# Euroopan unionin L 156/2020

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 156 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 63. vuosikerta19. toukokuu 2020 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 156

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

63. vuosikerta19. toukokuu 2020

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/665, annettu 13 päivänä toukokuuta 2020, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Aceite de Jaén (SMM)) | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/666, annettu 18 päivänä toukokuuta 2020, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 920/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse ilmoitettujen laitosten nimeämisten uusimisesta ja näiden laitosten valvonnasta ja seurannasta (
  1
  ) | 2 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/667, annettu 6 päivänä toukokuuta 2020, päätöksen 2012/688/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse taajuusalueisiin 1 920–1 980 MHz ja 2 110–2 170 MHz sovellettavien teknisten ehtojen päivittämisestä
  (tiedoksiannettu numerolla C(2020) 2816)

   (
  1
  ) | 6 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/668, annettu 18 päivänä toukokuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/425 tueksi laadituista henkilönsuojaimia koskevista yhdenmukaistetuista standardeista | 13 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/669, annettu 18 päivänä toukokuuta 2020, täytäntöönpanopäätöksen 2013/801/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse innovoinnin ja verkkojen toimeenpanoviraston valtuuttamisesta innovaatiorahaston täytäntöönpanoon | 20 |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | * | Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Keski-Afrikka-osapuolen välisellä ensivaiheen talouskumppanuussopimuksella perustetun talouskumppanuussopimuskomitean päätös N:o 1/2020, annettu 28 päivänä huhtikuuta 2020, sovittelun työjärjestyksen, välimiesmenettelyn työjärjestyksen ja välimiehiä koskevien menettelysääntöjen hyväksymisestä [2020/670] | 22 |
| | * | Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Keski-Afrikka-osapuolen välisellä ensivaiheen talouskumppanuussopimuksella perustetun talouskumppanuussopimuskomitean päätös N:o 2/2020, annettu 28 päivänä huhtikuuta 2020, välimiesten luettelon hyväksymisestä [2020/671] | 35 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/665, annettu 13 päivänä toukokuuta 2020, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Aceite de Jaén (SMM))

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/666, annettu 18 päivänä toukokuuta 2020, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 920/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse ilmoitettujen laitosten nimeämisten uusimisesta ja näiden laitosten valvonnasta ja seurannasta (
  1
  )

1

2

PÄÄTÖKSET

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/667, annettu 6 päivänä toukokuuta 2020, päätöksen 2012/688/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse taajuusalueisiin 1 920–1 980 MHz ja 2 110–2 170 MHz sovellettavien teknisten ehtojen päivittämisestä
  (tiedoksiannettu numerolla C(2020) 2816)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2020) 2816)

1

6

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/668, annettu 18 päivänä toukokuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/425 tueksi laadituista henkilönsuojaimia koskevista yhdenmukaistetuista standardeista

13

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/669, annettu 18 päivänä toukokuuta 2020, täytäntöönpanopäätöksen 2013/801/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse innovoinnin ja verkkojen toimeenpanoviraston valtuuttamisesta innovaatiorahaston täytäntöönpanoon

20

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

*

Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Keski-Afrikka-osapuolen välisellä ensivaiheen talouskumppanuussopimuksella perustetun talouskumppanuussopimuskomitean päätös N:o 1/2020, annettu 28 päivänä huhtikuuta 2020, sovittelun työjärjestyksen, välimiesmenettelyn työjärjestyksen ja välimiehiä koskevien menettelysääntöjen hyväksymisestä [2020/670]

22

*

Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Keski-Afrikka-osapuolen välisellä ensivaiheen talouskumppanuussopimuksella perustetun talouskumppanuussopimuskomitean päätös N:o 2/2020, annettu 28 päivänä huhtikuuta 2020, välimiesten luettelon hyväksymisestä [2020/671]

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 19.5.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 156/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 156/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2020/665,

annettu 13 päivänä toukokuuta 2020,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (”Aceite de Jaén” (SMM))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Espanjan hakemus nimityksen ”Aceite de Jaén” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Espanjan hakemus nimityksen ”Aceite de Jaén” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Aceite de Jaén” olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Aceite de Jaén” olisi rekisteröitävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään nimitys ”Aceite de Jaén” (SMM).

Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettu nimitys liittyy komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 668/2014 (3) liitteessä XI mainitun luokan 1.5 ”Öljyt ja rasvat (voi, margariini, öljyt jne.)” tuotteeseen.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä toukokuuta 2020.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUVL C 30, 29.1.2020, s. 9.

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 668/2014, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2014, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 soveltamissäännöistä (EUVL L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 19.5.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 156/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 156/2

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2020/666,

annettu 18 päivänä toukokuuta 2020,

täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 920/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse ilmoitettujen laitosten nimeämisten uusimisesta ja näiden laitosten valvonnasta ja seurannasta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon aktiivisia implantoitavia lääkinnällisiä laitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/385/ETY (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon lääkinnällisistä laitteista 14 päivänä kesäkuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/42/ETY (2) ja erityisesti sen 16 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 920/2013 (3) vahvistetaan yhtenäinen tulkinta direktiiveissä 90/385/ETY ja 93/42/ETY vahvistettujen, ilmoitettujen laitosten nimeämistä koskevien perusteiden keskeisistä osatekijöistä. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 920/2013 (3) vahvistetaan yhtenäinen tulkinta direktiiveissä 90/385/ETY ja 93/42/ETY vahvistettujen, ilmoitettujen laitosten nimeämistä koskevien perusteiden keskeisistä osatekijöistä.

| (2) | Covid-19-pandemia ja siihen liittyvä kansanterveydellinen kriisitilanne asettavat ennennäkemättömän haasteen jäsenvaltioille ja muille lääkinnällisten laitteiden alalla toimiville toimijoille. Kansanterveydellinen kriisitilanne on luonut poikkeukselliset olosuhteet, joilla on merkittävää vaikutusta lääkinnällisiä laitteita koskevan unionin sääntelykehyksen eri aloilla. Tämä koskee esimerkiksi ilmoitettujen laitosten nimeämistä ja työtä samoin kuin elintärkeiden lääkinnällisten laitteiden saatavuutta unionissa. |
| --- | --- |

(2)

Covid-19-pandemia ja siihen liittyvä kansanterveydellinen kriisitilanne asettavat ennennäkemättömän haasteen jäsenvaltioille ja muille lääkinnällisten laitteiden alalla toimiville toimijoille. Kansanterveydellinen kriisitilanne on luonut poikkeukselliset olosuhteet, joilla on merkittävää vaikutusta lääkinnällisiä laitteita koskevan unionin sääntelykehyksen eri aloilla. Tämä koskee esimerkiksi ilmoitettujen laitosten nimeämistä ja työtä samoin kuin elintärkeiden lääkinnällisten laitteiden saatavuutta unionissa.

| (3) | Covid-19-pandemian vuoksi annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2020/561 (4) lykätään yhdellä vuodella niiden Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/745 (5) säännösten soveltamista, joita olisi muutoin alettu soveltaa 26 päivästä toukokuuta 2020, mukaan luettuna säännös direktiivien 90/385/ETY ja 93/42/ETY kumoamisesta. |
| --- | --- |

(3)

Covid-19-pandemian vuoksi annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2020/561 (4) lykätään yhdellä vuodella niiden Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/745 (5) säännösten soveltamista, joita olisi muutoin alettu soveltaa 26 päivästä toukokuuta 2020, mukaan luettuna säännös direktiivien 90/385/ETY ja 93/42/ETY kumoamisesta.

| (4) | Tästä seuraa, että kyseisten direktiivien mukaisesti nimetyt ilmoitetut laitokset voivat sertifioida lääkinnällisiä laitteita yhden lisävuoden ajan eli 25 päivään toukokuuta 2021 saakka. Näistä laitoksista merkittävän määrän nimeämisten voimassaolo kuitenkin päättyy 26 päivän toukokuuta 2020 ja 25 päivän toukokuuta 2021 välisenä aikana. Ilman voimassa olevaa nimeämistä kyseiset ilmoitetut eivät enää voisi antaa todistuksia ja huolehtia todistusten jatkuvasta voimassaolosta, joka on edellytys sille, että lääkinnällisiä laitteita voidaan saattaa markkinoille tai ottaa käyttöön laillisesti. |
| --- | --- |

(4)

Tästä seuraa, että kyseisten direktiivien mukaisesti nimetyt ilmoitetut laitokset voivat sertifioida lääkinnällisiä laitteita yhden lisävuoden ajan eli 25 päivään toukokuuta 2021 saakka. Näistä laitoksista merkittävän määrän nimeämisten voimassaolo kuitenkin päättyy 26 päivän toukokuuta 2020 ja 25 päivän toukokuuta 2021 välisenä aikana. Ilman voimassa olevaa nimeämistä kyseiset ilmoitetut eivät enää voisi antaa todistuksia ja huolehtia todistusten jatkuvasta voimassaolosta, joka on edellytys sille, että lääkinnällisiä laitteita voidaan saattaa markkinoille tai ottaa käyttöön laillisesti.

| (5) | Jotta voitaisiin välttää se, että elintärkeistä lääkinnällisitä laitteista tulee pulaa, on sen vuoksi olennaista, että direktiivien 90/385/ETY ja 93/42/ETY mukaisesti tällä hetkellä nimetyt ilmoitetut laitokset voivat jatkaa toimintaansa, kunnes asetuksen (EU) 2017/745 mukaista lääkinnällisten laitteiden uutta sääntelykehystä aletaan soveltaa. |
| --- | --- |

(5)

Jotta voitaisiin välttää se, että elintärkeistä lääkinnällisitä laitteista tulee pulaa, on sen vuoksi olennaista, että direktiivien 90/385/ETY ja 93/42/ETY mukaisesti tällä hetkellä nimetyt ilmoitetut laitokset voivat jatkaa toimintaansa, kunnes asetuksen (EU) 2017/745 mukaista lääkinnällisten laitteiden uutta sääntelykehystä aletaan soveltaa.

