| c) | rahvusvaheline leping ja sellest tulenevad sätted, meetmed või kohustused, mille on heaks kiitnud liidu seadusandlikud organid või kõik liikmesriigid, mille rahaühik on euro. |
| --- | --- |

c)

rahvusvaheline leping ja sellest tulenevad sätted, meetmed või kohustused, mille on heaks kiitnud liidu seadusandlikud organid või kõik liikmesriigid, mille rahaühik on euro.

4.   Asjaoludest sõltuvalt võib EKP juhatus teha lõike 1 punktis c sätestatud nõudest erandi.

Artikkel 4

Eetikanõuded

1.   Atesteeritud tootja või selle üle kontrolli omava üksuste suhtes peab puuduma lõplik süüdimõistev kohtuotsus viie aasta jooksul enne tema atesteerimistaotluse esitamise kuupäeva seoses järgmisega:

| a) | osalemine kuritegelikus ühenduses; |
| --- | --- |

a)

osalemine kuritegelikus ühenduses;

| b) | aktiivne ja passiivne korruptsioon; |
| --- | --- |

b)

aktiivne ja passiivne korruptsioon;

| c) | pettus; |
| --- | --- |

c)

pettus;

| d) | terroriaktid; |
| --- | --- |

d)

terroriaktid;

| e) | rahapesu; |
| --- | --- |

e)

rahapesu;

| f) | inimkaubandus; |
| --- | --- |

f)

inimkaubandus;

| g) | muu ebaseaduslik tegevus, mis kahjustab liidu, EKP või RKPde finantshuve. |
| --- | --- |

g)

muu ebaseaduslik tegevus, mis kahjustab liidu, EKP või RKPde finantshuve.

2.   Atesteerimise eesmärgil on atesteeritud tootjal ja tema üle kontrolli omavatel üksustel keelatud:

| a) | rikkuda kohustusi, mis on seotud sotsiaalkindlustusmaksete või maksude tasumisega kooskõlas õigussätetega liikmesriigis, kus ta on asutatud või kus toimub euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevus või euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmistegevus; |
| --- | --- |

a)

rikkuda kohustusi, mis on seotud sotsiaalkindlustusmaksete või maksude tasumisega kooskõlas õigussätetega liikmesriigis, kus ta on asutatud või kus toimub euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevus või euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmistegevus;

| b) | olla pankrotis või maksejõuetus- või likvideerimismenetluse subjekt, omada varasid, mida haldab likvideerija või kohus, olla sõlminud kokkuleppe võlausaldajatega, olema peatatud äritegevuse või sellega samalaadses olukorras tulenevalt riigi õigusnormidest; |
| --- | --- |

b)

olla pankrotis või maksejõuetus- või likvideerimismenetluse subjekt, omada varasid, mida haldab likvideerija või kohus, olla sõlminud kokkuleppe võlausaldajatega, olema peatatud äritegevuse või sellega samalaadses olukorras tulenevalt riigi õigusnormidest;

| c) | raskelt rikkuda ametialaseid eeskirju, mis seab kahtluse alla nende usaldusväärsuse; |
| --- | --- |

c)

raskelt rikkuda ametialaseid eeskirju, mis seab kahtluse alla nende usaldusväärsuse;

| d) | sõlmida konkurentsi moonutamise eesmärgil kokkuleppeid teiste tootjatega; |
| --- | --- |

d)

sõlmida konkurentsi moonutamise eesmärgil kokkuleppeid teiste tootjatega;

| e) | omada huvide konflikti, mida ei ole võimalik kõrvaldada vähem sekkuvate vahenditega; |
| --- | --- |

e)

omada huvide konflikti, mida ei ole võimalik kõrvaldada vähem sekkuvate vahenditega;

| f) | tegutseda viisil, mis võib kahjustada euro pangatähtede usaldusväärsust või kasutust maksevahendina. |
| --- | --- |

f)

tegutseda viisil, mis võib kahjustada euro pangatähtede usaldusväärsust või kasutust maksevahendina.

3.   Atesteeritud tootjal peab olema täielikult rakendatud ja toimiv ettevõtte vastavuskontrolli programm, mis sisaldab nõuetekohaseid ja asjakohaseid standardeid, mida tuleb järgida, et vältida tema ja tema üle kontrolli omava üksuse osalemist olukordades või tegevuses, mis on osutatud lõigetes 1 ja 2. See ettevõtte vastavuskontrolli programm peab vastama vähemalt järgmistele põhimõtetele, eeskirjadele ja menetlustele:

| a) | Rahvusvahelise Kaubanduskoja korruptsioonivastase võitluse eeskirjade artikkel 10 (9); |
| --- | --- |

a)

Rahvusvahelise Kaubanduskoja korruptsioonivastase võitluse eeskirjade artikkel 10 (9);

| b) | pangatähtede eetika algatus (10); |
| --- | --- |

b)

pangatähtede eetika algatus (10);

| c) | standard ISO 37001; |
| --- | --- |

c)

standard ISO 37001;

| d) | muud samaväärsed programmid. |
| --- | --- |

d)

muud samaväärsed programmid.

II JAGU

ATESTEERIMISMENETLUS

Artikkel 5

Atesteerimistaotlus

1.   Tootja, kes taotleb atesteerimist euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevuseks või euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmistegevuseks konkreetses tootmise asukohas, esitab EKP-le kirjaliku taotluse atesteerimismenetluse algatamiseks. See kehtib ka tootjate kohta, kes on seotud artikli 1 punktis 29 määratletud trükivärvi tootmisega.

2.   Atesteerimistaotlus peab sisaldama järgmist:

| a) | euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevuse ja euro pangatähtede turvaelementide ning euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmistegevuse ja euro pangatähtede tootmismaterjalide kirjeldus; |
| --- | --- |

a)

euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevuse ja euro pangatähtede turvaelementide ning euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmistegevuse ja euro pangatähtede tootmismaterjalide kirjeldus;

| b) | tootja ja kohastel juhtudel tootjat esindava atesteerimist taotleva juriidilise isiku nimi ja LEI (kui on); |
| --- | --- |

b)

tootja ja kohastel juhtudel tootjat esindava atesteerimist taotleva juriidilise isiku nimi ja LEI (kui on);

| c) | tootmise asukoha täpne asukoht ja aadress, kus tootja kavatseb teostada euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevust või euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmistegevust; |
| --- | --- |

c)

tootmise asukoha täpne asukoht ja aadress, kus tootja kavatseb teostada euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevust või euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmistegevust;

| d) | tootja seaduslike esindajate allkirjastatud kirjalik kinnitus atesteerimisnõuete konfidentsiaalsusest kinnipidamise kohta tootja poolt; |
| --- | --- |

d)

tootja seaduslike esindajate allkirjastatud kirjalik kinnitus atesteerimisnõuete konfidentsiaalsusest kinnipidamise kohta tootja poolt;

| e) | tootja äritegevuse kirjeldus, milles tuuakse ära kontrolli omavad üksused ja nende asukohad; |
| --- | --- |

e)

tootja äritegevuse kirjeldus, milles tuuakse ära kontrolli omavad üksused ja nende asukohad;

| f) | tootja seaduslike esindajate allkirjastatud kirjalik kinnitus, et tootja vastab kõigile käesoleva otsuse artiklites 3 ja 4 sätestatud nõuetele ega riku ühtegi nendes artiklites osutatud sätet; |
| --- | --- |

f)

tootja seaduslike esindajate allkirjastatud kirjalik kinnitus, et tootja vastab kõigile käesoleva otsuse artiklites 3 ja 4 sätestatud nõuetele ega riku ühtegi nendes artiklites osutatud sätet;

| g) | sõltumatu audiitori väljastatud ja allkirjastatud kirjalik kinnitus tootja vastavuse kohta artiklis 4 sätestatud eetikanõuetele; |
| --- | --- |

g)

sõltumatu audiitori väljastatud ja allkirjastatud kirjalik kinnitus tootja vastavuse kohta artiklis 4 sätestatud eetikanõuetele;

| h) | artikli 3 lõike 1 punktis d nimetatud sertifikaatide koopiad; |
| --- | --- |

h)

artikli 3 lõike 1 punktis d nimetatud sertifikaatide koopiad;

| i) | tootja nende tütarettevõtjate või sidusettevõtjate kirjeldus, mida ta kavatseb kaasata euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevusse või euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmistegevusse; |
| --- | --- |

i)

tootja nende tütarettevõtjate või sidusettevõtjate kirjeldus, mida ta kavatseb kaasata euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevusse või euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmistegevusse;

| j) | kolmandate isikute, sealhulgas tootja tütarettevõtjate või sidusettevõtjate kirjeldus, kellega tootja kavatseb sõlmida allhankelepinguid või mida tootja kavatseb kaasata euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevusse või euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmistegevusesse; |
| --- | --- |

j)

kolmandate isikute, sealhulgas tootja tütarettevõtjate või sidusettevõtjate kirjeldus, kellega tootja kavatseb sõlmida allhankelepinguid või mida tootja kavatseb kaasata euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevusse või euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmistegevusesse;

| k) | kokkuvõte tootja esitatud atesteerimistaotluse põhjustest ja võimalikest eelistest eurosüsteemile juhul, kui atesteering antakse. |
| --- | --- |

k)

kokkuvõte tootja esitatud atesteerimistaotluse põhjustest ja võimalikest eelistest eurosüsteemile juhul, kui atesteering antakse.

3.   Atesteeritud tootja, kes taotleb atesteerimist muu euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevuseks või euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmistegevuseks, esitab EKP-le kirjaliku taotluse. EKP teatab atesteeritud tootjale, millised konkreetsed dokumendid lõikes 2 loetletutest tuleb konkreetsetel juhtudel esitada.

Artikkel 6

Atesteerimisnõuetele vastavuse hindamine

1.   EKP võib atesteerimistaotluse tagasi lükata enne tootja vastavuse hindamist atesteerimisnõuetele kooskõlas käesoleva artikliga, kui ta teeb kindlaks, et euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevus või euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmistegevus, mille jaoks atesteerimist taotletakse, mõjutaks negatiivselt euro pangatähtede usaldusväärsust ja tarneahelat.

2.   EKP hindab tootja vastavust artikli 3 lõike 1 punktides b kuni d ja artikli 3 lõikes 3 sätestatud nõuetele käesoleva otsuse artikli 5 kohaselt esitatud dokumentide alusel.

3.   Erandjuhtudel võib EKP teha erandi artiklis 4 sätestatud nõuete täitmise kohustusest, kui ta teeb kindlaks, et tootjapoolne nõuete rikkumine ei mõjuta oluliselt atesteerimisnõuete järgimist tootja poolt või euro pangatähtede usaldusväärsust või EKP mainet.

