# Euroopa Liidu L 192/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 192 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik17. juuni 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 192

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik17. juuni 2020

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2020/787, 16. juuni 2020, millega pikendatakse üleminekuperioodi seoses põllumajandusmaa omandamisega Horvaatias (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Komisjoni otsus (EL) 2020/787, 16. juuni 2020, millega pikendatakse üleminekuperioodi seoses põllumajandusmaa omandamisega Horvaatias (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 17.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/1

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2020/787,

16. juuni 2020,

millega pikendatakse üleminekuperioodi seoses põllumajandusmaa omandamisega Horvaatias

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse lepingut Horvaatia Vabariigi ühinemise kohta Euroopa Liiduga,

võttes arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemisakti, eriti selle V lisa 3. peatükki,

võttes arvesse Horvaatia esitatud taotlust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 2011. aasta ühinemisaktiga on ette nähtud, et Horvaatia võib jätta seitsme aasta jooksul pärast ühinemist, st 30. juunini 2020, jõusse sätted, millega piiratakse põllumajandusmaa omandamist muude liikmesriikide kodanike, Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepinguosaliste riikide kodanike ning muu liikmesriigi või EMP lepinguosalise riigi õigusaktide alusel moodustatud juriidiliste isikute poolt. See on ajutine erand kapitali vaba liikumise nõudest, mis on tagatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 63–66. Kõnealust üleminekuperioodi võib pikendada üksnes ühe korra kuni kolme aasta võrra. |
| --- | --- |

(1)

2011. aasta ühinemisaktiga on ette nähtud, et Horvaatia võib jätta seitsme aasta jooksul pärast ühinemist, st 30. juunini 2020, jõusse sätted, millega piiratakse põllumajandusmaa omandamist muude liikmesriikide kodanike, Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepinguosaliste riikide kodanike ning muu liikmesriigi või EMP lepinguosalise riigi õigusaktide alusel moodustatud juriidiliste isikute poolt. See on ajutine erand kapitali vaba liikumise nõudest, mis on tagatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 63–66. Kõnealust üleminekuperioodi võib pikendada üksnes ühe korra kuni kolme aasta võrra.

| (2) | Horvaatiale Euroopa Liiduga ühinemise ajal määratud üleminekuperioodi põhieesmärk oli kindlustada Horvaatias pärast ühtsele turule ja ühisele põllumajanduspoliitikale üleminekut põllumajanduslikuks tegevuseks vajalikud sotsiaal-majanduslikud tingimused. Eelkõige oli üleminekuperioodi eesmärk lahendada probleemid, mis on seotud põllumajandusmaa omandamise liberaliseerimise võimaliku mõjuga põllumajandussektorile. Selle põhjuseks olid märkimisväärsed erinevused Horvaatia maa hinna ja põllumajandustootjate ostujõu ning Austria, Belgia, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Luksemburgi, Madalmaade, Portugali, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Soome, Taani ja Ühendkuningriigi (edaspidi EL 15) vastavate näitajate vahel (1). Üleminekuperioodi eesmärk oli ka: i) lihtsustada põllumajandusmaa tagastamist põllumajandustootjatele ja selle erastamist, ii) täiustada kinnistusraamatuid ja katastrit ning reguleerida omandiõigusi ning iii) demineerida põllumajandusmaad. Juba oma 8. mai 2017. aasta aruandes Horvaatia 2011. aasta ühinemislepingus põllumajandusliku kinnisvara omandamist käsitlevate üleminekumeetmete läbivaatamise kohta (edaspidi „vahearuanne“) rõhutas komisjon, kui oluline on saavutada eespool nimetatud eesmärgid üleminekuperioodi lõpuks (2). |
| --- | --- |

(2)