| (6) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 920/2013 vahvistetaan ilmoitetun laitoksen nimeämisen uudistamista koskevia menettelysääntöjä ja velvoitteita, joita direktiivien 90/385/ETY ja 93/42/ETY mukaisten jäsenvaltioiden nimeävien viranomaisten on noudatettava. |
| --- | --- |

(6)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 920/2013 vahvistetaan ilmoitetun laitoksen nimeämisen uudistamista koskevia menettelysääntöjä ja velvoitteita, joita direktiivien 90/385/ETY ja 93/42/ETY mukaisten jäsenvaltioiden nimeävien viranomaisten on noudatettava.

| (7) | Covid-19-pandemian luomat poikkeukselliset olosuhteet vaikuttavat merkittävästi ilmoitettujen laitosten, jäsenvaltioiden ja komission työhön, joka liittyy nimeämismenettelyn uusimiseen. Erityisesti matkustusrajoitukset ja kansanterveystoimenpiteet, kuten lähikontaktien välttämistä koskevat vaatimukset, joita jäsenvaltiot ovat asettaneet, samoin kuin covid-19-pandemian ja siihen liittyvän kansanterveydellisen kriisin torjumiseen tarvittavien resurssien lisääntynyt kysyntä estävät asianomaisia toimijoita toteuttamasta nimeämismenettelyä täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 920/2013 vahvistettujen menettelysääntöjen ja velvoitteiden mukaisesti. Asetuksen (EU) 2017/745 soveltamisen lykkäämisen ja direktiivien 90/385/ETY ja 93/42/ETY kumoamisen lykkäämisen vuoksi on tarpeen uusia sellaisia ilmoitettujen laitosten nimeämisiä, joiden voimassaolo muutoin päättyisi ennen kuin asetuksen (EU) 2017/745 mukaista lääkinnällisten laitteiden uutta sääntelykehystä aletaan soveltaa. Nämä nimeämisten uusimiset joudutaan hyväksymään varsin tiukkojen aikarajoitusten puitteissa. Tällaisia aikarajoituksia ei voitu kohtuudella ennakoida täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 920/2013 hyväksymisen aikaan. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19-pandemian luomat poikkeukselliset olosuhteet vaikuttavat merkittävästi ilmoitettujen laitosten, jäsenvaltioiden ja komission työhön, joka liittyy nimeämismenettelyn uusimiseen. Erityisesti matkustusrajoitukset ja kansanterveystoimenpiteet, kuten lähikontaktien välttämistä koskevat vaatimukset, joita jäsenvaltiot ovat asettaneet, samoin kuin covid-19-pandemian ja siihen liittyvän kansanterveydellisen kriisin torjumiseen tarvittavien resurssien lisääntynyt kysyntä estävät asianomaisia toimijoita toteuttamasta nimeämismenettelyä täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 920/2013 vahvistettujen menettelysääntöjen ja velvoitteiden mukaisesti. Asetuksen (EU) 2017/745 soveltamisen lykkäämisen ja direktiivien 90/385/ETY ja 93/42/ETY kumoamisen lykkäämisen vuoksi on tarpeen uusia sellaisia ilmoitettujen laitosten nimeämisiä, joiden voimassaolo muutoin päättyisi ennen kuin asetuksen (EU) 2017/745 mukaista lääkinnällisten laitteiden uutta sääntelykehystä aletaan soveltaa. Nämä nimeämisten uusimiset joudutaan hyväksymään varsin tiukkojen aikarajoitusten puitteissa. Tällaisia aikarajoituksia ei voitu kohtuudella ennakoida täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 920/2013 hyväksymisen aikaan.

| (8) | Kun otetaan huomioon covid-19-pandemian asettamat ennennäkemättömät haasteet, ilmoitettujen laitosten nimeämisen uusimiseen liittyvien tehtävien monimutkaisuus sekä tarve ehkäistä elintärkeiden lääkinnällisten laitteiden mahdollinen pula unionissa, on aiheellista muuttaa täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 920/2013 siltä osin kuin on kyse ilmoitettujen laitosten nimeämisten uusimisesta. Tämä antaisi nimeäville viranomaisille mahdollisuuden covid-19-pandemian ja siihen liittyvän kansanterveydellisen kriisitilanteen yhteydessä poiketa mainitun asetuksen 3 artiklassa vahvistetuista menettelyistä, jotta voidaan varmistaa, että nimitys uusitaan sujuvasti ja hyvissä ajoin ennen sen voimassaolon päättymistä. |
| --- | --- |

(8)

Kun otetaan huomioon covid-19-pandemian asettamat ennennäkemättömät haasteet, ilmoitettujen laitosten nimeämisen uusimiseen liittyvien tehtävien monimutkaisuus sekä tarve ehkäistä elintärkeiden lääkinnällisten laitteiden mahdollinen pula unionissa, on aiheellista muuttaa täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 920/2013 siltä osin kuin on kyse ilmoitettujen laitosten nimeämisten uusimisesta. Tämä antaisi nimeäville viranomaisille mahdollisuuden covid-19-pandemian ja siihen liittyvän kansanterveydellisen kriisitilanteen yhteydessä poiketa mainitun asetuksen 3 artiklassa vahvistetuista menettelyistä, jotta voidaan varmistaa, että nimitys uusitaan sujuvasti ja hyvissä ajoin ennen sen voimassaolon päättymistä.

| (9) | Potilaiden turvallisuuden ja terveyden varmistamiseksi näitä poikkeustoimenpiteitä pitäisi soveltaa ainoastaan sellaisille nimetyille laitoksille jo myönnettyjen nimeämisten uusimiseen, joiden osalta on jo suoritettu nimeämismenettely, mukaan luettuina loppuun saatettu arviointi ilmoitetusta laitoksesta sekä asiaan liittyvät valvonta- ja seurantatoimet. Näiden nimeämisten uusimisten olisi oltava tilapäisiä, ja ne olisi hyväksyttävä ennen vastaavan aiemman nimeämisen voimassaoloajan päättymistä. Niiden voimassaolon olisi päätyttävä automaattisesti viimeistään direktiivien 90/385/ETY ja 93/42/ETY kumoamispäivänä. Kun nimeävä viranomainen päättää nimeämisen uusimisesta, sen olisi tehtävä ilmoitetusta laitoksesta arviointi sen varmentamiseksi, että laitoksella on edelleen pätevyys ja kyky hoitaa ne tehtävät, joita varten se on nimetty. Arviointiin olisi sisällyttävä ilmoitettuun laitokseen liittyvien asiakirjojen ja toimien tarkastelu, jonka perusteella nimeävä viranomainen voi tarkastaa, että direktiiveissä 90/385/ETY ja 93/42/ETY sekä täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 920/2013 vahvistetut nimeämisperusteet täyttyvät. |
| --- | --- |

(9)

Potilaiden turvallisuuden ja terveyden varmistamiseksi näitä poikkeustoimenpiteitä pitäisi soveltaa ainoastaan sellaisille nimetyille laitoksille jo myönnettyjen nimeämisten uusimiseen, joiden osalta on jo suoritettu nimeämismenettely, mukaan luettuina loppuun saatettu arviointi ilmoitetusta laitoksesta sekä asiaan liittyvät valvonta- ja seurantatoimet. Näiden nimeämisten uusimisten olisi oltava tilapäisiä, ja ne olisi hyväksyttävä ennen vastaavan aiemman nimeämisen voimassaoloajan päättymistä. Niiden voimassaolon olisi päätyttävä automaattisesti viimeistään direktiivien 90/385/ETY ja 93/42/ETY kumoamispäivänä. Kun nimeävä viranomainen päättää nimeämisen uusimisesta, sen olisi tehtävä ilmoitetusta laitoksesta arviointi sen varmentamiseksi, että laitoksella on edelleen pätevyys ja kyky hoitaa ne tehtävät, joita varten se on nimetty. Arviointiin olisi sisällyttävä ilmoitettuun laitokseen liittyvien asiakirjojen ja toimien tarkastelu, jonka perusteella nimeävä viranomainen voi tarkastaa, että direktiiveissä 90/385/ETY ja 93/42/ETY sekä täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 920/2013 vahvistetut nimeämisperusteet täyttyvät.

| (10) | Covid-19-pandemian luomat poikkeukselliset olosuhteet vaikuttavat myös ilmoitettuihin laitoksiin liittyviin valvonta- ja seurantatoimiin. Olosuhteet voivat erityisesti tietyn ajan estää jäsenvaltion nimeävää viranomaista tekemästä valvonnan yhteydessä paikan päällä suoritettavia arviointeja ja tarkkailuauditointeja. Jotta voitaisiin varmistaa ilmoitettujen laitosten valvonnan ja seurannan pysyminen minimitasolla, nimeävien viranomaisten olisi seurannan asianmukaisen tason varmistamiseksi kyseisenä aikana edelleen toteutettava kaikki näissä oloissa edelleen mahdolliset toimenpiteet sen lisäksi, että arvioidaan asianmukainen määrä tarkasteluja, jotka ilmoitettu laitos on tehnyt valmistajan kliinisistä arvioinneista, ja suoritetaan asianmukainen määrä asiakirjojen tarkastuksia. Nimeävien viranomaisten olisi tutkittava täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 920/2013 liitteessä II vahvistettuihin organisatorisiin ja yleisiin vaatimuksiin liittyvät muutokset, jotka ovat tapahtuneet viimeisimmän paikan päällä tehdyn arvioinnin jälkeen, sekä ilmoitetun laitoksen sen jälkeen toteuttamat nimeämisensä alaan kuuluvat toimet. |
| --- | --- |