4.   Kui tootja vastab artikli 3 lõike 1 punktides c ja d ning artiklis 4 sätestatud nõuetele või kui tema suhtes on vastavalt artikli 3 lõikele 4 tehtud erand artikli 3 lõike 1 punktis c sätestatud nõuetest, esitab EKP tootjale dokumendid, mis sisaldavad artikli 3 lõike 1 punkti a kohaseid atesteerimisnõudeid. EKP esitab tootjale ka küsimustikud, mille tootja peab täitma ja osutama, kuidas ta täidab atesteerimisnõudeid. Tootja täidab täidetud küsimustikud ja tagastab need EKP-le EKP poolt määratud mõistliku aja jooksul. Tootja tõendab, kuidas tema meetmed vastavad asjakohastele atesteerimisnõuetele, ning avaldab selgelt kõik piirangud, mis võivad takistada tootjal atesteerimisnõuete täitmist, eelkõige nende riigisiseste õigusaktide järgimist, mis käsitlevad erihävitusvahendite kasutamist, kui neid vahendeid ei ole võimalik kasutada tootmise asukohas.

5.   Kui EKP hindab kooskõlas artikli 3 lõike 1 punktiga a tootja vastavust asjakohastele atesteerimisnõuetele, kontrollib ta kõigepealt, kas tootja täidab kõiki turvanõudeid, mis on sätestatud eraldi otsuses. Kui tootja vastavus turvanõuetele on kontrollitud, kontrollib EKP tootja vastavust muudele artikli 3 lõike 1 punktis a sätestatud atesteerimisnõuetele. Kõik hindamised võivad toimuda kohapealse või -väliskontrollina vastavalt artiklile 11.

6.   Vajadusel võib EKP paluda tootjal esitada, selgitada või täiendada EKP poolt määratud mõistliku tähtaja jooksul järgmist teavet:

| a) | artikli 5 alusel esitatavad dokumendid; |
| --- | --- |

a)

artikli 5 alusel esitatavad dokumendid;

| b) | dokumendid, mis tuleb täita vastavalt lõikele 4; |
| --- | --- |

b)

dokumendid, mis tuleb täita vastavalt lõikele 4;

| c) | lõike 5 alusel esitatav teave. |
| --- | --- |

c)

lõike 5 alusel esitatav teave.

7.   EKP lükkab puuduliku, eksliku või tähtaja jooksul lõpetamata atesteerimistaotluse tagasi, olles esitanud lõike 6 alusel taotluse lisateabe, selgituste või täienduste saamiseks. EKP lükkab atesteerimistaotluse tagasi ka siis, kui taotlus ja esitatavad dokumendid on täielikud, kuid nendest ilmneb, et tootja ei vasta artiklites 3 ja 4 sätestatud atesteerimisnõuetele.

Artikkel 7

Atesteerimine

1.   EKP võib anda tootjale atesteeringu taotletud euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevuseks või euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmistegevuseks tootmise asukohas, kui tootja on edukalt tõendanud oma vastavust artiklites 3 ja 4 sätestatud atesteerimisnõuetele või kui EKP teeb erandi vastavalt artikli 6 lõikele 3.

2.   EKP atesteering vormistatakse otsusena, mis täpsustab juriidilise isiku, tootmise asukoha ja euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevuse või euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmistegevuse, mille jaoks atesteering on antud.

3.   Pärast atesteerimisteatise saamist teavitab atesteeritud tootja EKPd õigeaegselt enne vastava euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevuse või euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmistegevuse alguskuupäeva, et EKP saaks teostada asjakohaseid kontrolle euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevuse või euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmistegevuse käigus.

Artikkel 8

EKP atesteeringute register

1.   EKP peab atesteeringute registrit, mis tehakse EKP pangatähtede välisvõrgu kaudu kättesaadavaks RKPdele ja tulevastele eurosüsteemi RKPdele ning atesteeritud tootjatele. Ateseeringute register sisaldab kõiki järgmisi andmeid:

| a) | kõikide atesteeritud tootjate nimekiri; |
| --- | --- |

a)

kõikide atesteeritud tootjate nimekiri;

| b) | iga atesteeritud tootja kohta:






  i) | euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevus või euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmistegevus, mille osas atesteering on antud; |
| --- | --- | --- |

b)

iga atesteeritud tootja kohta:

i)

euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevus või euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmistegevus, mille osas atesteering on antud;

| ii) | euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevuse või euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmistegevuse, mille osas atesteering on antud, tootmise asukoht; |
| --- | --- |

ii)

euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevuse või euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmistegevuse, mille osas atesteering on antud, tootmise asukoht;

| iii) | teave igas tootmise asukohas toodetud euro pangatähtede turvaelementide või euro pangatähtede tootmismaterjalide kohta. |
| --- | --- |

iii)

teave igas tootmise asukohas toodetud euro pangatähtede turvaelementide või euro pangatähtede tootmismaterjalide kohta.

2.   EKP ajakohastab korrapäraselt atesteeritud tootjate seisu atesteeringute registris ning käesoleva otsuse kohaselt atesteeritud tootjate poolt esitatud teavet. Atesteeringute registri regulaarseks ajakohastamiseks võib EKP koguda atesteeritud tootjatelt, RKPdelt ja tulevastelt eurosüsteemi RKPdelt täiendavat asjakohast teavet, mida EKP peab vajalikuks atesteeringute registri teabe täpsuse ja õigsuse säilitamiseks.

3.   Kui EKP võtab vastu peatamisotsuse artikli 17 alusel ja pärast seda, kui ta on teavitanud atesteeritud tootjat sellest otsusest, sisestab ta viivitamata atesteeringute registrisse kogu järgmise teabe:

| a) | peatamise ulatus ja kestus; |
| --- | --- |

a)

peatamise ulatus ja kestus;

| b) | kõik muudatused, mis mõjutavad atesteeritud tootja atesteerimisstaatust seoses järgmisega:






  i) | tootja nimi; |
| --- | --- | --- |

b)

kõik muudatused, mis mõjutavad atesteeritud tootja atesteerimisstaatust seoses järgmisega:

i)

tootja nimi;

| ii) | asjaomane tootmise asukoht; |
| --- | --- |

ii)

asjaomane tootmise asukoht;

| iii) | euro pangatähtede turvaelement või euro pangatähtede tootmismaterjal ja euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevus või euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmistegevus, mida peatamine mõjutab, kooskõlas peatamisotsuse järeldustega. |
| --- | --- |

iii)

euro pangatähtede turvaelement või euro pangatähtede tootmismaterjal ja euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevus või euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmistegevus, mida peatamine mõjutab, kooskõlas peatamisotsuse järeldustega.

4.   Kui EKP võtab vastu kehtetuks tunnistamise otsuse artikli 18 alusel ja olles teavitanud atesteeritud tootjat sellest otsusest, kustutab ta viivitamata atesteeringute registrist kogu järgmise teabe kooskõlas kehtetuks tunnistamise otsuse järeldustega:

| a) | atesteeritud tootja nimi; |
| --- | --- |

a)

atesteeritud tootja nimi;

| b) | tootmise asukoht; |
| --- | --- |

b)

tootmise asukoht;

| c) | euro pangatähtede turvaelement või euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevus; |
| --- | --- |

c)

euro pangatähtede turvaelement või euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevus;

| d) | euro pangatähtede tootmismaterjal või euro pangatähtede tootmismaterjali tootmistegevus. |
| --- | --- |

d)

euro pangatähtede tootmismaterjal või euro pangatähtede tootmismaterjali tootmistegevus.

5.   Atesteeritud tootja teavitab EKPd, kui teave atesteeritud tootja kohta on atesteeringute registris puudulik või vigane. Kui EKP teeb kindlaks, et teave on puudulik või vigane, teeb EKP atesteeringute registris paranduse.

Artikkel 9

Atesteeritud tootjate kohustus säilitada atesteering

Atesteeritud tootjal on asjaomases tootmise asukohas atesteeringu säilitamiseks järgmised kohustused:

| 1) | säilitada atesteerimisnõuete konfidentsiaalsus ja järgida kõigi EKP pangatähtede välisvõrgus esitatud dokumentide konfidentsiaalsuse klassifikatsiooni; |
| --- | --- |

1)

säilitada atesteerimisnõuete konfidentsiaalsus ja järgida kõigi EKP pangatähtede välisvõrgus esitatud dokumentide konfidentsiaalsuse klassifikatsiooni;

| 2) | teavitada EKPd kirjalikult igast artikli 3 lõike 1 punktis d osutatud sertifikaadi uuendamisest või muutmisest, esitades iga kord kolme kuu jooksul alates uuendamise või muutmise kuupäevast uue või muudetud sertifikaadi koopia; |
| --- | --- |

2)

teavitada EKPd kirjalikult igast artikli 3 lõike 1 punktis d osutatud sertifikaadi uuendamisest või muutmisest, esitades iga kord kolme kuu jooksul alates uuendamise või muutmise kuupäevast uue või muudetud sertifikaadi koopia;

| 3) | viivitamata teavitada kirjalikult EKPd artikli 3 lõike 1 punktis d või kohastel juhtudel artikli 4 lõikes 3 osutatud atesteerimisnõuetega seotud sertifikaatide tühistamisest; |
| --- | --- |

3)

viivitamata teavitada kirjalikult EKPd artikli 3 lõike 1 punktis d või kohastel juhtudel artikli 4 lõikes 3 osutatud atesteerimisnõuetega seotud sertifikaatide tühistamisest;

| 4) | esitada kord aastas ja kahe kuu jooksul pärast kalendriaasta lõppu sõltumatu audiitori kinnitus, mis tõendab järgmist:






  a) | artikli 4 lõikes 3 osutatud ettevõtte vastavuskontrolli programmi rakendamine ja toimimine; |
| --- | --- | --- |

4)

esitada kord aastas ja kahe kuu jooksul pärast kalendriaasta lõppu sõltumatu audiitori kinnitus, mis tõendab järgmist:

a)

artikli 4 lõikes 3 osutatud ettevõtte vastavuskontrolli programmi rakendamine ja toimimine;

| b) | atesteeritud tootja ei ole olnud seotud ühegi artikli 4 lõigetes 1 ja 2 loetletud asjaoluga; |
| --- | --- |

b)

atesteeritud tootja ei ole olnud seotud ühegi artikli 4 lõigetes 1 ja 2 loetletud asjaoluga;

| 5) | viivitamata teavitada kirjalikult EKPd pärast katkematu 36 kuu möödumist, mille jooksul atesteeritud tootja ei ole tegelenud euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmistegevusega, välja arvatud euro pangatähtede turvaelementide hävitamine, säilitamine, analüüsimine või siseliikumine tootmise asukohas või euro pangatähtedega seotud turvaelementidega seotud tegevus; |
| --- | --- |