Horvaatiale Euroopa Liiduga ühinemise ajal määratud üleminekuperioodi põhieesmärk oli kindlustada Horvaatias pärast ühtsele turule ja ühisele põllumajanduspoliitikale üleminekut põllumajanduslikuks tegevuseks vajalikud sotsiaal-majanduslikud tingimused. Eelkõige oli üleminekuperioodi eesmärk lahendada probleemid, mis on seotud põllumajandusmaa omandamise liberaliseerimise võimaliku mõjuga põllumajandussektorile. Selle põhjuseks olid märkimisväärsed erinevused Horvaatia maa hinna ja põllumajandustootjate ostujõu ning Austria, Belgia, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Luksemburgi, Madalmaade, Portugali, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Soome, Taani ja Ühendkuningriigi (edaspidi EL 15) vastavate näitajate vahel (1). Üleminekuperioodi eesmärk oli ka: i) lihtsustada põllumajandusmaa tagastamist põllumajandustootjatele ja selle erastamist, ii) täiustada kinnistusraamatuid ja katastrit ning reguleerida omandiõigusi ning iii) demineerida põllumajandusmaad. Juba oma 8. mai 2017. aasta aruandes Horvaatia 2011. aasta ühinemislepingus põllumajandusliku kinnisvara omandamist käsitlevate üleminekumeetmete läbivaatamise kohta (edaspidi „vahearuanne“) rõhutas komisjon, kui oluline on saavutada eespool nimetatud eesmärgid üleminekuperioodi lõpuks (2).

| (3) | Horvaatia esitas 15. novembril 2019 taotluse pikendada põllumajandusmaa omandamisega seotud üleminekuperioodi kolme aasta võrra. |
| --- | --- |

(3)

Horvaatia esitas 15. novembril 2019 taotluse pikendada põllumajandusmaa omandamisega seotud üleminekuperioodi kolme aasta võrra.

| (4) | Eurostatile kättesaadavate andmete kohaselt on Horvaatia põllumajandusmaa hinnad ühed Euroopa Liidu madalaimad. Põllumajandusmaa müügihinna täielikku ühtlustumist ei prognoositud ega seatud üleminekuperioodi lõpetamise tingimuseks. Paraku on põllumajandusmaa hindade märkimisväärne erinevus Horvaatia ja peaaegu kõigi teiste liikmesriikide ning eelkõige EL 15 vahel selline, et see võib takistada hindade sujuvat ühtlustumist. |
| --- | --- |

(4)

Eurostatile kättesaadavate andmete kohaselt on Horvaatia põllumajandusmaa hinnad ühed Euroopa Liidu madalaimad. Põllumajandusmaa müügihinna täielikku ühtlustumist ei prognoositud ega seatud üleminekuperioodi lõpetamise tingimuseks. Paraku on põllumajandusmaa hindade märkimisväärne erinevus Horvaatia ja peaaegu kõigi teiste liikmesriikide ning eelkõige EL 15 vahel selline, et see võib takistada hindade sujuvat ühtlustumist.

| (5) | Eurostati andmete kohaselt esineb jätkuvalt ka erinevusi Horvaatia ja peaaegu kõigi teiste liikmesriikide ning eelkõige EL 15 riikide sisemajanduse koguproduktis (SKP) elaniku kohta (mõõdetuna ostujõu standardis). Seega on Horvaatias praegused põllumajandusmaa hinnad võrreldes ostujõuga kõrged. |
| --- | --- |

(5)

Eurostati andmete kohaselt esineb jätkuvalt ka erinevusi Horvaatia ja peaaegu kõigi teiste liikmesriikide ning eelkõige EL 15 riikide sisemajanduse koguproduktis (SKP) elaniku kohta (mõõdetuna ostujõu standardis). Seega on Horvaatias praegused põllumajandusmaa hinnad võrreldes ostujõuga kõrged.

| (6) | 2016. aasta põllumajandusettevõtete struktuuriuuringu (3) kohaselt kuulub Horvaatias maa valdavalt väikestele peretaludele ja killustatud põllumajandusettevõtetele. Võrreldes keskmise Euroopa Liidu põllumajandustootjaga kasutab Horvaatia põllumajandustootja 30 % väiksema pindalaga põllumajandusmaad, tema kasvatatavas karjas on poole vähem loomühikuid ja tema standardtoodang on 56 % väiksem. Nende väikeste põllumajandusettevõtete ühendamine on veel pooleli. Põllumajandusettevõtete killustatus on üks peamisi tegureid, mis aeglustab Horvaatia põllumajandussektori arengut. |
| --- | --- |

(6)