(10)

Covid-19-pandemian luomat poikkeukselliset olosuhteet vaikuttavat myös ilmoitettuihin laitoksiin liittyviin valvonta- ja seurantatoimiin. Olosuhteet voivat erityisesti tietyn ajan estää jäsenvaltion nimeävää viranomaista tekemästä valvonnan yhteydessä paikan päällä suoritettavia arviointeja ja tarkkailuauditointeja. Jotta voitaisiin varmistaa ilmoitettujen laitosten valvonnan ja seurannan pysyminen minimitasolla, nimeävien viranomaisten olisi seurannan asianmukaisen tason varmistamiseksi kyseisenä aikana edelleen toteutettava kaikki näissä oloissa edelleen mahdolliset toimenpiteet sen lisäksi, että arvioidaan asianmukainen määrä tarkasteluja, jotka ilmoitettu laitos on tehnyt valmistajan kliinisistä arvioinneista, ja suoritetaan asianmukainen määrä asiakirjojen tarkastuksia. Nimeävien viranomaisten olisi tutkittava täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 920/2013 liitteessä II vahvistettuihin organisatorisiin ja yleisiin vaatimuksiin liittyvät muutokset, jotka ovat tapahtuneet viimeisimmän paikan päällä tehdyn arvioinnin jälkeen, sekä ilmoitetun laitoksen sen jälkeen toteuttamat nimeämisensä alaan kuuluvat toimet.

| (11) | Avoimuuden varmistamiseksi ja keskinäisen luottamuksen lisäämiseksi nimeävät viranomaiset olisi myös velvoitettava ilmoittamaan komissiolle ja toisilleen uuden lähestymistavan mukaista ilmoitettuja ja nimettyjä organisaatioita koskevaa tietojärjestelmää (NANDO) käyttäen mahdollisista päätöksistään, jotka koskevat ilmoitetun laitoksen nimeämisen uusimista, joka on toteutettu käyttämättä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 920/2013 3 artiklassa vahvistettuja menettelyjä. Näissä ilmoituksissa olisi esitettävä nimeävän viranomaisen tekemien uusimispäätösten syyt. Komission olisi voitava vaatia nimeävää viranomaista toimittamaan sille tulokset ilmoitetun laitoksen nimeämisen uusimista koskevan päätöksen tueksi tehdystä arvioinnista sekä siihen liittyvistä valvonta- ja seurantatoimista, mukaan luettuina kyseisen täytäntöönpanoasetuksen 5 artiklassa tarkoitetut toimet. Jos ilmoitetun laitoksen pätevyydestä on epäilyjä, komissiolla olisi oltava mahdollisuus tutkia tällainen tapaus. |
| --- | --- |

(11)

Avoimuuden varmistamiseksi ja keskinäisen luottamuksen lisäämiseksi nimeävät viranomaiset olisi myös velvoitettava ilmoittamaan komissiolle ja toisilleen uuden lähestymistavan mukaista ilmoitettuja ja nimettyjä organisaatioita koskevaa tietojärjestelmää (NANDO) käyttäen mahdollisista päätöksistään, jotka koskevat ilmoitetun laitoksen nimeämisen uusimista, joka on toteutettu käyttämättä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 920/2013 3 artiklassa vahvistettuja menettelyjä. Näissä ilmoituksissa olisi esitettävä nimeävän viranomaisen tekemien uusimispäätösten syyt. Komission olisi voitava vaatia nimeävää viranomaista toimittamaan sille tulokset ilmoitetun laitoksen nimeämisen uusimista koskevan päätöksen tueksi tehdystä arvioinnista sekä siihen liittyvistä valvonta- ja seurantatoimista, mukaan luettuina kyseisen täytäntöönpanoasetuksen 5 artiklassa tarkoitetut toimet. Jos ilmoitetun laitoksen pätevyydestä on epäilyjä, komissiolla olisi oltava mahdollisuus tutkia tällainen tapaus.

| (12) | Ilmoitetun laitoksen nimeämistä koskevasta päätöksestä vastaavat direktiivien 90/385/ETY ja 93/42/ETY mukaisesti jäsenvaltiot. Tämä vastuu koskee myös nimeämisen uusimisesta tehtävää päätöstä, myös sellaista, jonka jäsenvaltio mahdollisesti tekee tämän muutostäytäntöönpanoasetuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(12)

Ilmoitetun laitoksen nimeämistä koskevasta päätöksestä vastaavat direktiivien 90/385/ETY ja 93/42/ETY mukaisesti jäsenvaltiot. Tämä vastuu koskee myös nimeämisen uusimisesta tehtävää päätöstä, myös sellaista, jonka jäsenvaltio mahdollisesti tekee tämän muutostäytäntöönpanoasetuksen mukaisesti.

| (13) | Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 920/2013 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(13)

Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 920/2013 olisi muutettava.

| (14) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 90/385/ETY 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti perustetun lääkinnällisiä laitteita käsittelevän komitean lausunnon mukaiset. |
| --- | --- |

(14)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 90/385/ETY 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti perustetun lääkinnällisiä laitteita käsittelevän komitean lausunnon mukaiset.

| (15) | Koska covid-19-pandemiaan liittyvään kansanterveydelliseen kriisitilanteeseen on puututtava välittömästi, tämän täytäntöönpanoasetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(15)

Koska covid-19-pandemiaan liittyvään kansanterveydelliseen kriisitilanteeseen on puututtava välittömästi, tämän täytäntöönpanoasetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 920/2013 seuraavasti:

| 1) | Lisätään 4 artiklaan 6 kohta seuraavasti:

  ”6.   Poiketen siitä, mitä 2 kohdassa säädetään, jäsenvaltion nimeävä viranomainen voi 19 päivän toukokuuta 2020 ja 25 päivän toukokuuta 2021 välisenä aikana covid-19-pandemian aiheuttamissa poikkeuksellisissa olosuhteissa ja sen vuoksi, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2020/561 (*1) on lykätty asetuksen (EU) N:o 2017/745 (*2) tiettyjen säännösten soveltamispäiviä, päättää uusia nimeämisen ilmoitetuksi laitokseksi rajoitetuksi ajaksi soveltamatta 3 artiklassa vahvistettuja menettelyjä.
  Päättääkseen ilmoitetun laitoksen nimeämisen uusimisesta ensimmäisen alakohdan mukaisesti nimeävän viranomaisen on tehtävä arviointi sen varmentamiseksi, että ilmoitetulla laitoksella on edelleen vaadittu pätevyys sekä kyky hoitaa ne tehtävät, joita varten se on nimetty.
  Päätös ilmoitetun laitoksen nimeämisen uusimisesta tämän kohdan mukaisesti on tehtävä ennen kuin edeltävän nimeämisen voimassaoloaika päättyy, ja sen voimassaolo päättyy automaattisesti viimeistään 26 päivänä toukokuuta 2021.
  Nimeävän viranomaisen on tehtävä komissiolle perustellut syyt sisältävä ilmoitus päätöksestään, joka koskee ilmoitetun laitoksen nimeämisen uusimista tämän kohdan mukaisesti, käyttäen uuden lähestymistavan mukaista ilmoitettuja ja nimettyjä organisaatioita koskevaa tietojärjestelmää.
  Komissio voi vaatia nimeävää viranomaista toimittamaan sille tulokset tämän kohdan mukaisesti tehdyn ilmoitetun laitoksen nimeämisen uusimista koskevan päätöksen tueksi tehdystä arvioinnista sekä siihen liittyvistä valvonta- ja seurantatoimista, mukaan luettuina 5 artiklassa tarkoitetut toimet.


  (*1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/561, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2020, lääkinnällisistä laitteista annetun asetuksen (EU) 2017/745 muuttamisesta sen tiettyjen säännösten soveltamispäivien osalta (EUVL L 130, 24.4.2020, s. 18)."


  (*2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/745, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2017, lääkinnällisistä laitteista, direktiivin 2001/83/EY, asetuksen (EY) N:o 178/2002 ja asetuksen (EY) N:o 1223/2009 muuttamisesta sekä neuvoston direktiivien 90/385/ETY ja 93/42/ETY kumoamisesta (EUVL L 117, 5.5.2017, s. 1).”
  " |
| --- | --- |

1)

Lisätään 4 artiklaan 6 kohta seuraavasti:

”6.   Poiketen siitä, mitä 2 kohdassa säädetään, jäsenvaltion nimeävä viranomainen voi 19 päivän toukokuuta 2020 ja 25 päivän toukokuuta 2021 välisenä aikana covid-19-pandemian aiheuttamissa poikkeuksellisissa olosuhteissa ja sen vuoksi, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2020/561 (*1) on lykätty asetuksen (EU) N:o 2017/745 (*2) tiettyjen säännösten soveltamispäiviä, päättää uusia nimeämisen ilmoitetuksi laitokseksi rajoitetuksi ajaksi soveltamatta 3 artiklassa vahvistettuja menettelyjä.

Päättääkseen ilmoitetun laitoksen nimeämisen uusimisesta ensimmäisen alakohdan mukaisesti nimeävän viranomaisen on tehtävä arviointi sen varmentamiseksi, että ilmoitetulla laitoksella on edelleen vaadittu pätevyys sekä kyky hoitaa ne tehtävät, joita varten se on nimetty.

Päätös ilmoitetun laitoksen nimeämisen uusimisesta tämän kohdan mukaisesti on tehtävä ennen kuin edeltävän nimeämisen voimassaoloaika päättyy, ja sen voimassaolo päättyy automaattisesti viimeistään 26 päivänä toukokuuta 2021.