5)

viivitamata teavitada kirjalikult EKPd pärast katkematu 36 kuu möödumist, mille jooksul atesteeritud tootja ei ole tegelenud euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmistegevusega, välja arvatud euro pangatähtede turvaelementide hävitamine, säilitamine, analüüsimine või siseliikumine tootmise asukohas või euro pangatähtedega seotud turvaelementidega seotud tegevus;

| 6) | esitada EKP-le kirjalik aruanne, kui euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevuse käigus tuvastatakse turvanõuetest lahknevusi euro pangatähtede turvaelementide kogustes atesteeritud tootmiskohas, |
| --- | --- |

6)

esitada EKP-le kirjalik aruanne, kui euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevuse käigus tuvastatakse turvanõuetest lahknevusi euro pangatähtede turvaelementide kogustes atesteeritud tootmiskohas,

| 7) | viivitamata teavitada EKPd ja taotleda eelnevat kirjalikku luba, kui kavas on järgmine tegevus:






  a) | asjaomases tootmiskohas mis tahes asjaolu muutmine, mis mõjutab või võib mõjutada vastavust asjakohastele atesteerimisnõuetele; |
| --- | --- | --- |

7)

viivitamata teavitada EKPd ja taotleda eelnevat kirjalikku luba, kui kavas on järgmine tegevus:

a)

asjaomases tootmiskohas mis tahes asjaolu muutmine, mis mõjutab või võib mõjutada vastavust asjakohastele atesteerimisnõuetele;

| b) | muutus omandistruktuuris; |
| --- | --- |

b)

muutus omandistruktuuris;

| c) | atesteeritud tootja lõpetamise menetluse või muu samalaadse menetluse algatamine; |
| --- | --- |

c)

atesteeritud tootja lõpetamise menetluse või muu samalaadse menetluse algatamine;

| d) | äritegevuse või ettevõtte struktuuri ümberkujundamine viisil, mis võib mõjutada atesteeritud tegevust; |
| --- | --- |

d)

äritegevuse või ettevõtte struktuuri ümberkujundamine viisil, mis võib mõjutada atesteeritud tegevust;

| e) | allhankimine või kolmandate isikute, sh atesteeritud tootja tütarettevõtjad või sidusettevõtjad, kaasamine euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevusse või euro pangatähtede tootmistootmismaterjalide tootmistegevusse, mille osas on tootja saanud atesteeringu, olenemata sellest, kas allhankija või kolmas isik tegeleks euro pangatähtede turvaelementidega või euro pangatähtede tootmistootmismaterjalide tootmistegevusega asjaomases tootmise asukohas või mujal; |
| --- | --- |

e)

allhankimine või kolmandate isikute, sh atesteeritud tootja tütarettevõtjad või sidusettevõtjad, kaasamine euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevusse või euro pangatähtede tootmistootmismaterjalide tootmistegevusse, mille osas on tootja saanud atesteeringu, olenemata sellest, kas allhankija või kolmas isik tegeleks euro pangatähtede turvaelementidega või euro pangatähtede tootmistootmismaterjalide tootmistegevusega asjaomases tootmise asukohas või mujal;

| 8) | viivitamata teavitada kirjalikult vastutavat RKPd, kui tekib mõni punkti 7 alapunktis e osutatud olukord; |
| --- | --- |

8)

viivitamata teavitada kirjalikult vastutavat RKPd, kui tekib mõni punkti 7 alapunktis e osutatud olukord;

| 9) | viivitamata teavitada kirjalikult EKPd, kui esineb järgmine sündmus:






  a) | atesteeritud tootja või teda kontrollivate üksuste suhtes on tehtud lõplik süüdimõistev kohtuotsus artikli 4 lõikes 1 osutatud tegevuse osas; |
| --- | --- | --- |

9)

viivitamata teavitada kirjalikult EKPd, kui esineb järgmine sündmus:

a)

atesteeritud tootja või teda kontrollivate üksuste suhtes on tehtud lõplik süüdimõistev kohtuotsus artikli 4 lõikes 1 osutatud tegevuse osas;

| b) | atesteeritud tootja või mõni tema kontrolliv üksus osaleb artikli 4 lõikes 2 osutatud olukorras; |
| --- | --- |

b)

atesteeritud tootja või mõni tema kontrolliv üksus osaleb artikli 4 lõikes 2 osutatud olukorras;

| 10) | viivitamata teavitada kirjalikult EKPd, kui ta kavatseb algatada kvalifikatsiooni menetluse kooskõlas kvaliteedinõuetega, mis EKP on eraldi sätestanud iga euro pangatähtede turvaelemendi või euro pangatähtede tootmistootmismaterjali osas. Teates tuleb osutada kvalifitseerimismenetluse kavandatud algus- ja lõppkuupäev; |
| --- | --- |

10)

viivitamata teavitada kirjalikult EKPd, kui ta kavatseb algatada kvalifikatsiooni menetluse kooskõlas kvaliteedinõuetega, mis EKP on eraldi sätestanud iga euro pangatähtede turvaelemendi või euro pangatähtede tootmistootmismaterjali osas. Teates tuleb osutada kvalifitseerimismenetluse kavandatud algus- ja lõppkuupäev;

| 11) | kehtestada vajalikud menetlused, mis tagavad, et kõigi EKP pangatähtede välisvõrgu kaudu atesteeritud tootjatele kättesaadavate asjakohaste dokumentide viimaseid versioone levitatakse atesteeritud tootmiskohas nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

11)

kehtestada vajalikud menetlused, mis tagavad, et kõigi EKP pangatähtede välisvõrgu kaudu atesteeritud tootjatele kättesaadavate asjakohaste dokumentide viimaseid versioone levitatakse atesteeritud tootmiskohas nõuetekohaselt.

Artikkel 10

EKP eelnev kirjalik nõusolek

1.   EKP annab mõistliku aja jooksul eelneva kirjaliku nõusoleku artikli 9 punktis 7 osutatud tegevusteks juhtudel, kui taotluse esitanud atesteeritud tootja täidab kõiki asjakohaseid atesteerimisnõudeid ja -kohustusi.

2.   EKP võib anda eelneva kirjaliku nõusoleku tingimusel, et atesteeritud tootja täidab kõiki piiranguid või kohustusi, mille EKP võib taotluse esitanud atesteeritud tootja suhtes kehtestada.

3.   EKP võib eelnevat kirjalikku nõusolekut mitte anda, kui ta järeldab, et atesteeritud tootja suutlikkus täita atesteerimisnõudeid või -kohustusi ei ole tagatud, kui atesteeritud tootja teostab artikli 9 punktis 7 osutatud tegevust.

Artikkel 11

Kontroll

1.   EKP hindab, kas atesteeritud tootja vastab atesteerimisnõuetele kohapealsete või väliskontrollide teostamisega.

2.   EKP teostab väliskontrolli kõikide EKP poolt nõutud dokumentide osas, mis on asjakohased, et hinnata atesteeritud tootja vastavust asjakohastele atesteerimisnõuetele. Iga EKP poolt atesteeritud tootjale saadetud dokumentide esitamise nõudega ei kaasne väliskontrolli, v.a juhul, kui taotluses on selgelt osutatud väliskontrollile.

3.   EKP võib teostada etteteatatud või etteteatamata kohapealseid kontrolle.

4.   Kohapealse kontrolli käigus hindab EKP atesteeritud tootja vastavust asjakohastele atesteerimisnõuetele tootmise asukohas.

5.   EKP alustab etteteatatud kohapealseid kontrolle atesteeritud tootjaga eelnevalt kokkulepitud kuupäeval. Atesteeritud tootja tagab, et kontrolli käigus toimub tootmise asukohas euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevus või euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmistegevus.

6.   EKP otsustab etteteatatud või etteteatamata kohapealse kontrolli kestuse, mis tagab, et saadakse piisavalt teavet atesteeritud tootja vastavuse hindamiseks kõikidele atesteerimisnõuetele. EKP võib toimuva kohapealse kontrolli peatada, et võimaldada atesteeritud tootjal tõendada vastavust asjakohastele atesteerimisnõuetele.

7.   Atesteeritud tootja tagab EKP-le juurdepääsu kõikidele tootmise asukoha aladele ja kõikidele dokumentidele, mida EKP peab kontrolli jaoks oluliseks.

8.   Atesteeritud tootja esitab EKP-le kõik kontrolliks vajalikud dokumendid, näiteks täidetud kontrollküsimustiku, mis on kättesaadav EKP pangatähtede välisvõrgu kaudu, või muud dokumendid, mille EKP saadab atesteeritud tootjale enne kontrolli, vähemalt kümme tööpäeva enne kohapealse kontrolli algust või muul EKP poolt osutatud kuupäeval.

Artikkel 12

Rikkumise juhud

1.   Atesteeritud tootja järgmine tegevus on rikkumise juht:

| a) | artikli 3 lõikes 1 sätestatud atesteerimisnõuete mittetäitmine; |
| --- | --- |

a)

artikli 3 lõikes 1 sätestatud atesteerimisnõuete mittetäitmine;

| b) | paranduste mitteteostamine EKPga kokku lepitud tähtaja jooksul varem tuvastatud rikkumiste osas; |
| --- | --- |

b)

paranduste mitteteostamine EKPga kokku lepitud tähtaja jooksul varem tuvastatud rikkumiste osas;

| c) | artiklis 9 sätestatud kohustuste mittetäitmine; |
| --- | --- |

c)

artiklis 9 sätestatud kohustuste mittetäitmine;

| d) | EKP-le kohese juurdepääsu mitteandmine tootmise asukohale või mis tahes dokumentidele, mida EKP peab kontrolli jaoks vajalikuks; |
| --- | --- |

d)

EKP-le kohese juurdepääsu mitteandmine tootmise asukohale või mis tahes dokumentidele, mida EKP peab kontrolli jaoks vajalikuks;

| e) | erinevused euro pangatähtede turvaelementide arvestuses, mis on seotud turvanõuete rikkumisega atesteeritud tootja poolt; |
| --- | --- |

e)

erinevused euro pangatähtede turvaelementide arvestuses, mis on seotud turvanõuete rikkumisega atesteeritud tootja poolt;

| f) | tuvastatud vale või eksitava kinnituse või valedokumendi esitamine EKP-le ja kohastel juhtudel RKP-le mis tahes menetluses käesoleva otsuse alusel; |
| --- | --- |

f)

tuvastatud vale või eksitava kinnituse või valedokumendi esitamine EKP-le ja kohastel juhtudel RKP-le mis tahes menetluses käesoleva otsuse alusel;

| g) | käesoleva otsusega seotud dokumentide konfidentsiaalsuskohustuse rikkumine. |
| --- | --- |

g)

käesoleva otsusega seotud dokumentide konfidentsiaalsuskohustuse rikkumine.