2016. aasta põllumajandusettevõtete struktuuriuuringu (3) kohaselt kuulub Horvaatias maa valdavalt väikestele peretaludele ja killustatud põllumajandusettevõtetele. Võrreldes keskmise Euroopa Liidu põllumajandustootjaga kasutab Horvaatia põllumajandustootja 30 % väiksema pindalaga põllumajandusmaad, tema kasvatatavas karjas on poole vähem loomühikuid ja tema standardtoodang on 56 % väiksem. Nende väikeste põllumajandusettevõtete ühendamine on veel pooleli. Põllumajandusettevõtete killustatus on üks peamisi tegureid, mis aeglustab Horvaatia põllumajandussektori arengut.

| (7) | Horvaatia põllumajandustootjate väiksem tootlikkus võrreldes muude Euroopa põllumajandustootjatega kahjustab Horvaatia põllumajandustootjate konkurentsivõimet. Võrreldes Euroopa Liidu põllumajanduse keskmise tootlikkusega oli Horvaatia Vabariigi põllumajanduse tootlikkus 2018. aastal 70,2 % väiksem. Horvaatia ametiasutused annavad teada, et Horvaatia põllumajandus ei ole Euroopa ühtsel turul piisavalt konkurentsivõimeline. |
| --- | --- |

(7)

Horvaatia põllumajandustootjate väiksem tootlikkus võrreldes muude Euroopa põllumajandustootjatega kahjustab Horvaatia põllumajandustootjate konkurentsivõimet. Võrreldes Euroopa Liidu põllumajanduse keskmise tootlikkusega oli Horvaatia Vabariigi põllumajanduse tootlikkus 2018. aastal 70,2 % väiksem. Horvaatia ametiasutused annavad teada, et Horvaatia põllumajandus ei ole Euroopa ühtsel turul piisavalt konkurentsivõimeline.

| (8) | Lisaks sellele rõhutavad Horvaatia ametiasutused oma pikendamistaotluses, et neil on vaja rohkem aega, et rakendada täielikult järgmisi projekte, mis tõenäoliselt lihtsustavad pärast nende lõppu põllumajandusmaa omandamist: i) erastamine ja maa tagastamine, ii) omandiõiguste reguleerimine, iii) kinnistusraamatu ja katastriandmete korrastamine ning iv) veel miinikahtlusega põllumajandusmaa jätkuv demineerimine. |
| --- | --- |

(8)

Lisaks sellele rõhutavad Horvaatia ametiasutused oma pikendamistaotluses, et neil on vaja rohkem aega, et rakendada täielikult järgmisi projekte, mis tõenäoliselt lihtsustavad pärast nende lõppu põllumajandusmaa omandamist: i) erastamine ja maa tagastamine, ii) omandiõiguste reguleerimine, iii) kinnistusraamatu ja katastriandmete korrastamine ning iv) veel miinikahtlusega põllumajandusmaa jätkuv demineerimine.

| (9) | Eespool toodu põhjal võib sarnaselt Horvaatia ametiasutustega eeldada, et piirangute kaotamine 1. juulil 2020 avaldaks Horvaatia geograafiliste piirkondade maa hindadele survet. Seetõttu ei kasutata võimalust pikendada üleminekuperioodi ainult valitud eriti suurel määral mõjutatud geograafiliste piirkondade puhul. Põllumajandusmaa hinnatõus kahjustaks suure tõenäosusega lühikeses kuni keskpikas perspektiivis Horvaatia põllumajanduse struktuurimuutusi, sh väikeste põllumajandusettevõtete keskmise suurusega põllumajandusettevõteteks muutumist. Seepärast püsib tõsiste häirete oht Horvaatia põllumajandusmaa turul pärast üleminekuperioodi lõppu. |
| --- | --- |

(9)