Nimeävän viranomaisen on tehtävä komissiolle perustellut syyt sisältävä ilmoitus päätöksestään, joka koskee ilmoitetun laitoksen nimeämisen uusimista tämän kohdan mukaisesti, käyttäen uuden lähestymistavan mukaista ilmoitettuja ja nimettyjä organisaatioita koskevaa tietojärjestelmää.

Komissio voi vaatia nimeävää viranomaista toimittamaan sille tulokset tämän kohdan mukaisesti tehdyn ilmoitetun laitoksen nimeämisen uusimista koskevan päätöksen tueksi tehdystä arvioinnista sekä siihen liittyvistä valvonta- ja seurantatoimista, mukaan luettuina 5 artiklassa tarkoitetut toimet.

(*1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/561, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2020, lääkinnällisistä laitteista annetun asetuksen (EU) 2017/745 muuttamisesta sen tiettyjen säännösten soveltamispäivien osalta (EUVL L 130, 24.4.2020, s. 18)."

*1

(*2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/745, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2017, lääkinnällisistä laitteista, direktiivin 2001/83/EY, asetuksen (EY) N:o 178/2002 ja asetuksen (EY) N:o 1223/2009 muuttamisesta sekä neuvoston direktiivien 90/385/ETY ja 93/42/ETY kumoamisesta (EUVL L 117, 5.5.2017, s. 1).”
  "

*2

| 2) | Lisätään 5 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

  ”Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa säädetään, jäsenvaltion nimeävän viranomaisen on covid-19-pandemiaan liittyvissä poikkeuksellisissa olosuhteissa, jotka tilapäisesti estävät nimeävää viranomaista tekemästä valvonnan yhteydessä paikan päällä suoritettavia arviointeja tai tarkkailuauditointeja, toteutettava seurannan asianmukaisen tason varmistamiseksi kaikki tällaisissa olosuhteissa edelleen mahdolliset toimenpiteet sen lisäksi, että arvioidaan asianmukainen määrä tarkasteluja, jotka ilmoitettu laitos on tehnyt valmistajan teknisistä asiakirjoista, mukaan luettuina kliiniset arvioinnit. Kyseisen nimeävän viranomaisen on tutkittava liitteessä II vahvistettuihin organisatorisiin ja yleisiin vaatimuksiin liittyvät muutokset, jotka ovat tapahtuneet viimeisimmän paikan päällä tehdyn arvioinnin jälkeen, sekä ilmoitetun laitoksen sen jälkeen toteuttamat toimet.” |
| --- | --- |

2)

Lisätään 5 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa säädetään, jäsenvaltion nimeävän viranomaisen on covid-19-pandemiaan liittyvissä poikkeuksellisissa olosuhteissa, jotka tilapäisesti estävät nimeävää viranomaista tekemästä valvonnan yhteydessä paikan päällä suoritettavia arviointeja tai tarkkailuauditointeja, toteutettava seurannan asianmukaisen tason varmistamiseksi kaikki tällaisissa olosuhteissa edelleen mahdolliset toimenpiteet sen lisäksi, että arvioidaan asianmukainen määrä tarkasteluja, jotka ilmoitettu laitos on tehnyt valmistajan teknisistä asiakirjoista, mukaan luettuina kliiniset arvioinnit. Kyseisen nimeävän viranomaisen on tutkittava liitteessä II vahvistettuihin organisatorisiin ja yleisiin vaatimuksiin liittyvät muutokset, jotka ovat tapahtuneet viimeisimmän paikan päällä tehdyn arvioinnin jälkeen, sekä ilmoitetun laitoksen sen jälkeen toteuttamat toimet.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä toukokuuta 2020.

Komission puolesta

Ursula VON DER LEYEN

Puheenjohtaja

---

(1)  
  EYVL L 189, 20.7.1990, s. 17.

1

(2)  
  EYVL L 169, 12.7.1993, s. 1.

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 920/2013, annettu 24 päivänä syyskuuta 2013, aktiivisia implantoitavia lääkinnällisiä laitteita koskevan neuvoston direktiivin 90/385/ETY ja lääkinnällisistä laitteista annetun neuvoston direktiivin 93/42/ETY mukaisten ilmoitettujen laitosten nimeämisestä ja valvonnasta (EUVL L 253, 25.9.2013, s. 8).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/561, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2020, lääkinnällisistä laitteista annetun asetuksen (EU) 2017/745 muuttamisesta sen tiettyjen säännösten soveltamispäivien osalta (EUVL L 130, 24.4.2020, s. 18).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/745, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2017, lääkinnällisistä laitteista, direktiivin 2001/83/EY, asetuksen (EY) N:o 178/2002 ja asetuksen (EY) N:o 1223/2009 muuttamisesta sekä neuvoston direktiivien 90/385/ETY ja 93/42/ETY kumoamisesta (EUVL L 117, 5.5.2017, s. 1).

5

---

PÄÄTÖKSET

| 19.5.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 156/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 156/6

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2020/667,

annettu 6 päivänä toukokuuta 2020,

päätöksen 2012/688/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse taajuusalueisiin 1 920–1 980 MHz ja 2 110–2 170 MHz sovellettavien teknisten ehtojen päivittämisestä

(tiedoksiannettu numerolla C(2020) 2816)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan yhteisön radiotaajuuspolitiikan sääntelyjärjestelmästä 7 päivänä maaliskuuta 2002 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 676/2002/EY (radiotaajuuspäätös) (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission päätöksellä 2012/688/EU (2) yhdenmukaistettiin tekniset ehdot taajuusalueiden 1 920–1 980 MHz ja 2 110–2 170 MHz käytölle sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaan unionissa pystyviä maanpäällisiä järjestelmiä varten, keskittyen pääasiassa loppukäyttäjille tarkoitettuihin langattomiin laajakaistapalveluihin. |
| --- | --- |

(1)

Komission päätöksellä 2012/688/EU (2) yhdenmukaistettiin tekniset ehdot taajuusalueiden 1 920–1 980 MHz ja 2 110–2 170 MHz käytölle sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaan unionissa pystyviä maanpäällisiä järjestelmiä varten, keskittyen pääasiassa loppukäyttäjille tarkoitettuihin langattomiin laajakaistapalveluihin.

| (2) | Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 243/2012/EU (3) 6 artiklan 3 kohdassa edellytetään, että jäsenvaltiot edistävät sitä, että sähköisten viestintäpalveluiden tarjoajat saattavat verkkonsa vastaamaan uusinta ja tehokkainta teknologiaa taajuusylijäämien luomiseksi itselleen teknologia- ja palveluneutraaliuden periaatteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 243/2012/EU (3) 6 artiklan 3 kohdassa edellytetään, että jäsenvaltiot edistävät sitä, että sähköisten viestintäpalveluiden tarjoajat saattavat verkkonsa vastaamaan uusinta ja tehokkainta teknologiaa taajuusylijäämien luomiseksi itselleen teknologia- ja palveluneutraaliuden periaatteiden mukaisesti.

| (3) | Komission tiedonannossa ”Verkkoyhteydet kilpailukykyisillä digitaalisilla sisämarkkinoilla – Kohti eurooppalaista gigabittiyhteiskuntaa” (4) vahvistetaan verkkoyhteyksiä koskevia uusia tavoitteita, jotka unionin on saavutettava erittäin suuren kapasiteetin verkkojen laajan käyttöönoton ja omaksumisen avulla. Tämän vuoksi komission tiedonannossa ”5G-Eurooppa: toimintasuunnitelma (5)” katsotaan, että tarvitaan EU-tason toimintaa, mukaan lukien radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän lausunnon pohjalta tehtävä taajuusalueen nimeäminen ja harmonisointi 5G:tä varten, jotta voidaan varmistaa 5G-palvelu kaikilla kaupunkialueilla ja keskeisillä maaliikenneväylillä vuoteen 2025 mennessä. |
| --- | --- |

(3)

Komission tiedonannossa ”Verkkoyhteydet kilpailukykyisillä digitaalisilla sisämarkkinoilla – Kohti eurooppalaista gigabittiyhteiskuntaa” (4) vahvistetaan verkkoyhteyksiä koskevia uusia tavoitteita, jotka unionin on saavutettava erittäin suuren kapasiteetin verkkojen laajan käyttöönoton ja omaksumisen avulla. Tämän vuoksi komission tiedonannossa ”5G-Eurooppa: toimintasuunnitelma (5)” katsotaan, että tarvitaan EU-tason toimintaa, mukaan lukien radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän lausunnon pohjalta tehtävä taajuusalueen nimeäminen ja harmonisointi 5G:tä varten, jotta voidaan varmistaa 5G-palvelu kaikilla kaupunkialueilla ja keskeisillä maaliikenneväylillä vuoteen 2025 mennessä.

| (4) | Radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevä ryhmä on antanut Euroopan 5G-verkkoja koskevasta strategisesta etenemissuunnitelmasta kaksi lausuntoa (16. marraskuuta 2016 (6) ja 30. tammikuuta 2019 (7)), joissa se totesi, että on varmistettava, että kaikkia taajuusalueita koskevat matkaviestinverkkoja varten jo yhdenmukaistetut tekniset ja sääntelylliset ehdot soveltuvat myös 5G-käyttöön. Paritettu maanpäällinen 2 GHz:n taajuusalue on yksi tällainen taajuusalue. |
| --- | --- |

(4)

Radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevä ryhmä on antanut Euroopan 5G-verkkoja koskevasta strategisesta etenemissuunnitelmasta kaksi lausuntoa (16. marraskuuta 2016 (6) ja 30. tammikuuta 2019 (7)), joissa se totesi, että on varmistettava, että kaikkia taajuusalueita koskevat matkaviestinverkkoja varten jo yhdenmukaistetut tekniset ja sääntelylliset ehdot soveltuvat myös 5G-käyttöön. Paritettu maanpäällinen 2 GHz:n taajuusalue on yksi tällainen taajuusalue.