2.   EKP teatab atesteeritud tootjale igast artiklites 3 ja 4 sätestatud asjakohaste atesteerimisnõuete või artiklis 9 sätestatud kohustuste rikkumise juhust mõistliku aja jooksul pärast rikkumise juhu avastamist EKP poolt.

3.   Atesteeritud tootja peab mittevastavuse kõrvaldama EKPga artikli 13 lõike 3 kohaselt kokku lepitud tähtaja jooksul.

Artikkel 13

Kontrolli tulemused

1.   EKP saadab atesteeritud tootjale esialgse kontrolliaruande, milles täpsustatakse kõik kontrolli käigus tuvastatud atesteerimisnõuete rikkumised järgmiste tähtaegade kohaselt:

| a) | 30 tööpäeva alates asjaomase kohapealse kontrolli lõpetamise kuupäevast; |
| --- | --- |

a)

30 tööpäeva alates asjaomase kohapealse kontrolli lõpetamise kuupäevast;

| b) | 40 tööpäeva pärast väliskontrolli osa moodustavate dokumentide saamist EKP poolt, eelkõige seoses artiklis 9 sätestatud kohustustega; |
| --- | --- |

b)

40 tööpäeva pärast väliskontrolli osa moodustavate dokumentide saamist EKP poolt, eelkõige seoses artiklis 9 sätestatud kohustustega;

2.   EKP võib esialgses kontrolliaruandes anda atesteeritud tootjale soovitusi. Nendes soovitustes käsitletakse meetmete tõhustamist, kuigi need on atesteerimisnõuetega kooskõlas.

3.   Atesteeritud tootja esitab 15 tööpäeva jooksul pärast esialgse kontrolliaruande saamist EKP-le oma kirjalikud selgitused kontrolli käigus tuvastatud rikkumiste kohta ja lõike 2 kohaselt antud soovituste kohta. Atesteeritud tootja täpsustab meetmeid, mida ta kavatseb rakendada seoses rikkumise juhtudega, sealhulgas kavandatud tähtajad nende meetmete rakendamiseks. EKP hindab ettepanekuid ja kehtestab tähtajad, mis on proportsionaalsed rikkumise juhu tõsidusega.

4.   EKP esitab atesteeritud tootjale kontrolliaruande 40 tööpäeva jooksul alates järgmisest:

| a) | atesteeritud tootjalt esialgse kontrolliaruande kohta kirjalike märkuste ja muu EKP poolt hindamise lõpuleviimiseks nõutud asjakohase teabe saamine EKP poolt; |
| --- | --- |

a)

atesteeritud tootjalt esialgse kontrolliaruande kohta kirjalike märkuste ja muu EKP poolt hindamise lõpuleviimiseks nõutud asjakohase teabe saamine EKP poolt;

| b) | esialgse kontrolliaruande kohta kirjalike märkuste esitamise tähtaja möödumine, kui märkused puuduvad. |
| --- | --- |

b)

esialgse kontrolliaruande kohta kirjalike märkuste esitamise tähtaja möödumine, kui märkused puuduvad.

5.   EKP toob kontrolliaruandes ära kontrolli tulemused, asjakohase kontrolldokumentatsiooni, atesteeritud tootjalt saadud märkused, hinnangu tegevusele, meetmetele või parandustele, mida atesteeritud tootja kavatseb rakendada, ning sellega seotud rakendamise tähtajad. Kontrolliaruanne esitab kontrolli tulemuste põhjal järeldused selle kohta, kas atesteeritud tootja vastab praegu või määratud tähtaja jooksul atesteerimisnõuetele ning kas EKP peaks tegema mõne artiklites 16–18 osutatud otsuse.

6.   Atesteeritud tootja võib 15 tööpäeva jooksul pärast lõikes 4 osutatud kontrolliaruande saamist esitada EKP-le kirjalikke märkusi selle aruande sisu kohta.

7.   EKP kaalub atesteeritud tootjalt saadud märkusi ja viib kontrolli lõpule, rakendades kontrolliaruande järeldusi ning teavitades atesteeritud tootjat ja vajaduse korral kõiki teisi atesteeritud tootjaid.

8.   Järelkontrolle võib artikli 11 lõike 1 kohaselt teha kas kohapeal või mujal, et kontrollida, kas kontrolliaruandes osutatud meetmeid rakendatakse tõhusalt ja kas need vastavad asjakohastele atesteerimisnõuetele.

9.   Oluliste atesteerimisnõuete rikkumiste juhtudel, mille osas EKP peab tegema kiire otsuse ja mis võib mõistlikel kaalutlustel kaasa tuua peatamisotsuse artikli 17 alusel või kehtetuks tunnistamise artikli 18 alusel, võib EKP otsustada lühendada lõigetes 1 kuni 3 kirjeldatud menetlust ja anda atesteeritud tootjale nende oluliste rikkumiste osas märkuste esitamiseks kuni 5 tööpäeva. EKP peab seda kiireloomulisust põhjendama.

10.   EKP võib otsustada käesolevas artiklis sätestatud tähtaegu pikendada.

Artikkel 14

Otsus euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevuse kohese seiskamise kohta

1.   Kui EKP avastab olulise rikkumise, mille tagajärjel võib toimuda euro pangatähtede turvaelementide kadumine või vargus või euro pangatähtede turvaelementidega seotud teabe lubamatu avaldamine, mis võiks kahjustada euro pangatähtede usaldusväärsust maksevahendina, kui ei võeta viivitamata meetmeid, võib EKP nõuda, et atesteeritud tootja seiskab selle euro pangatähtede turvalisusega seotud tegevuse viivitamata kuni olulise rikkumise kõrvaldamiseni. Sellisel juhul ei või atesteeritud tootja euro pangatähtede turvalisusega seotud tegevust jätkata enne EKP eelnevat kirjalikku nõusolekut.

2.   Atesteeritud tootja, kes peab viivitamata seiskama euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevuse, teavitab EKPd muudest atesteeritud tootjatest, keda euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevuse seiskamine võib kliendi või tarnijana kaudselt mõjutada. EKP võib nõuda atesteeritud tootjalt artikli 18 lõikes 5 osutatud meetmete võtmist, mis tagaks, et tal ei ole juurdepääsu euro pangatähtede turvaelementidele ajavahemikul, mil euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevus on seiskunud.

3.   EKP teavitab kõiki lõikes 2 osutatud atesteeritud tootjaid, keda atesteeritud tootja euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevuse seiskamine lõike 1 alusel võib mõjutada. Kui atesteeritud tootja, kelle euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevus on lõike 1 kohaselt seiskunud, staatus on muutunud, teatab EKP sellest atesteeritud tootjatele.

4.   Ilma et see piiraks artiklite 16–18 kohaselt tehtud otsuseid, taastab EKP euro pangatähtede turvaelementidega seotud seisatud tegevuse, kui artikli 11 kohase kontrolli käigus jõutakse järeldusele, et kõik lõikes 1 osutatud olulised rikkumised on kõrvaldatud.

III JAGU

RIKKUMISE ÕIGUSLIKUD TAGAJÄRJED

Artikkel 15

EKP otsused rikkumise kohta

1.   Atesteeritud tootja rikkumiste korral võib EKP teha artiklites 16–19 osutatud otsuse. Otsuses sätestatakse järgmine:

| a) | rikkumine ja kohastel juhtudel atesteeritud tootja poolt esitatud märkused; |
| --- | --- |

a)

rikkumine ja kohastel juhtudel atesteeritud tootja poolt esitatud märkused;

| b) | tootmise asukoht, euro pangatähtede turvaelement ja/või euro pangatähtede tootmismaterjal ning euro pangatähtede turvalisusega seotud tegevus ja/või euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmistegevus, mida otsus käsitleb; |
| --- | --- |

b)

tootmise asukoht, euro pangatähtede turvaelement ja/või euro pangatähtede tootmismaterjal ning euro pangatähtede turvalisusega seotud tegevus ja/või euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmistegevus, mida otsus käsitleb;

| c) | otsuse jõustumise kuupäev ja vajaduse korral üks või mõlemad järgmistest:






  i) | otsuse kehtetuks muutumise kuupäev; |
| --- | --- | --- |

c)

otsuse jõustumise kuupäev ja vajaduse korral üks või mõlemad järgmistest:

i)

otsuse kehtetuks muutumise kuupäev;

| ii) | asjaolud, mille korral otsus kaotab kehtivuse; |
| --- | --- |

ii)

asjaolud, mille korral otsus kaotab kehtivuse;

| d) | rikkumise kõrvaldamiseks antud tähtaeg, kui on; |
| --- | --- |

d)

rikkumise kõrvaldamiseks antud tähtaeg, kui on;

| e) | otsuse põhjendused. |
| --- | --- |

e)

otsuse põhjendused.

2.   Otsus on proportsionaalne asjaomase rikkumise tõsidusega ja selles võetakse arvesse kõiki järgmisi asjaolusid:

| a) | varasemad andmed atesteeritud tootja kohta seoses muude rikkumise juhtude ja parandustega; |
| --- | --- |

a)

varasemad andmed atesteeritud tootja kohta seoses muude rikkumise juhtude ja parandustega;

| b) | kõik atesteeritud tootja esitatud asjakohased selgitused nõuete rikkumise kohta; |
| --- | --- |

b)

kõik atesteeritud tootja esitatud asjakohased selgitused nõuete rikkumise kohta;

| c) | kirjeldus selle kohta, kuidas atesteeritud tootja kõrvaldas või kavatseb heastada asjaomase rikkumise juhu. |
| --- | --- |

c)

kirjeldus selle kohta, kuidas atesteeritud tootja kõrvaldas või kavatseb heastada asjaomase rikkumise juhu.

3.   Tähtaegade seadmisel tagab EKP, et tähtajad on proportsionaalsed asjaomase rikkumise tõsidusega.

4.   EKP teavitab asjaomast atesteeritud tootjat tehtud otsusest kirjalikult.

5.   EKP võib teavitada RKPsid ja muid asjaomaseid atesteeritud tootjaid kõikidest artiklite 16–19 alusel tehtud otsustest, näiteks atesteeringute registri kaudu või kirjalikult. EKP esitatavas teabes võib kohastel juhtudel sisalduda atesteeritud tootja nimi, rikkumise liik ja laad ning otsuse kehtivus.