Eespool toodu põhjal võib sarnaselt Horvaatia ametiasutustega eeldada, et piirangute kaotamine 1. juulil 2020 avaldaks Horvaatia geograafiliste piirkondade maa hindadele survet. Seetõttu ei kasutata võimalust pikendada üleminekuperioodi ainult valitud eriti suurel määral mõjutatud geograafiliste piirkondade puhul. Põllumajandusmaa hinnatõus kahjustaks suure tõenäosusega lühikeses kuni keskpikas perspektiivis Horvaatia põllumajanduse struktuurimuutusi, sh väikeste põllumajandusettevõtete keskmise suurusega põllumajandusettevõteteks muutumist. Seepärast püsib tõsiste häirete oht Horvaatia põllumajandusmaa turul pärast üleminekuperioodi lõppu.

| (10) | Seepärast tuleks pikendada 2011. aasta ühinemisakti V lisa 3. peatükis osutatud üleminekuperioodi kolme aasta võrra. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks pikendada 2011. aasta ühinemisakti V lisa 3. peatükis osutatud üleminekuperioodi kolme aasta võrra.

| (11) | Selleks et turg liberaliseerimiseks täielikult ette valmistada, on isegi rasketes majandusoludes jätkuvalt ülioluline toetada Horvaatia põllumajanduse täiustamist mitmete erinevate meetmete abil. Nende meetmete olulisust on juba rõhutatud vahearuandes ja need on: i) põllumajandusreformi lõpuleviimine ning ii) üleminekuperioodil põllumajandusmaa tagastamine põllumajandustootjatele ja erastamine. |
| --- | --- |

(11)

Selleks et turg liberaliseerimiseks täielikult ette valmistada, on isegi rasketes majandusoludes jätkuvalt ülioluline toetada Horvaatia põllumajanduse täiustamist mitmete erinevate meetmete abil. Nende meetmete olulisust on juba rõhutatud vahearuandes ja need on: i) põllumajandusreformi lõpuleviimine ning ii) üleminekuperioodil põllumajandusmaa tagastamine põllumajandustootjatele ja erastamine.

| (12) | Kuna Euroopa heaolu tuumaks on alati olnud avatud ja ühtne turg, võib väliskapitali suurem sissevool samuti elavdada Horvaatia põllumajandusmaa turgu. Nagu rõhutati vahearuandes, oleks põllumajandussektoris tehtavatel välisinvesteeringutel märkimisväärne pikaajaline mõju kapitali ja oskusteabe kättesaadavusele, mis on oluline maaturu toimimise ja põllumajandusliku tootlikkuse seisukohast. Välisomandit käsitlevate piirangute jätkuv vähendamine üleminekuperioodil aitaks turul valmistuda täielikuks liberaliseerimiseks. |
| --- | --- |

(12)

Kuna Euroopa heaolu tuumaks on alati olnud avatud ja ühtne turg, võib väliskapitali suurem sissevool samuti elavdada Horvaatia põllumajandusmaa turgu. Nagu rõhutati vahearuandes, oleks põllumajandussektoris tehtavatel välisinvesteeringutel märkimisväärne pikaajaline mõju kapitali ja oskusteabe kättesaadavusele, mis on oluline maaturu toimimise ja põllumajandusliku tootlikkuse seisukohast. Välisomandit käsitlevate piirangute jätkuv vähendamine üleminekuperioodil aitaks turul valmistuda täielikuks liberaliseerimiseks.

| (13) | Õiguskindluse huvides ja selleks, et Horvaatia õigussüsteemis ei tekiks pärast praeguse üleminekuperioodi lõppu õiguslikku vaakumi, peab käesolev otsus jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(13)

Õiguskindluse huvides ja selleks, et Horvaatia õigussüsteemis ei tekiks pärast praeguse üleminekuperioodi lõppu õiguslikku vaakumi, peab käesolev otsus jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Horvaatias põllumajandusmaa omandamisega seotud üleminekuperioodi, millele on osutatud 2011. aasta ühinemisakti V lisa 3. peatükis, pikendatakse kuni 30. juunini 2023.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 16. juuni 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  Komisjoni 8. mai 2017. aasta aruanne nõukogule „Horvaatia 2011. aasta ühinemislepingus põllumajandusliku kinnisvara omandamist käsitlevate üleminekumeetmete läbivaatamine“ (COM(2017) 217).

1

(2)  Sama.

2

(3)  Vt põllumajandusettevõtete struktuuri käsitlevat uuringut aadressil https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Glossary:FSS.

3

---