| (5) | Komissio antoi 12. heinäkuuta 2018 päätöksen 676/2002/EY 4 artiklan 2 kohdan nojalla Euroopan radio-, tele- ja postihallintojen yhteistyökonferenssille (CEPT) tehtäväksi tarkastella tiettyjen EU:n yhdenmukaistettujen taajuusalueiden, mukaan lukien paritettu maanpäällinen 2 GHz:n taajuusalue, yhdenmukaistettuja teknisiä ehtoja ja kehittää seuraavan sukupolven (5G) maanpäällisille langattomille järjestelmille mahdollisimman vähän rajoittavia yhdenmukaistettuja teknisiä ehtoja. |
| --- | --- |

(5)

Komissio antoi 12. heinäkuuta 2018 päätöksen 676/2002/EY 4 artiklan 2 kohdan nojalla Euroopan radio-, tele- ja postihallintojen yhteistyökonferenssille (CEPT) tehtäväksi tarkastella tiettyjen EU:n yhdenmukaistettujen taajuusalueiden, mukaan lukien paritettu maanpäällinen 2 GHz:n taajuusalue, yhdenmukaistettuja teknisiä ehtoja ja kehittää seuraavan sukupolven (5G) maanpäällisille langattomille järjestelmille mahdollisimman vähän rajoittavia yhdenmukaistettuja teknisiä ehtoja.

| (6) | CEPT julkaisi raporttinsa (CEPT:n raportti 72) 5. heinäkuuta 2019. Siinä ehdotettiin EU:ssa yhdenmukaistettuja teknisiä ehtoja paritetun maanpäällisen 2 GHz:n taajuusalueen taajuusjärjestelyksi ja BEM-arvoiksi (Block Edge Mask), jotka soveltuvat seuraavan sukupolven (5G) maanpäällisten langattomien järjestelmien käyttöön. CEPT:n raportissa 72 todetaan, että taajuusjärjestelyn ala- ja ylärajataajuuksien 300 kHz:n suojakaista voidaan poistaa. |
| --- | --- |

(6)

CEPT julkaisi raporttinsa (CEPT:n raportti 72) 5. heinäkuuta 2019. Siinä ehdotettiin EU:ssa yhdenmukaistettuja teknisiä ehtoja paritetun maanpäällisen 2 GHz:n taajuusalueen taajuusjärjestelyksi ja BEM-arvoiksi (Block Edge Mask), jotka soveltuvat seuraavan sukupolven (5G) maanpäällisten langattomien järjestelmien käyttöön. CEPT:n raportissa 72 todetaan, että taajuusjärjestelyn ala- ja ylärajataajuuksien 300 kHz:n suojakaista voidaan poistaa.

| (7) | On huomattava, että taajuusalueen 2 110–2 170 MHz tukiasemien häiriöalue alkaa 10 MHz:n päästä taajuusalueen reunasta. |
| --- | --- |

(7)

On huomattava, että taajuusalueen 2 110–2 170 MHz tukiasemien häiriöalue alkaa 10 MHz:n päästä taajuusalueen reunasta.

| (8) | CEPT:n raportti 72 kattaa aktiiviset antennijärjestelmät ja ei-aktiiviset antennijärjestelmät, joita käytetään langattomia sähköisiä laajakaistaviestintäpalveluja tarjoavissa järjestelmissä. Raportissa käsitellään näiden järjestelmien rinnakkaiseloa taajuusalueen sisällä ja viereisten taajuusalueiden palveluiden kanssa (kuten alle 2 110 MHz:n ja yli 2 200 MHz:n avaruusradioyhteyspalvelut). Paritetun maanpäällisen 2 GHz:n taajuusalueen minkä tahansa uuden käytön olisi edelleen suojattava olemassa olevia palveluita viereisillä taajuusalueilla. |
| --- | --- |

(8)

CEPT:n raportti 72 kattaa aktiiviset antennijärjestelmät ja ei-aktiiviset antennijärjestelmät, joita käytetään langattomia sähköisiä laajakaistaviestintäpalveluja tarjoavissa järjestelmissä. Raportissa käsitellään näiden järjestelmien rinnakkaiseloa taajuusalueen sisällä ja viereisten taajuusalueiden palveluiden kanssa (kuten alle 2 110 MHz:n ja yli 2 200 MHz:n avaruusradioyhteyspalvelut). Paritetun maanpäällisen 2 GHz:n taajuusalueen minkä tahansa uuden käytön olisi edelleen suojattava olemassa olevia palveluita viereisillä taajuusalueilla.

| (9) | CEPT:n raportin 72 päätelmiä olisi sovellettava koko unionissa ja jäsenvaltioiden olisi pantava ne täytäntöön viipymättä. Näin voidaan edistää paritetun maanpäällisen 2 GHz:n taajuusalueen saatavuutta ja käyttöä 5G:n käyttöönottoa varten ja samalla ylläpitää teknologia- ja palveluneutraaliuden periaatteita. |
| --- | --- |

(9)

CEPT:n raportin 72 päätelmiä olisi sovellettava koko unionissa ja jäsenvaltioiden olisi pantava ne täytäntöön viipymättä. Näin voidaan edistää paritetun maanpäällisen 2 GHz:n taajuusalueen saatavuutta ja käyttöä 5G:n käyttöönottoa varten ja samalla ylläpitää teknologia- ja palveluneutraaliuden periaatteita.

| (10) | Sillä, että paritettu maanpäällinen 2 GHz:n taajuusalue ’varataan ja asetetaan saataville’, tarkoitetaan tässä päätöksessä seuraavia vaiheita: i) taajuusjakoa koskevan kansallisen lainsäädäntökehyksen mukauttaminen siten, että se kattaa kyseisen taajuusalueen suunnitellun käytön tässä päätöksessä esitettyjen yhdenmukaistettujen teknisten ehtojen mukaisesti, ii) kaikkien tarvittavien toimenpiteiden aloittaminen, jotta voidaan tarpeellisilta osin varmistaa rinnakkaistoiminta nykyisen käytön kanssa kyseisellä taajuusalueella, ja iii) asianmukaisten toimenpiteiden aloittaminen, mitä tuetaan tarvittaessa käynnistämällä sidosryhmäkuuleminen, jotta kyseistä taajuusaluetta voidaan käyttää unionin tason sovellettavan lainsäädäntökehyksen mukaisesti, mukaan lukien tämän päätöksen yhdenmukaistetut tekniset ehdot. |
| --- | --- |

(10)

Sillä, että paritettu maanpäällinen 2 GHz:n taajuusalue ’varataan ja asetetaan saataville’, tarkoitetaan tässä päätöksessä seuraavia vaiheita: i) taajuusjakoa koskevan kansallisen lainsäädäntökehyksen mukauttaminen siten, että se kattaa kyseisen taajuusalueen suunnitellun käytön tässä päätöksessä esitettyjen yhdenmukaistettujen teknisten ehtojen mukaisesti, ii) kaikkien tarvittavien toimenpiteiden aloittaminen, jotta voidaan tarpeellisilta osin varmistaa rinnakkaistoiminta nykyisen käytön kanssa kyseisellä taajuusalueella, ja iii) asianmukaisten toimenpiteiden aloittaminen, mitä tuetaan tarvittaessa käynnistämällä sidosryhmäkuuleminen, jotta kyseistä taajuusaluetta voidaan käyttää unionin tason sovellettavan lainsäädäntökehyksen mukaisesti, mukaan lukien tämän päätöksen yhdenmukaistetut tekniset ehdot.

| (11) | Jäsenvaltioilla olisi oltava riittävästi aikaa mukauttaa nykyiset toimiluvat uusien teknisten ehtojen yleisten parametrien mukaisiksi, jos se on perusteltua. |
| --- | --- |

(11)

Jäsenvaltioilla olisi oltava riittävästi aikaa mukauttaa nykyiset toimiluvat uusien teknisten ehtojen yleisten parametrien mukaisiksi, jos se on perusteltua.

| (12) | Rajat ylittävät sopimukset jäsenvaltioiden välillä ja kolmansien maiden kanssa voivat olla tarpeen, jotta varmistetaan, että jäsenvaltiot panevat tässä päätöksessä vahvistetut parametrit täytäntöön tavalla, jolla vältetään haitalliset häiriöt, tehostetaan taajuuksien käyttöä ja estetään taajuuksien hajanainen käyttö. |
| --- | --- |

(12)

Rajat ylittävät sopimukset jäsenvaltioiden välillä ja kolmansien maiden kanssa voivat olla tarpeen, jotta varmistetaan, että jäsenvaltiot panevat tässä päätöksessä vahvistetut parametrit täytäntöön tavalla, jolla vältetään haitalliset häiriöt, tehostetaan taajuuksien käyttöä ja estetään taajuuksien hajanainen käyttö.

| (13) | Sen vuoksi päätöstä 2012/688/EU olisi muutettava. |
| --- | --- |

(13)

Sen vuoksi päätöstä 2012/688/EU olisi muutettava.

| (14) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat päätöksellä N:o 676/2002/EY perustetun radiotaajuuskomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(14)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat päätöksellä N:o 676/2002/EY perustetun radiotaajuuskomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätös 2012/688/EU seuraavasti:

| 1) | Korvataan 2 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti:

  ”1.   Jäsenvaltioiden on varattava ja asetettava ilman yksinoikeutta saataville paritettu maanpäällinen 2 GHz taajuusalue sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaan pystyville maanpäällisille järjestelmille tämän päätöksen liitteessä asetettujen parametrien mukaisesti.