Artikkel 16

Hoiatusotsus

1.   EKP võib atesteeritud tootja osas teha hoiatusotsuse, kui esineb:

| a) | oluline rikkumine; |
| --- | --- |

a)

oluline rikkumine;

| b) | korduv rikkumine; |
| --- | --- |

b)

korduv rikkumine;

| c) | rikkumise õigeaegne ja tõhus kõrvaldamata jätmine. |
| --- | --- |

c)

rikkumise õigeaegne ja tõhus kõrvaldamata jätmine.

2.   Hoiatusotsus osutab, et juhul kui rikkumist ei kõrvaldata osutatud tähtaja jooksul, kohaldatakse artiklit 17 või 18.

3.   Kui EKP leiab, et hoiatusotsus ei ole piisav, võttes arvesse avastatud rikkumise juhu tõsidust, võib ta teha otsuse artikli 17 või 18 alusel.

Artikkel 17

Otsus uute tellimuste peatamise kohta

1.   Kui atesteeritud tootja ei täida artikli 14 alusel tehtud otsust euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevuse kohese seiskamise kohta, võib EKP teha selle atesteeritud tootja suhtes peatamisotsuse. Atesteeritud tootjal on keelatud uusi tellimusi vastu võtta kuni peatamisotsuse kehtetuks tunnistamiseni.

2.   Kui atesteeritud tootja ei kõrvalda artikli 16 alusel tehtud hoiatusotsuses täpsustatud rikkumist kindlaksmääratud tähtaja jooksul, võib EKP teha selle atesteeritud tootja suhtes peatamisotsuse. Atesteeritud tootja võib lõpetada kõik pooleliolevad tootmistellimused, kuid tal on keelatud uusi tellimusi vastu võtta kuni peatamisotsuse kehtetuks tunnistamiseni.

3.   Peatamisotsuses osutatakse, et juhul kui rikkumist ei kõrvaldata osutatud tähtaja jooksul, kohaldatakse artiklit 18.

4.   Kui EKP leiab, et hoiatusotsus ei ole piisav, võttes arvesse avastatud rikkumise juhu tõsidust, võib ta teha kehtetuks tunnistamise otsuse artikli 18 alusel.

5.   Peatamisotsuse saab kõrvale jätta ainult juhul, kui kontrollimisel artikli 11 alusel antakse hinnang, et kõik asjaomased rikkumise juhud on kõrvaldatud.

Artikkel 18

Otsus atesteeringu kehtetuks tunnistamise kohta

1.   EKP võib teha kehtetuks tunnistamise otsuse, kui atesteeritud tootja ei täida artikli 17 alusel tehtud peatamisotsust.

2.   EKP teeb kehtetuks tunnistamise otsuse järgmistel juhtudel:

| a) | atesteeritud tootja taotlus euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevuse ja/või euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmistegevuse üleviimiseks uude tootmise asukohta. Sellisel juhul hõlmab kehtetuks tunnistamine endist tootmise asukohta, kust asjaomane tegevus üle viiakse; |
| --- | --- |

a)

atesteeritud tootja taotlus euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevuse ja/või euro pangatähtede tootmismaterjalide tootmistegevuse üleviimiseks uude tootmise asukohta. Sellisel juhul hõlmab kehtetuks tunnistamine endist tootmise asukohta, kust asjaomane tegevus üle viiakse;

| b) | muutus atesteeritud tootja omandistruktuuris, kui selle muutuse tõttu saab kavandatud omandistruktuuri muutuses osalev üksus otsese või kaudse juurdepääsu käesoleva otsusega seotud EKP konfidentsiaalsele teabele, kohaldatavates õigusaktides või lepingutes, mis puudutavad EKPd, ühte või enamat RKPd või ühte või enamat atesteeritud toojat; |
| --- | --- |

b)

muutus atesteeritud tootja omandistruktuuris, kui selle muutuse tõttu saab kavandatud omandistruktuuri muutuses osalev üksus otsese või kaudse juurdepääsu käesoleva otsusega seotud EKP konfidentsiaalsele teabele, kohaldatavates õigusaktides või lepingutes, mis puudutavad EKPd, ühte või enamat RKPd või ühte või enamat atesteeritud toojat;

| c) | atesteeritud tootja taotlus atesteeringust loobumise kohta. |
| --- | --- |

c)

atesteeritud tootja taotlus atesteeringust loobumise kohta.

3.   EKP võib teha kehtetuks tunnistamise otsuse, kui ta leiab, et kehtetuks tunnistamine on vajalik, võttes arvesse järgmist:

| a) | konkreetse rikkumise juhu tõsidus; |
| --- | --- |

a)

konkreetse rikkumise juhu tõsidus;

| b) | euro pangatähtede turvaelementide või euro pangatähtede tootmismaterjalide kaotuse või varguse või selle võimaluse ulatus; |
| --- | --- |

b)

euro pangatähtede turvaelementide või euro pangatähtede tootmismaterjalide kaotuse või varguse või selle võimaluse ulatus;

| c) | kas euro pangatähtede turvaelementidega seotud teabe loata avaldamisega kaasnes kaudne finants- ja mainekahju; |
| --- | --- |

c)

kas euro pangatähtede turvaelementidega seotud teabe loata avaldamisega kaasnes kaudne finants- ja mainekahju;

| d) | atesteeritud tootja vastumeetmete, võimaluste ja võime piisavus rikkumise juhu tagajärgi leevendada. |
| --- | --- |

d)

atesteeritud tootja vastumeetmete, võimaluste ja võime piisavus rikkumise juhu tagajärgi leevendada.

| e) | asjaolu, et konkreetsed asjaolud tootmise asukohas võivad kahjustada euro pangatähtede kui maksevahendi usaldusväärsust. |
| --- | --- |

e)

asjaolu, et konkreetsed asjaolud tootmise asukohas võivad kahjustada euro pangatähtede kui maksevahendi usaldusväärsust.

4.   EKP võib teha kehtetuks tunnistamise otsuse atesteeritud tootja kohta, kes ei ole katkematult 36 kuu jooksul tootnud euro turvaelemente või euro tootmismaterjale. Selle alusel kehtetuks tunnistamise otsuse tegemisel võtab EKP arvesse atesteeritud tootja konkreetseid asjaolusid.

5.   Kui euro pangatähtede turvaelementide asumine atesteeritud tootja juures võib ohustada euro pangatähtede kui maksevahendi usaldusväärsust pärast kehtetuks tunnistamise otsuse jõustumist, võib EKP nõuda, et atesteeritud tootja võtaks meetmeid, näiteks hävitaks osutatud euro pangatähtede turvaelemendid või annaks need üle EKP-le või RKP-le, millega tagatakse, et tootjal ei ole pärast kehtetuks tunnistamise jõustumist juurdepääsu euro pangatähtede turvaelementidele EKP võib nende meetmete tõhusa rakendamise kontrollimiseks teostada kohapealset kontrolli.

6.   Kehtetuks tunnistamise otsuses sätestatakse kuupäev, millest alates tootja võib uuesti atesteeringut taotleda. Selle kuupäeva määramisel võetakse arvesse kehtetuks tunnistamise asjaolusid ja see peab olema vähemalt üks aasta pärast kehtetuks tunnistamise otsuse jõustumise kuupäeva.

Artikkel 19

Rahatrahv euro pangatähtede või pangatähtede paberi koguste lahknevuste korral

1.   Kui EKP-le teatatakse osaliselt trükitud või valmis euro pangatähtede koguse või lõpetamata või valmis euro pangatähtede paberi koguse erinevusest vastavalt artikli 9 punktile 6 või kui see ilmneb euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevuse käigus atesteeritud tootja tootmiskohas, võib EKP lisaks artiklite 16, 17 ja 18 kohaselt tehtud otsusele määrata atesteeritud tootjale rahatrahvi järgmistel tõendatud juhtudel:

| a) | seda lahknevust ei tuvastanud atesteeritud tootja; |
| --- | --- |

a)

seda lahknevust ei tuvastanud atesteeritud tootja;

| b) | atesteeritud tootja ei teatanud lahknevusest vastavalt artikli 9 punktile 6; |
| --- | --- |

b)

atesteeritud tootja ei teatanud lahknevusest vastavalt artikli 9 punktile 6;

| c) | atesteeritud tootja teatas lahknevusest vastavalt artikli 9 punktile 6, kuid ei tuvastanud lahknevuse põhjust ega teavitanud sellest EKPd turvanõudeid käsitlevas eraldi otsuses sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

c)

atesteeritud tootja teatas lahknevusest vastavalt artikli 9 punktile 6, kuid ei tuvastanud lahknevuse põhjust ega teavitanud sellest EKPd turvanõudeid käsitlevas eraldi otsuses sätestatud tähtaja jooksul.

2.   Enne rahatrahvi kohta otsuse tegemist kontrollib EKP, et osaliselt trükitud või valmis euro pangatähtede koguse või lõpetamata või valmis euro pangatähtede paberi koguse erinevus tuleneb eraldi otsuses sätestatud turvanõuete rikkumisest.

3.   Rahatrahvi summa määramiseks, mida kohaldatakse seoses tõendatud lahknevusega, võtab EKP arvesse ühe järgmistest nimiväärtustest:

| a) | osaliselt trükitud või valmis euro pangatähed; |
| --- | --- |

a)

osaliselt trükitud või valmis euro pangatähed;

| b) | võimalikud euro pangatähed, mille trükkimisel oleks saanud kasutada lõpetamata või valmis euro pangatähtede paberit. |
| --- | --- |

b)

võimalikud euro pangatähed, mille trükkimisel oleks saanud kasutada lõpetamata või valmis euro pangatähtede paberit.

4.   EKP võib kohaldada rahatrahvi, mis erineb lõike 3 kohaselt kindlaks määratud nimiväärtusest või samaväärsest nimiväärtusest, võttes arvesse turvanõuete rikkumise tõsidust igal konkreetsel juhul.

5.   Ühelgi juhul ei määra EKP rahatrahvi, mis ületab 500 000 eurot.

6.   Rahatrahvi otsuse teeb EKP nõukogu määruses (EÜ) nr 2532/98 ja Euroopa Keskpanga määruses (EÜ) nr 2157/1999 (EKP/1999/4) sätestatud korras (11).

Artikkel 20

Delegeerimine ja edasidelegeerimine

1.   EKP nõukogu delegeerib juhatusele õiguse teha kõiki otsuseid, mis on seotud tootja atesteerimisega vastavalt artikli 6 lõigetele 1, 3 ja 7 , artiklile 7, artiklile 10, artikli 14 lõikele 1 ja artikli 14 lõikele 4 ning artiklitele 16 kuni 19.

2.   Juhatus võib ühele oma liikmele edasi delegeerida kõik otsused, mis on seotud tootja atesteerimisega vastavalt artikli 6 lõigetele 1, 3 ja 7 ja artiklile 7.