  2.   Jäsenvaltioiden ei 1 päivään tammikuuta 2026 saakka tarvitse soveltaa liitteessä olevassa B jaksossa vahvistettuja yleisiä parametreja tämän päätöksen voimaantulopäivänä olemassa oleviin maanpäällisten sähköisten viestintäverkkojen oikeuksiin käyttää taajuuksia paritetulla maanpäällisellä 2 GHz:n taajuusalueella siltä osin kuin kyseisten oikeuksien käyttö ei estä kyseisen taajuusalueen käyttöä liitteen mukaisesti markkinoiden kysynnän mukaan.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 2 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti:

”1.   Jäsenvaltioiden on varattava ja asetettava ilman yksinoikeutta saataville paritettu maanpäällinen 2 GHz taajuusalue sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaan pystyville maanpäällisille järjestelmille tämän päätöksen liitteessä asetettujen parametrien mukaisesti.

2.   Jäsenvaltioiden ei 1 päivään tammikuuta 2026 saakka tarvitse soveltaa liitteessä olevassa B jaksossa vahvistettuja yleisiä parametreja tämän päätöksen voimaantulopäivänä olemassa oleviin maanpäällisten sähköisten viestintäverkkojen oikeuksiin käyttää taajuuksia paritetulla maanpäällisellä 2 GHz:n taajuusalueella siltä osin kuin kyseisten oikeuksien käyttö ei estä kyseisen taajuusalueen käyttöä liitteen mukaisesti markkinoiden kysynnän mukaan.”

| 2) | Lisätään 3 artiklaan toinen kohta seuraavasti:

  ”Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle kertomus tämän päätöksen täytäntöönpanosta viimeistään 30 päivänä huhtikuuta 2021.” |
| --- | --- |

2)

Lisätään 3 artiklaan toinen kohta seuraavasti:

”Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle kertomus tämän päätöksen täytäntöönpanosta viimeistään 30 päivänä huhtikuuta 2021.”

| 3) | Korvataan liite tämän päätöksen liitteellä. |
| --- | --- |

3)

Korvataan liite tämän päätöksen liitteellä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 6 päivänä toukokuuta 2020.

Komission puolesta

Thierry BRETON

Komission jäsen

---

(1)  
  EYVL 108, 24.4.2002, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanopäätös 2012/688/EU, annettu 5 päivänä marraskuuta 2012, taajuusalueiden 1 920–1 980 MHz ja 2 110–2 170 MHz käytön yhdenmukaistamisesta sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaan unionissa pystyviä maanpäällisiä järjestelmiä varten (EUVL L 307, 7.11.2012, s. 84).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 243/2012/EU, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2012, monivuotisen radiotaajuuspoliittisen ohjelman perustamisesta (EUVL L 81, 21.3.2012, s. 7).

3

(4)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Verkkoyhteydet kilpailukykyisillä digitaalisilla sisämarkkinoilla – Kohti eurooppalaista gigabittiyhteiskuntaa, COM(2016) 587 final.

4

(5)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: 5G-Eurooppa: toimintasuunnitelma, COM(2016) 588 final.

5

(6)  Asiakirja RSPG16-032 final, 9. marraskuuta 2016, ”Strategic Roadmap Towards 5G for Europe: Opinion on spectrum related aspects for next-generation wireless systems (5G) (RSPG 1st opinion on 5G)”.

6

(7)  Asiakirja RSPG19-007 final, 30. tammikuuta 2019, ”Strategic Spectrum Roadmap Towards 5G for Europe: Opinion on 5G implementation challenges (RSPG 3rd opinion on 5G)”.

7

---

LIITE

”FILIITE

2 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETUT PARAMETRIT

A.   MÄÄRITELMÄT

Aktiivisilla antennijärjestelmillä, jäljempänä ’AAS’, tarkoitetaan tukiasemaa ja antennijärjestelmää, jossa antennielementtien välistä amplitudia ja/tai vaihetta muutetaan jatkuvasti siten, että tuloksena saatava antennin suuntakuvio vaihtelee vastauksena radioympäristön lyhytaikaisiin muutoksiin. Tähän ei sisälly pitkän aikavälin säteen muokkaaminen, kuten kiinteä sähköinen kallistus alaspäin. Aktiivisen antennijärjestelmän tukiasemissa antennijärjestelmä on integroitu osaksi tukiasemajärjestelmää tai -tuotetta.

Ei-aktiivisilla antennijärjestelmillä, jäljempänä ’ei-AAS’ tarkoitetaan tukiasemaa ja antennijärjestelmää, joka tarjoaa yhden tai useamman antenniliittimen yhteen tai useampaan erikseen suunniteltuun passiiviseen antennielementtiin radioaaltojen lähettämistä varten. Antennielementteihin tulevien signaalien amplitudia ja vaihetta ei muuteta jatkuvasti radioympäristössä tapahtuvien lyhytaikaisten muutosten vuoksi.

Ekvivalenttisella isotrooppisella säteilyteholla, jäljempänä ’EIRP’, tarkoitetaan antenniin syötetyn tehon ja antennivahvistuksen tuloa määräsuunnassa suhteessa isotrooppiseen antenniin (absoluuttinen eli isotrooppinen vahvistus).

Kokonaissäteilyteholla, jäljempänä ’TRP’, mitataan komposiittiantennin säteilemää tehoa. Se vastaa antennin ryhmäjärjestelmään syötetyn ottotehon kokonaismäärää vähennettynä mahdollisilla antenniryhmäjärjestelmän häviöillä. TRP:llä tarkoitetaan koko säteilyalueella kaikkiin suuntiin aiheutetun säteilytehon integraalia, mikä osoitetaan kaavalla

Image 1

jossa P(θ,φ) on antenniryhmäjärjestelmän säteilemä teho suuntaan (θ,φ) saatuna kaavasta

P(θ, φ) = PTxg(θ, φ)

jossa PTx ilmaisee antenniryhmäjärjestelmään syötetyn tehon (watteina) ja g(θ,φ) antenniryhmäjärjestelmien suuntavahvistuksen suunnassa (θ, φ).

B.   YLEISET PARAMETRIT

Paritetulla maanpäällisellä 2 GHz taajuusalueella sovelletaan seuraavaa taajuusjärjestelyä:

| 1) | Dupleksointitekniikkana on taajuusjakoinen dupleksi (FDD). Dupleksiväli on 190 MHz, ja päätelaitteen lähetyksissä (nouseva FDD-siirtotie) käytetään taajuusalueen alempaa osaa 1 920–1 980 MHz (alempi alue) ja tukiasemien lähetyksissä (laskeva FDD-siirtotie) taajuusalueen ylempää osaa 2 110–2 170 MHz (ylempi alue). |
| --- | --- |

1)

Dupleksointitekniikkana on taajuusjakoinen dupleksi (FDD). Dupleksiväli on 190 MHz, ja päätelaitteen lähetyksissä (nouseva FDD-siirtotie) käytetään taajuusalueen alempaa osaa 1 920–1 980 MHz (alempi alue) ja tukiasemien lähetyksissä (laskeva FDD-siirtotie) taajuusalueen ylempää osaa 2 110–2 170 MHz (ylempi alue).

| 2) | Käyttöön osoitettavat lohkokoot ovat 5 MHz:n kerrannaisia (1). Osoitetun lohkon alempi taajuusraja alemmalla taajuusalueella 1 920–1 980 MHz on sama kuin taajuusalueen alareuna 1 920 MHz tai 5 MHz:n kerrannaisen etäisyydellä siitä. Osoitetun lohkon alempi taajuusraja ylemmällä taajuusalueella 2 110–2 170 MHz on sama kuin taajuusalueen alareuna 2 110 MHz tai 5 MHz:n kerrannaisen etäisyydellä siitä. Osoitetun lohkon koko voi myös olla 4.8–5 MHz, jos se sopii edellä määritellyn 5 MHz:n lohkon rajojen sisäpuolelle. |
| --- | --- |

2)

Käyttöön osoitettavat lohkokoot ovat 5 MHz:n kerrannaisia (1). Osoitetun lohkon alempi taajuusraja alemmalla taajuusalueella 1 920–1 980 MHz on sama kuin taajuusalueen alareuna 1 920 MHz tai 5 MHz:n kerrannaisen etäisyydellä siitä. Osoitetun lohkon alempi taajuusraja ylemmällä taajuusalueella 2 110–2 170 MHz on sama kuin taajuusalueen alareuna 2 110 MHz tai 5 MHz:n kerrannaisen etäisyydellä siitä. Osoitetun lohkon koko voi myös olla 4.8–5 MHz, jos se sopii edellä määritellyn 5 MHz:n lohkon rajojen sisäpuolelle.

| 3) | Alempaa taajuusaluetta 1 920–1 980 MHz tai sen osia voidaan käyttää pelkästään nousevan siirtotien käyttöön (2) ilman paritettuja taajuuksia ylemmällä taajuusalueella 2 110–2 170 MHz. |
| --- | --- |

3)

Alempaa taajuusaluetta 1 920–1 980 MHz tai sen osia voidaan käyttää pelkästään nousevan siirtotien käyttöön (2) ilman paritettuja taajuuksia ylemmällä taajuusalueella 2 110–2 170 MHz.

| 4) | Ylempää taajuusaluetta 2 110–2 170 MHz tai sen osia voidaan käyttää pelkästään laskevan siirtotien käyttöön (3) ilman paritettuja taajuuksia alemmalla taajuusalueella 1 920–1 980 MHz. |
| --- | --- |

4)

Ylempää taajuusaluetta 2 110–2 170 MHz tai sen osia voidaan käyttää pelkästään laskevan siirtotien käyttöön (3) ilman paritettuja taajuuksia alemmalla taajuusalueella 1 920–1 980 MHz.

| 5) | Tukiasemien ja päätelaitteiden lähetysten on noudatettava C ja D jaksoissa täsmennettyjä teknisiä ehtoja. |
| --- | --- |

5)

Tukiasemien ja päätelaitteiden lähetysten on noudatettava C ja D jaksoissa täsmennettyjä teknisiä ehtoja.

C.   TUKIASEMIEN TEKNISET EHDOT – BEM-ARVOT

Seuraavassa esitetty tukiasemien tekninen parametri BEM (Block Edge Mask) on yksi naapuriverkkojen rinnakkaistoiminnan keskeisistä edellytyksistä, kun kahden- tai monenvälisiä sopimuksia tällaisten naapuriverkkojen operaattorien välillä ei ole tehty. Myös vähemmän tiukkoja teknisiä parametreja voidaan käyttää, jos kaikki asiaankuuluvat tällaisten verkkojen operaattorit niin yhteisesti sopivat edellyttäen, että kyseiset operaattorit noudattavat edelleen muiden palvelujen, sovellusten tai verkkojen suojaamiseen sovellettavia teknisiä ehtoja sekä rajat ylittävästä koordinoinnista johtuvia velvoitteita.

BEM koostuu useista osatekijöistä, jotka esitetään taulukossa 1. Lohkonsisäistä tehorajaa sovelletaan operaattorille osoitettuun lohkoon. Perustason tehoraja, jonka tarkoituksena on suojata muiden operaattorien taajuuksia, sekä siirtymäalueen tehoraja, joka mahdollistaa rajataajuussuodatuksen siirtymän lohkonsisäisestä tehorajasta perustason tehorajaan, edustavat lohkonulkoisia osatekijöitä.

Tehorajat ilmoitetaan erikseen ei-aktiivisille antennijärjestelmille ja aktiivisille antennijärjestelmille. Ei-aktiivisten antennijärjestelmien tehorajat koskevat keskimääräistä ekvivalenttista isotrooppista säteilytehoa (EIRP). Aktiivisten antennijärjestelmien tehorajat koskevat keskimääräistä kokonaissäteilytehoa (TRP) (4). Keskimääräinen EIRP tai keskimääräinen TRP mitataan laskemalla tietyn aikavälin ja tietyn mittauskaistanleveyden keskiarvo. Ajan suhteen keskimääräinen EIRP tai keskimääräinen TRP määritetään signaalipurskeiden aktiivijakson keskiarvona, ja se vastaa yhtä tehonsäädön asetusta. Taajuuden suhteen keskimääräinen EIRP tai keskimääräinen TRP määritetään taulukoissa 2, 3 ja 4 yksilöidyllä mittauskaistanleveydellä (5). Yleensä, ja mikäli toisin ei mainita, BEM-tehorajat vastaavat laitteen säteilemää yhteenlaskettua tehoa kaikki lähetysantennit mukaan luettuina, paitsi ei-aktiivisten antennijärjestelmien tukiasemien perus- ja siirtymävaatimusten osalta, jotka määritetään antennikohtaisesti.

BEM

Image 2

Taulukko 1

BEM-osatekijöiden määritelmät

| BEM-osatekijä | Määritelmä |
| --- | --- |
| Lohkonsisäinen | Viittaa lohkoon, jolle BEM määritetään. |
| Perustaso | Langattomien laajakaistayhteyksien sähköiseen viestintäpalveluverkkoon käytettävät laskevan FDD-siirtotien taajuudet, lukuun ottamatta operaattorille osoitettua lohkoa ja vastaavia siirtymäalueita. |
| Siirtymäalue | Laskevan FDD-siirtotien taajuudet 0–10 MHz operaattorille osoitetun lohkon alapuolella ja 0–10 MHz lohkon yläpuolella. Siirtymäalueita ei sovelleta alle 2 110 MHz:n tai yli 2 170 MHz:n taajuuksiin. |

BEM-osatekijä

Määritelmä

Lohkonsisäinen

Viittaa lohkoon, jolle BEM määritetään.

Perustaso

Langattomien laajakaistayhteyksien sähköiseen viestintäpalveluverkkoon käytettävät laskevan FDD-siirtotien taajuudet, lukuun ottamatta operaattorille osoitettua lohkoa ja vastaavia siirtymäalueita.

Siirtymäalue

Laskevan FDD-siirtotien taajuudet 0–10 MHz operaattorille osoitetun lohkon alapuolella ja 0–10 MHz lohkon yläpuolella. Siirtymäalueita ei sovelleta alle 2 110 MHz:n tai yli 2 170 MHz:n taajuuksiin.

Taulukko 2

Lohkonsisäiset tehorajat ei-AAS- ja AAS-tukiasemille

| BEM-osatekijä | Taajuusalue | Ei-AAS:n EIRP-raja | AAS:n EIRP-raja |
| --- | --- | --- | --- |
| Lohkonsisäinen | Operaattorille osoitettu lohko | Ei pakollinen.
  Jos jäsenvaltio asettaa ylärajan, voidaan soveltaa arvoa 65 dBm/(5 MHz) antennia kohti. | Ei pakollinen.
  Jos jäsenvaltio asettaa ylärajan, voidaan soveltaa arvoa 57 dBm/(5 MHz) solua (6) kohti. |

BEM-osatekijä

Taajuusalue

Ei-AAS:n EIRP-raja

AAS:n EIRP-raja

Lohkonsisäinen

Operaattorille osoitettu lohko

Ei pakollinen.

Jos jäsenvaltio asettaa ylärajan, voidaan soveltaa arvoa 65 dBm/(5 MHz) antennia kohti.

Ei pakollinen.

Jos jäsenvaltio asettaa ylärajan, voidaan soveltaa arvoa 57 dBm/(5 MHz) solua (6) kohti.

Selvennys taulukkoon 2:

Vastaava lohkonsisäinen TRP-raja määritetään standardin ETSI TS 138 104 V15.6.0 liitteen F kohdissa F.2 ja F.3 annettujen ohjeiden mukaisesti käyttäen perustana 17dBi:n suuruista antennin vahvistusta ja yhteensä kahdeksaa mukautuvakeilaista (beamforming) antennielementtiä (skaalauskerroin 9 dB):

65 dBm/(5 MHz) – 17 dBi + 9 dB = 57 dBm/(5 MHz).

Taulukko 3

Perustason lohkon ulkopuoliset tehorajat ei-AAS- ja AAS-tukiasemille

| BEM-osatekijä | Taajuusalue laskevan FDD-siirtotien sisällä | Ei-AAS:n keskimääräinen EIRP-raja antennia kohti (7) | AAS:n keskimääräinen TRP-raja solua kohti (8) | Mittauskaistanleveys |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Perustaso | Taajuudet yli 10 MHz päässä lohkon ylä- tai alareunasta | 9 dBm | 1 dBm | 5 MHz |

BEM-osatekijä

Taajuusalue laskevan FDD-siirtotien sisällä

Ei-AAS:n keskimääräinen EIRP-raja antennia kohti (7)

AAS:n keskimääräinen TRP-raja solua kohti (8)

Mittauskaistanleveys

Perustaso

Taajuudet yli 10 MHz päässä lohkon ylä- tai alareunasta

9 dBm

1 dBm

5 MHz

Taulukko 4

Siirtymäalueen lohkon ulkopuoliset tehorajat ei-AAS- ja AAS-tukiasemille

| BEM-osatekijä | Taajuusalue laskevan FDD-siirtotien sisällä | Ei-AAS:n keskimääräinen EIRP-raja antennia kohti (9) | AAS:n keskimääräinen TRP-raja solua kohti (10) | Mittauskaistanleveys |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Siirtymäalue | –10:stä –5:een MHz lohkon alareunasta | 11 dBm | 3 dBm | 5 MHz |
| –5:stä 0:aan MHz lohkon alareunasta | 16,3 dBm | 8 dBm | 5 MHz |
| 0:sta +5:een MHz lohkon yläreunasta | 16,3 dBm | 8 dBm | 5 MHz |
| + 5:stä +10:een MHz lohkon yläreunasta | 11 dBm | 3 dBm | 5 MHz |

BEM-osatekijä

Taajuusalue laskevan FDD-siirtotien sisällä

Ei-AAS:n keskimääräinen EIRP-raja antennia kohti (9)

AAS:n keskimääräinen TRP-raja solua kohti (10)

Mittauskaistanleveys

Siirtymäalue

–10:stä –5:een MHz lohkon alareunasta

11 dBm

3 dBm

5 MHz

–5:stä 0:aan MHz lohkon alareunasta

16,3 dBm

8 dBm

5 MHz

0:sta +5:een MHz lohkon yläreunasta

16,3 dBm

8 dBm

5 MHz

- 5:stä +10:een MHz lohkon yläreunasta

11 dBm

3 dBm

5 MHz

Selvennys taulukoihin 3 ja 4:

AAS-tukiasemien harhalähetteiden tehon (TRP) standardointia koskevien standardin ETSI TS 138 104 (V15.6.0) liitteen F jaksojen F.2 ja F.3 mukaisesti lohkon ulkopuoliset TRP-rajat asetetaan arvoon, joka vastaa kahdeksaa mukautuvakeilaista (beamforming) antennielementtiä, jolloin AAS:n ja ei-AAS:n välinen ero on 8 dB, kuten lohkonsisäisessä tapauksessa.

D.   PÄÄTELAITTEIDEN TEKNISET EHDOT

Taulukko 5

Päätelaitteen BEM:n lohkonsisäinen tehoraja

| Suurin sallittu keskimääräinen teho lohkon sisällä (11) | 24 dBm |
| --- | --- |

Suurin sallittu keskimääräinen teho lohkon sisällä (11)

24 dBm

Selvennys taulukkoon 5:

Jäsenvaltiot voivat joustaa tästä rajoituksesta erityisissä käyttötilanteissa, esim. kiinteissä päätelaitteissa maaseudulla, edellyttäen että muiden palvelujen, verkkojen tai sovellusten suojaus ei vaarannu ja rajat ylittäviä velvoitteita noudatetaan.