3.   Juhatus võib pädevuse edasi delegeerida tegevustasandile selleks, et:

| a) | anda EKP eelnev kirjalik nõusolek kooskõlas artikli 10 lõikega 1 juhtudel, kui atesteeritud tootja on täitnud kõik asjakohased atesteerimisnõuded vastavalt artiklitele 3 ja 4 ning kõik asjakohased kohustused vastavalt artiklile 9; |
| --- | --- |

a)

anda EKP eelnev kirjalik nõusolek kooskõlas artikli 10 lõikega 1 juhtudel, kui atesteeritud tootja on täitnud kõik asjakohased atesteerimisnõuded vastavalt artiklitele 3 ja 4 ning kõik asjakohased kohustused vastavalt artiklile 9;

| b) | võtab vastu otsused euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevuse viivitamatu seiskamise kohta vastavalt artiklile 14. |
| --- | --- |

b)

võtab vastu otsused euro pangatähtede turvaelementidega seotud tegevuse viivitamatu seiskamise kohta vastavalt artiklile 14.

4.   Juhatus teavitab EKP nõukogu kõigist käesoleva artikli alusel tehtud delegeerimise või edasidelegeerimise otsustest.

Artikkel 21

Läbivaatamise menetlus

1.   EKP hindab tootja poolt käesoleva otsusega seoses esitatud taotlusi ja teavet (ja selle kehtivust) ning teavitab tootjat kirjalikult oma otsusest taotluse vastuvõtmise või tagasilükkamise kohta 50 tööpäeva jooksul alates järgmise saamisest:

| a) | atesteerimistaotlus; |
| --- | --- |

a)

atesteerimistaotlus;

| b) | EKP poolt nõutud täiendav teave või tootja selgitused tootjalt. |
| --- | --- |

b)

EKP poolt nõutud täiendav teave või tootja selgitused tootjalt.

2.   Tootja võib esitada EKP nõukogule taotluse EKP otsuse läbivaatamiseks, mis on tehtud järgmistel alustel:

| a) | artikli 6 lõiked 1 ja 7 ning artikkel 7; |
| --- | --- |

a)

artikli 6 lõiked 1 ja 7 ning artikkel 7;

| b) | artikkel 14 ja artiklid 16–18. |
| --- | --- |

b)

artikkel 14 ja artiklid 16–18.

Tootja esitab läbivaatamistaotluse 30 tööpäeva jooksul alates lõikes 1 osutatud otsusest teatamisest. Tootja peab taotlust põhjendama ja lisama kogu tõendava teabe.

3.   Läbivaatamisel ei ole peatavat mõju. Kui tootja selgelt taotleb, et läbivaatamine peataks otsuse täitmise, ja põhjendab oma taotlust, võib EKP nõukogu erandina peatada läbivaadatava otsuse kohaldamise.

4.   EKP nõukogu vaatab lõikes 1 osutatud otsuse läbi tootja läbivaatamise taotluse alusel. Kui EKP nõukogu leiab, et lõikes 1 osutatud otsus on käesoleva otsusega vastuolus, võib ta nõuda kõnealuse menetluse kordamist või teha lõpliku otsuse. Kui EKP nõukogu leiab, et lõikes 1 osutatud otsus ei ole käesoleva otsusega vastuolus, lükatakse tootja läbivaatamistaotlus tagasi. Tootjale teatatakse läbivaatamise tulemustest kirjalikult 60 tööpäeva jooksul pärast läbivaatamistaotluse saamist EKP poolt. EKP nõukogu peab oma otsust põhjendama.

5.   Euroopa Liidu Kohtul on ainupädevus lahendada käesoleva otsusega seotud vaidlusi EKP ja tootja vahel. Kui kasutatakse läbivaatamismenetlust lõike 2 alusel, ootab tootja EKP nõukogu otsust läbivaatamise kohta enne asja esitamist Euroopa Kohtule. Asutamislepingus sätestatud tähtaegade kulgemine algab läbivaatamisotsuse kättesaamisest.

6.   Erandina lõigetest 1 kuni 4 teostatakse läbivaatamismenetlust seoses artikli 19 alusel tehtud rahatrahvi otsustega määruses (EÜ) nr 2532/98 ja määruses (EÜ) nr 2157/1999 (EKP/1999/4) sätestatud korras.

7.   Vastastikusel kokkuleppel võivad EKP ja tootja lahendada käesoleva otsuse kohaldamisega seotud vaidlused vahekohtu kaudu. Kõik EKP ja atesteeritud tootja vahelised vaidlused lahendatakse lõplikult vastavalt Rahvusvahelise Kaubanduskoja vahekohtueeskirjadele ühe või mitme vahekohtuniku poolt, kes nimetatakse ametisse nende eeskirjade kohaselt. Vahekohtumenetluse keel on inglise keel.

IV JAGU

LÕPPSÄTTED

Artikkel 22

Kehtetuks tunnistamine

1.   Otsus EKP/2013/54 tunnistatakse kehtetuks alates 18. maist 2021.

2.   Viiteid kehtetuks tunnistatud otsusele käsitletakse viidetena käesolevale otsusele ja lähtuda tuleb vastavustabelist II lisas.

Artikkel 23

Üleminekusätted

1.   Otsust EKP/2013/54 kohaldatakse 12 kuu jooksul alates käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast.

2.   Atesteeritud tootjaid, kellele anti atesteering või eelatesteering otsuse EKP/2013/54 alusel, loetakse käesoleva otsuse alusel atesteeritud tootjateks alates käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast.

3.   Kõik otsuse EKP/2013/54 alusel antud atesteeringutega seotud algatatud või käimasolevad menetlused viiakse lõpule kooskõlas käesoleva otsusega, eelkõige algatatud või käimasolevad menetlused seoses järgmisega:

| a) | turvalisuse või kvaliteedi esma- või järelkontroll artikli 11 alusel; |
| --- | --- |

a)

turvalisuse või kvaliteedi esma- või järelkontroll artikli 11 alusel;

| b) | atesteerimisnõuetele vastavuse hindamine artikli 6 alusel; |
| --- | --- |

b)

atesteerimisnõuetele vastavuse hindamine artikli 6 alusel;

| c) | atesteeringute andmine artikli 7 alusel; |
| --- | --- |

c)

atesteeringute andmine artikli 7 alusel;

| d) | otsuse tegemine artiklite 16–19 alusel; |
| --- | --- |

d)

otsuse tegemine artiklite 16–19 alusel;

| e) | punktide a-d alusel võetud meetmete või tehtud otsuste läbivaatamine. |
| --- | --- |

e)

punktide a-d alusel võetud meetmete või tehtud otsuste läbivaatamine.

Kõik algatatud või käimasolevad menetlused viiakse lõpule enne lõikes 1 sätestatud tähtaja lõppu.

Artikkel 24

Jõustumine

1.   Käesolev otsus jõustub päeval, mil sellest adressaatidele teatatakse.

2.   Seda kohaldatakse alates 18. maist 2021.

3.   Artiklit 4 ja artikli 9 punkti 4 kohaldatakse alates 16. novembrist 2022.

Artikkel 25

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud euro pangatähtede turvaelementide ja euro pangatähtede tootmismaterjalide tootjatele ja atesteeritud tootjatele.

Frankfurt Maini ääres, 27. aprill 2020

EKP president

Christine LAGARDE

---

(1)  
  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 4.

1

(2)  Otsus EKP/2013/54, 20. detsember 2013, euro pangatähtede turvaelementide ja tootmismaterjalide tootjate suhtes kohaldatava atesteerimise menetluse ning otsuse EKP/2008/3 muutmise kohta (ELT L 57, 27.2.2014, lk 29).

2

(3)  Vt I lisa.

3

(4)  Nõukogu raamotsus 2008/841/JSK, 24. oktoober 2008, organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse kohta (ELT L 300, 11.11.2008, lk 42).

4

(5)  Nõukogu raamotsus 2003/568/JSK, 22. juuli 2003, korruptsioonivastase võitluse kohta erasektoris (ELT L 192, 31.7.2003, lk 54).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2017/541, 15. märts 2017, terrorismivastase võitluse kohta, millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/475/JSK ning muudetakse nõukogu otsust 2005/671/JSK (ELT L 88, 31.3.2017, lk 6).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/849, 20. mai 2015, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2011/36/EL, 5. aprill 2011, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK (ELT L 101, 15.4.2011, lk 1).

8

(9)  Avaldatud Rahvusvahelise Kaubanduskoja veebisaidil www.iccwbo.org .

9

(10)  Kättesaadav pangatähtede eetika algatuse veebisaidil www.bnei.com .

10

(11)  Euroopa Keskpanga määrus (EÜ) nr 2157/1999, 23. september 1999, Euroopa Keskpanga volituste kohta sanktsioonide rakendamiseks (EKP/1999/4) (ELT L 264, 12.10.1999, lk 21).

11

---

I LISA

Kehtetuks tunnistatud otsus ja selle muudatuste nimekiri

(osutatud artiklis 22)

| Otsus EKP/2013/54, 20. detsember 2013, euro pangatähtede turvaelementide ja tootmismaterjalide tootjate suhtes kohaldatava atesteerimise menetluse ning otsuse EKP/2008/3 muutmise kohta (ELT L 57, 27.2.2014, lk 29). |
| --- |
| Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2016/955, 6. mai 2016, millega muudetakse otsust EKP/2013/54 euro pangatähtede turvaelementide ja tootmismaterjalide tootjate suhtes kohaldatava atesteerimise menetluse kohta (EKP/2016/12)(ELT L 159, 16.6.2016, lk 19). |
| Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2016/1734, 21. september 2016, millega muudetakse otsust EKP/2013/54 euro pangatähtede turvaelementide ja tootmismaterjalide tootjate suhtes kohaldatava atesteerimise menetluse kohta (EKP/2016/25)(ELT L 262, 29.9.2016, lk 30). |

Otsus EKP/2013/54, 20. detsember 2013, euro pangatähtede turvaelementide ja tootmismaterjalide tootjate suhtes kohaldatava atesteerimise menetluse ning otsuse EKP/2008/3 muutmise kohta (ELT L 57, 27.2.2014, lk 29).

Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2016/955, 6. mai 2016, millega muudetakse otsust EKP/2013/54 euro pangatähtede turvaelementide ja tootmismaterjalide tootjate suhtes kohaldatava atesteerimise menetluse kohta (EKP/2016/12)(ELT L 159, 16.6.2016, lk 19).

Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2016/1734, 21. september 2016, millega muudetakse otsust EKP/2013/54 euro pangatähtede turvaelementide ja tootmismaterjalide tootjate suhtes kohaldatava atesteerimise menetluse kohta (EKP/2016/25)(ELT L 262, 29.9.2016, lk 30).

---

II LISA

VASTAVUSTABEL

| Otsus EKP/2013/54 | Käesolev otsus |
| --- | --- |
| I JAGU – ÜLDSÄTTED | I JAGU – ÜLDSÄTTED |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikli 2 lõige 1 | Artikli 2 lõige 1 |
| – | Artikli 2 lõiked 3, 4, 7 ja 11 |
| Artikli 2 lõige 2 | – |
| Artikli 2 lõige 3 | – |
| Artikli 2 lõige 4 | Artikli 18 lõige 4 |
| Artikli 2 lõike 5 punkt a | Artikli 3 lõike 1 punkt a ja artikli 3 lõige 2 |
| – | Artikli 3 lõike 1 punkt b |
| Artikli 2 lõike 5 punkt b | Artikli 3 lõike 1 punkt c |
| Artikli 2 lõige 6 | Artikli 3 lõige 4 |
| Artikli 2 lõige 7 | Artikli 2 lõige 8 |
| Artikli 2 lõige 8 | Artikli 2 lõige 2 |
| Artikli 2 lõige 9 | Artikli 2 lõige 11 |
| Artikli 3 lõige 1 | Artikli 19 lõige 1 |
| Artikli 3 lõige 2 | Artikli 19 lõige 2 |
| – | Artikli 20 lõige 3 |
| – | Artikkel 4 |
| II JAGU – ATESTEERIMISMENETLUS | II JAGU – ATESTEERIMISMENETLUS |
| Artikli 4 lõige 1 | Artikli 5 lõige 1 |
| Artikli 4 lõike 2 punkt a | Artikli 5 lõike 2 punktid a ja c |
| Artikli 4 lõike 2 punkt b | Artikli 5 lõike 2 punkt d ja artikli 9 punkt 1 |
| Artikli 4 lõike 2 punkt c | Artikli 5 lõike 2 punkt f |
| Artikli 4 lõige 3 | Artikli 5 lõike 2 punkt h ja artikli 3 lõike 1 punkt d |
| – | Artikli 5 lõike 2 punktid b, e, g, i, j ja k |
| – | Artikli 5 lõige 3 |
| Artikli 4 lõige 4 ja artikli 5 lõike 3 esimene lause | Artikli 6 lõiked 2 ja 6 |
| Artikli 4 lõige 5 ja artikli 5 lõike 3 teine lause | Artikli 6 lõige 7 |
| Artikli 5 lõige 1 | Artikli 6 lõike 4 esimene, teine, kolmas ja neljas lause |
| Artikli 5 lõige 2 | Artikli 6 lõike 4 neljas lause |
| – | Artikli 6 lõiked 1, 3 ja 5 |
| Artikli 6 lõige 1 | Artikli 7 lõige 1 |
| – | Artikli 7 lõige 2 |
| Artikli 6 lõige 2 | Artikli 11 lõige 1 |
| Artikli 6 lõige 3 | Artikli 7 lõige 3 |
| Artikkel 7 | – |
| Artikkel 8 | – |
| – | Artikli 9 punktid 8, 9, 10 ja 11 |
| III JAGU KONTROLL JA RKP TURVANÕUETELE VASTAVUSE ERIKONTROLL | III JAGU – RIKKUMISE ÕIGUSLIKUD TAGAJÄRJED |
| Artikli 9 lõige 1 | Artikli 11 lõige 1 |
| Artikli 9 lõige 2 | Artikli 11 lõige 2 |
| Artikli 9 lõike 3 esimene lause | Artikli 11 lõige 4 |
| Artikli 9 lõike 3 teine lause | – |
| Artikli 9 lõike 4 esimene ja kolmas lause | Artikli 11 lõige 3 |
| Artikli 9 lõike 4 teine lause | Artikli 11 lõike 5 esimene lause |
| – | Artikli 11 lõike 5 teine lause |
| – | Artikli 11 lõiked 6 ja 7 |
| Artikli 9 lõige 5 | Artikli 11 lõige 8 |
| Artikli 9 lõige 6 | – |
| Artikli 10 lõige 1 | Artikli 12 lõige 2 |
| Artikli 10 lõige 2 | – |
| Artikli 10 lõike 3 sissejuhatav osa ning punktid b ja c | Artikli 13 lõige 1 |
| Artikli 10 lõike 3 punkt a | – |
| Artikli 10 lõike 3 teine ja kolmas lause | Artikli 13 lõige 5 |
| Artikli 10 lõige 4 | Artikli 13 lõiked 3 ja 4 |
| Artikli 10 lõike 4 teine lause | Artikli 13 lõige 7 |
| Artikli 10 lõike 5 esimene lause | Artikli 13 lõige 8 |
| Artikli 10 lõike 5 teine lause | – |
| – | Artikli 13 lõige 6 |
| Artikli 10 lõige 6 | Artikli 13 lõige 9 |
| Artikli 10 lõige 7 | Artikli 13 lõige 10 |
| Artikkel 11 | – |
| IV JAGU – KESTVAD KOHUSTUSED | IV JAGU – LÕPPSÄTTED |
| Artikli 12 lõige 1 | Artikli 2 lõige 6 |
| Artikli 12 lõike 2 esimene lause | Artikli 9 punkt 2 |
| Artikli 12 lõike 2 teine lause | Artikli 9 punkt 3 |
| – | Artikli 9 punkt 4 |
| Artikli 12 lõike 3 punkt a | Artikli 9 punkti 7 alapunkt a |
| Artikli 12 lõike 3 punkt b | Artikli 9 punkti 7 alapunkt a |
| Artikli 12 lõike 3 punkt c | Artikli 9 punkti 7 alapunkt b |
| Artikli 12 lõike 3 punkt d | Artikli 9 punkti 7 alapunkt c |
| Artikli 12 lõike 3 punkt e | Artikli 9 punkti 7 alapunkt d |
| Artikli 12 lõike 3 punktid f ja g ning artikli 12 lõike 4 esimene lause | Artikli 9 punkti 7 alapunkt e ja artikli 9 punkt 8 |
| Artikli 12 lõike 4 teine ja kolmas lause | – |
| Artikli 12 lõike 5 esimene lause | Artikli 9 punkt 7 |
| Artikli 12 lõike 5 teise lause sissejuhatav osa | Artikli 10 lõige 3 |
| Artikli 12 lõike 5 punkt a | Artikli 10 lõige 3 |
| Artikli 12 lõike 5 punkti b alapunktid i, ii ja iii | Artikli 3 lõige 3 |
| Artikli 12 lõike 5 teine lõik | – |
| | Artikli 20 lõige 3 |
| Artikli 12 lõike 5 kolmas lõik | |
| Artikli 12 lõike 6 sissejuhatav lõik | Artikli 9 punkti 7 sissejuhatav lõik |
| Artikli 12 lõike 6 punkt a | Artikli 9 punkti 7 alapunkt c |
| Artikli 12 lõike 6 punkt b | Artikli 9 punkti 7 alapunkt d |
| Artikli 12 lõike 6 punkt c | – |
| Artikli 12 lõike 6 punkt d | Artikli 9 punkt 5 |
| Artikli 12 lõige 7 | Artikli 7 lõige 3 |
| Artikli 12 lõige 8 | – |
| Artikli 12 lõige 9 | – |
| Artikkel 13 | Artikli 2 lõige 5 |
| V JAGU – RIKKUMISE ÕIGUSLIKUD TAGAJÄRJED | – |
| Artikli 14 lõike 1 punkt a | Artikli 12 lõike 1 punkt c |
| Artikli 14 lõike 1 punkt b | Artikli 12 lõike 1 punktid a ja b |
| Artikli 14 lõike 1 punkt c | Artikli 12 lõike 1 punkt d |
| Artikli 14 lõike 1 punkt d | Artikli 12 lõike 1 punkt f |
| Artikli 14 lõike 1 punkt e | Artikli 12 lõike 1 punkt g |
| Artikli 14 lõike 2 esimene lause | Artikli 12 lõige 2 |
| Artikli 14 lõike 2 teine lause | Artikli 12 lõige 3 |
| Artikli 14 lõike 2 kolmas lause | Artikli 15 lõige 3 |
| Artikli 14 lõige 3 | Artikkel 1 punkt 36 |
| Artikli 14 lõige 4 | Artikli 13 lõige 2 |
| Artikli 15 lõige 1 | Artikli 15 lõige 1 |
| Artikli 15 lõige 2 | Artikli 15 lõike 2 sissejuhatav osa ning punkt a |
| Artikli 16 lõige 2, artikli 17 lõige 2, artikli 18 lõige 3 | Artikli 15 lõike 2 punkt b |
| Artikli 10 lõige 4 | Artikli 15 lõike 2 punkt c |
| Artikli 15 lõige 3 | Artikli 15 lõige 5 |
| Artikli 16 lõige 1 | Artikli 16 lõige 1 |
| Artikli 16 lõige 2 | Artikli 15 lõike 2 punkt b |
| Artikli 16 lõiked 3 ja 4 | Artikli 16 lõiked 2 ja 3 |
| Artikli 17 lõige 1 | Artikli 17 lõige 1 |
| Artikli 17 lõige 2 | Artikli 15 lõike 2 punkt b |
| Artikli 17 lõige 3 | Artikli 17 lõige 3 |
| Artikli 17 lõiked 4 ja 5 | Artikli 17 lõiked 4 ja 5 |
| Artikli 18 lõike 1 punkt a | Artikli 18 lõige 1 |
| Artikli 18 lõike 1 punkt b | – |
| Artikli 18 lõike 1 punkt c | Artikli 18 lõike 2 punkt b |
| Artikli 18 lõike 1 punkt d | Artikli 18 lõike 2 punkt a |
| Artikli 18 lõike 1 punkt e | Artikli 18 lõike 2 punkt c |
| Artikli 18 lõige 2 punktid a ja b | Artikli 18 lõige 3 punktid a, b ja c |
| Artikli 18 lõike 2 punkt c | Artikli 18 lõike 3 punkt d |
| – | Artikli 18 lõike 3 punkt e |
| – | Artikli 18 lõige 4 |
| Artikli 18 lõige 3 | – |
| Artikli 18 lõiked 4 ja 5 | Artikli 18 lõiked 5 ja 6 |
| Artikkel 19 | Artikkel 14 |
| Artikli 20 lõige 1 | Artikli 9 punkt 6 ja artikli 12 lõike 1 punkt e |
| Artikli 20 lõige 2 | Artikli 19 lõige 1 |
| Artikli 20 lõike 3 esimene, teine ja kolmas lause | Artikli 19 lõiked 2 ja 3 ninf artikli 19 lõige 4 |
| Artikli 20 lõike 3 neljas lause | Artikli 19 lõige 5 |
| Artikli 20 lõike 4 esimene lause | Artikli 19 lõige 2 |
| Artikli 20 lõike 4 teine lause | Artikli 19 lõige 6 |
| Artikli 20 lõike 4 kolmas lause | – |
| Artikkel 21 | Artikkel 21 |
| Artikkel 22 | Artikkel 8 |
| VI JAGU MUUDATUSED, ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED | – |
| Artikkel 23 | – |
| Artikkel 24 | Artikkel 22 |
| Artikkel 25 | Artikkel 23 |
| Artikkel 26 | Artikkel 24 |
| Artikkel 27 | Artikkel 25 |

Otsus EKP/2013/54

Käesolev otsus

I JAGU – ÜLDSÄTTED

I JAGU – ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikli 2 lõige 1

Artikli 2 lõige 1

–

Artikli 2 lõiked 3, 4, 7 ja 11

Artikli 2 lõige 2

–

Artikli 2 lõige 3

–

Artikli 2 lõige 4

Artikli 18 lõige 4

Artikli 2 lõike 5 punkt a

Artikli 3 lõike 1 punkt a ja artikli 3 lõige 2

–

Artikli 3 lõike 1 punkt b

Artikli 2 lõike 5 punkt b

Artikli 3 lõike 1 punkt c

Artikli 2 lõige 6

Artikli 3 lõige 4

Artikli 2 lõige 7

Artikli 2 lõige 8

Artikli 2 lõige 8

Artikli 2 lõige 2

Artikli 2 lõige 9

Artikli 2 lõige 11

Artikli 3 lõige 1

Artikli 19 lõige 1

Artikli 3 lõige 2

Artikli 19 lõige 2

–

Artikli 20 lõige 3

–

Artikkel 4

II JAGU – ATESTEERIMISMENETLUS

II JAGU – ATESTEERIMISMENETLUS

Artikli 4 lõige 1

Artikli 5 lõige 1

Artikli 4 lõike 2 punkt a

Artikli 5 lõike 2 punktid a ja c

Artikli 4 lõike 2 punkt b

Artikli 5 lõike 2 punkt d ja artikli 9 punkt 1

Artikli 4 lõike 2 punkt c

Artikli 5 lõike 2 punkt f

Artikli 4 lõige 3

Artikli 5 lõike 2 punkt h ja artikli 3 lõike 1 punkt d

–

Artikli 5 lõike 2 punktid b, e, g, i, j ja k

–

Artikli 5 lõige 3

Artikli 4 lõige 4 ja artikli 5 lõike 3 esimene lause

Artikli 6 lõiked 2 ja 6

Artikli 4 lõige 5 ja artikli 5 lõike 3 teine lause

Artikli 6 lõige 7

Artikli 5 lõige 1

Artikli 6 lõike 4 esimene, teine, kolmas ja neljas lause

Artikli 5 lõige 2

Artikli 6 lõike 4 neljas lause

–

Artikli 6 lõiked 1, 3 ja 5

Artikli 6 lõige 1

Artikli 7 lõige 1

–

Artikli 7 lõige 2

Artikli 6 lõige 2

Artikli 11 lõige 1

Artikli 6 lõige 3

Artikli 7 lõige 3

Artikkel 7

–

Artikkel 8

–

–

Artikli 9 punktid 8, 9, 10 ja 11

III JAGU KONTROLL JA RKP TURVANÕUETELE VASTAVUSE ERIKONTROLL

III JAGU – RIKKUMISE ÕIGUSLIKUD TAGAJÄRJED

Artikli 9 lõige 1

Artikli 11 lõige 1

Artikli 9 lõige 2

Artikli 11 lõige 2

Artikli 9 lõike 3 esimene lause

Artikli 11 lõige 4

Artikli 9 lõike 3 teine lause

–

Artikli 9 lõike 4 esimene ja kolmas lause

Artikli 11 lõige 3

Artikli 9 lõike 4 teine lause

Artikli 11 lõike 5 esimene lause

–

Artikli 11 lõike 5 teine lause

–

Artikli 11 lõiked 6 ja 7

Artikli 9 lõige 5

Artikli 11 lõige 8

Artikli 9 lõige 6

–

Artikli 10 lõige 1

Artikli 12 lõige 2

Artikli 10 lõige 2

–

Artikli 10 lõike 3 sissejuhatav osa ning punktid b ja c

Artikli 13 lõige 1

Artikli 10 lõike 3 punkt a

–

Artikli 10 lõike 3 teine ja kolmas lause

Artikli 13 lõige 5

Artikli 10 lõige 4

Artikli 13 lõiked 3 ja 4

Artikli 10 lõike 4 teine lause

Artikli 13 lõige 7

Artikli 10 lõike 5 esimene lause

Artikli 13 lõige 8

Artikli 10 lõike 5 teine lause

–

–

Artikli 13 lõige 6

Artikli 10 lõige 6

Artikli 13 lõige 9

Artikli 10 lõige 7

Artikli 13 lõige 10

Artikkel 11

–

IV JAGU – KESTVAD KOHUSTUSED

IV JAGU – LÕPPSÄTTED

Artikli 12 lõige 1

Artikli 2 lõige 6

Artikli 12 lõike 2 esimene lause

Artikli 9 punkt 2

Artikli 12 lõike 2 teine lause

Artikli 9 punkt 3

–

Artikli 9 punkt 4

Artikli 12 lõike 3 punkt a

Artikli 9 punkti 7 alapunkt a

Artikli 12 lõike 3 punkt b

Artikli 9 punkti 7 alapunkt a

Artikli 12 lõike 3 punkt c

Artikli 9 punkti 7 alapunkt b

Artikli 12 lõike 3 punkt d

Artikli 9 punkti 7 alapunkt c

Artikli 12 lõike 3 punkt e

Artikli 9 punkti 7 alapunkt d

Artikli 12 lõike 3 punktid f ja g ning artikli 12 lõike 4 esimene lause

Artikli 9 punkti 7 alapunkt e ja artikli 9 punkt 8

Artikli 12 lõike 4 teine ja kolmas lause

–

Artikli 12 lõike 5 esimene lause

Artikli 9 punkt 7

Artikli 12 lõike 5 teise lause sissejuhatav osa

Artikli 10 lõige 3

Artikli 12 lõike 5 punkt a

Artikli 10 lõige 3

Artikli 12 lõike 5 punkti b alapunktid i, ii ja iii

Artikli 3 lõige 3

Artikli 12 lõike 5 teine lõik

–

Artikli 20 lõige 3

Artikli 12 lõike 5 kolmas lõik

Artikli 12 lõike 6 sissejuhatav lõik

Artikli 9 punkti 7 sissejuhatav lõik

Artikli 12 lõike 6 punkt a

Artikli 9 punkti 7 alapunkt c

Artikli 12 lõike 6 punkt b

Artikli 9 punkti 7 alapunkt d

Artikli 12 lõike 6 punkt c

–

Artikli 12 lõike 6 punkt d

Artikli 9 punkt 5

Artikli 12 lõige 7

Artikli 7 lõige 3

Artikli 12 lõige 8

–

Artikli 12 lõige 9

–

Artikkel 13

Artikli 2 lõige 5

V JAGU – RIKKUMISE ÕIGUSLIKUD TAGAJÄRJED

–

Artikli 14 lõike 1 punkt a

Artikli 12 lõike 1 punkt c

Artikli 14 lõike 1 punkt b

Artikli 12 lõike 1 punktid a ja b

Artikli 14 lõike 1 punkt c

Artikli 12 lõike 1 punkt d

Artikli 14 lõike 1 punkt d

Artikli 12 lõike 1 punkt f

Artikli 14 lõike 1 punkt e

Artikli 12 lõike 1 punkt g

Artikli 14 lõike 2 esimene lause

Artikli 12 lõige 2

Artikli 14 lõike 2 teine lause

Artikli 12 lõige 3

Artikli 14 lõike 2 kolmas lause

Artikli 15 lõige 3

Artikli 14 lõige 3

Artikkel 1 punkt 36

Artikli 14 lõige 4

Artikli 13 lõige 2

Artikli 15 lõige 1

Artikli 15 lõige 1

Artikli 15 lõige 2

Artikli 15 lõike 2 sissejuhatav osa ning punkt a

Artikli 16 lõige 2, artikli 17 lõige 2, artikli 18 lõige 3

Artikli 15 lõike 2 punkt b

Artikli 10 lõige 4

Artikli 15 lõike 2 punkt c

Artikli 15 lõige 3

Artikli 15 lõige 5

Artikli 16 lõige 1

Artikli 16 lõige 1

Artikli 16 lõige 2

Artikli 15 lõike 2 punkt b

Artikli 16 lõiked 3 ja 4

Artikli 16 lõiked 2 ja 3

Artikli 17 lõige 1

Artikli 17 lõige 1

Artikli 17 lõige 2

Artikli 15 lõike 2 punkt b

Artikli 17 lõige 3

Artikli 17 lõige 3

Artikli 17 lõiked 4 ja 5

Artikli 17 lõiked 4 ja 5

Artikli 18 lõike 1 punkt a

Artikli 18 lõige 1

Artikli 18 lõike 1 punkt b

–

Artikli 18 lõike 1 punkt c

Artikli 18 lõike 2 punkt b

Artikli 18 lõike 1 punkt d

Artikli 18 lõike 2 punkt a

Artikli 18 lõike 1 punkt e

Artikli 18 lõike 2 punkt c

Artikli 18 lõige 2 punktid a ja b

Artikli 18 lõige 3 punktid a, b ja c

Artikli 18 lõike 2 punkt c

Artikli 18 lõike 3 punkt d

–

Artikli 18 lõike 3 punkt e

–

Artikli 18 lõige 4

Artikli 18 lõige 3

–

Artikli 18 lõiked 4 ja 5

Artikli 18 lõiked 5 ja 6

Artikkel 19

Artikkel 14

Artikli 20 lõige 1

Artikli 9 punkt 6 ja artikli 12 lõike 1 punkt e

Artikli 20 lõige 2

Artikli 19 lõige 1

Artikli 20 lõike 3 esimene, teine ja kolmas lause

Artikli 19 lõiked 2 ja 3 ninf artikli 19 lõige 4

Artikli 20 lõike 3 neljas lause

Artikli 19 lõige 5

Artikli 20 lõike 4 esimene lause

Artikli 19 lõige 2

Artikli 20 lõike 4 teine lause

Artikli 19 lõige 6

Artikli 20 lõike 4 kolmas lause

–

Artikkel 21

Artikkel 21

Artikkel 22

Artikkel 8

VI JAGU MUUDATUSED, ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

–

Artikkel 23

–

Artikkel 24

Artikkel 22

Artikkel 25

Artikkel 23

Artikkel 26

Artikkel 24

Artikkel 27

Artikkel 25

---