---

(1)  Koska UMTS-kanavaväli on 200 kHz, UMTS-järjestelmää varten osoitetun lohkon keskitaajuus voidaan taajuusjärjestelyssä siirtää 100 kHz:n päähän lohkon keskikohdasta.

1

(2)  Kuten täydentävä nouseva siirtotie (SUL)

2

(3)  Kuten täydentävä laskeva siirtotie (SDL)

3

(4)  Kokonaissäteilyteho TRP mittaa antennin säteilemän tehon tosiasiallista suuruutta. EIRP ja TRP ovat samanarvoiset isotrooppisten antennien osalta.

4

(5)  Vaatimustenmukaisuuden testaamiseen käytetyn mittauslaitteiston todellinen mittauskaistanleveys voi olla pienempi kuin taulukoissa yksilöity mittauskaistanleveys.

5

(6)  Monisektorisessa tukiasemassa aktiivisen antennijärjestelmän säteilytehorajaa sovelletaan kuhunkin sektoriin.

6

(7)  Ei-AAS:n BEM-taso on määritelty antennikohtaisesti ja sitä sovelletaan tukiasemakokonaisuuksiin, joissa on enimmillään neljä antennia sektoria kohden.

7

(8)  Monisektorisessa tukiasemassa aktiivisen antennijärjestelmän säteilytehorajaa sovelletaan kuhunkin sektoriin.

8

(9)  Ei-AAS:n BEM-taso on määritelty antennikohtaisesti ja sitä sovelletaan tukiasemakokonaisuuksiin, joissa on enimmillään neljä antennia sektoria kohden.

9

(10)  Monisektorisessa tukiasemassa aktiivisen antennijärjestelmän säteilytehorajaa sovelletaan kuhunkin sektoriin.

10

(11)  Tämä tehorajoitus määritetään EIRP:nä päätelaitteille, jotka on suunniteltu kiinteiksi tai asennettaviksi, ja TRP:nä päätelaitteille, jotka on suunniteltu mukana kannettaviksi. EIRP ja TRP ovat samanarvoiset isotrooppisten antennien osalta. Tähän arvoon voidaan soveltaa yhdenmukaistetuissa standardeissa määriteltyä toleranssia, jotta otetaan huomioon toiminta äärimmäisissä olosuhteissa ja tuotannon toleranssit.

11

---

| 19.5.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 156/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 156/13

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2020/668,

annettu 18 päivänä toukokuuta 2020,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/425 tueksi laadituista henkilönsuojaimia koskevista yhdenmukaistetuista standardeista

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eurooppalaisesta standardoinnista, neuvoston direktiivien 89/686/ETY ja 93/15/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/9/EY, 94/25/EY, 95/16/EY, 97/23/EY, 98/34/EY, 2004/22/EY, 2007/23/EY, 2009/23/EY ja 2009/105/EY muuttamisesta ja neuvoston päätöksen 87/95/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1673/2006/EY kumoamisesta 25 päivänä lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1025/2012 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 6 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/425 (2) 14 artiklan mukaan henkilönsuojaimia, jotka ovat sellaisten yhdenmukaistettujen standardien tai niiden osien mukaisia, joiden viitetiedot on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, on pidettävä kyseisten standardien tai niiden osien kattamien olennaisten terveys- ja turvallisuusvaatimusten, joista säädetään kyseisen asetuksen liitteessä II, mukaisina. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/425 (2) 14 artiklan mukaan henkilönsuojaimia, jotka ovat sellaisten yhdenmukaistettujen standardien tai niiden osien mukaisia, joiden viitetiedot on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, on pidettävä kyseisten standardien tai niiden osien kattamien olennaisten terveys- ja turvallisuusvaatimusten, joista säädetään kyseisen asetuksen liitteessä II, mukaisina.

| (2) | Komissio pyysi kirjeellä M/031, jonka otsikko oli ”STANDARDISATION MANDATE TO CEN/Cenelec CONCERNING STANDARDS FOR PERSONAL PROTECTIVE EQUIPMENT”, Euroopan standardointikomiteaa (CEN) ja Euroopan sähkötekniikan standardointikomiteaa (Cenelec) kehittämään ja laatimaan yhdenmukaistettuja standardeja neuvoston direktiivin 89/686/ETY (3) tueksi. |
| --- | --- |

(2)

Komissio pyysi kirjeellä M/031, jonka otsikko oli ”STANDARDISATION MANDATE TO CEN/Cenelec CONCERNING STANDARDS FOR PERSONAL PROTECTIVE EQUIPMENT”, Euroopan standardointikomiteaa (CEN) ja Euroopan sähkötekniikan standardointikomiteaa (Cenelec) kehittämään ja laatimaan yhdenmukaistettuja standardeja neuvoston direktiivin 89/686/ETY (3) tueksi.

| (3) | Direktiivi 89/686/ETY korvattiin 21 päivästä huhtikuuta 2018 asetuksella (EU) 2016/425, jolla tehtiin vain muutamia muutoksia direktiivin 89/686/ETY liitteessä II vahvistettuihin olennaisiin terveys- ja turvallisuusvaatimuksiin. Pyynnön M/031 perusteella laaditut yhdenmukaistetut standardit on laadittu yksinomaan niiden olennaisten terveys- ja turvallisuusvaatimusten tueksi, jotka ovat pysyneet suurelta osin muuttumattomina asetuksen (EU) 2016/425 korvattua direktiivin 89/686/ETY. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 89/686/ETY korvattiin 21 päivästä huhtikuuta 2018 asetuksella (EU) 2016/425, jolla tehtiin vain muutamia muutoksia direktiivin 89/686/ETY liitteessä II vahvistettuihin olennaisiin terveys- ja turvallisuusvaatimuksiin. Pyynnön M/031 perusteella laaditut yhdenmukaistetut standardit on laadittu yksinomaan niiden olennaisten terveys- ja turvallisuusvaatimusten tueksi, jotka ovat pysyneet suurelta osin muuttumattomina asetuksen (EU) 2016/425 korvattua direktiivin 89/686/ETY.

| (4) | Pyynnön M/031 perusteella CEN ja Cenelec laativat asetuksen (EU) 2016/425 tueksi seuraavat yhdenmukaistetut standardit: vuorikiipeilyvarusteita koskeva standardi EN 893:2019, suojavaatteita vaarallisia kiinteitä, nestemäisiä ja kaasumaisia kemikaaleja vastaan koskeva standardi EN 943-2:2019, suojavaatetusta ilmassa olevia kiinteitä partikkeleita, mukaan lukien radioaktiviista kontaminaatiota, vastaan koskeva standardi EN 1073-1:2016+A1:2018 ja silmiensuojaimia koskeva standardi EN 14458:2018. |
| --- | --- |

(4)

Pyynnön M/031 perusteella CEN ja Cenelec laativat asetuksen (EU) 2016/425 tueksi seuraavat yhdenmukaistetut standardit: vuorikiipeilyvarusteita koskeva standardi EN 893:2019, suojavaatteita vaarallisia kiinteitä, nestemäisiä ja kaasumaisia kemikaaleja vastaan koskeva standardi EN 943-2:2019, suojavaatetusta ilmassa olevia kiinteitä partikkeleita, mukaan lukien radioaktiviista kontaminaatiota, vastaan koskeva standardi EN 1073-1:2016+A1:2018 ja silmiensuojaimia koskeva standardi EN 14458:2018.

| (5) | Pyynnön M/031 perusteella CEN ja Cenelec tarkistivat yhdenmukaistetut standardit EN 343:2003+A1:2007/AC:2009, EN 358:1999, EN 381-5:1995, EN 381-7:1999, EN 381-9:1997, EN 381-11:2002, EN 13832-2:2006, EN 13832-3:2006, EN 14594:2005, EN 388:2016, EN 943-1:2015 ja EN 12277:2015, joiden viitetiedot on julkaistu Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa (4). Tämän seurauksena hyväksyttiin seuraavat yhdenmukaistetut standardit: suojavaatteita sadetta vastaan koskeva standardi EN 343:2019, pylväsvöitä ja varmistusvöitä sekä niiden kanssa käytettäviä hihnoja ja köysiä koskeva standardi EN 358:2018, moottorisahan käyttäjän suojavaatteita koskevat standardit EN ISO 11393-2:2019, EN ISO 11393-4:2019, EN ISO 11393-5:2019 ja EN ISO 11393-6:2019, kemikaaleilta suojaavia jalkineita koskevat standardit EN 13832-2:2018 ja EN 13832-3:2018, hengityksensuojaimia koskeva standardi EN 14594:2018, suojakäsineitä mekaanisia vaaroja vastaan koskeva standardi EN 388:2016+A1:2018, suojavaatetusta vaarallisia kiinteitä, nestemäisiä ja kaasumaisia kemikaaleja vastaan, mukaan lukien nestemäiset ja kiinteät aerosolit, koskeva standardi EN 943-1:2015+A1:2019 ja vuorikiipeilyvarusteita koskeva standardi EN 12277:2015+A1:2018. |
| --- | --- |

(5)

Pyynnön M/031 perusteella CEN ja Cenelec tarkistivat yhdenmukaistetut standardit EN 343:2003+A1:2007/AC:2009, EN 358:1999, EN 381-5:1995, EN 381-7:1999, EN 381-9:1997, EN 381-11:2002, EN 13832-2:2006, EN 13832-3:2006, EN 14594:2005, EN 388:2016, EN 943-1:2015 ja EN 12277:2015, joiden viitetiedot on julkaistu Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa (4). Tämän seurauksena hyväksyttiin seuraavat yhdenmukaistetut standardit: suojavaatteita sadetta vastaan koskeva standardi EN 343:2019, pylväsvöitä ja varmistusvöitä sekä niiden kanssa käytettäviä hihnoja ja köysiä koskeva standardi EN 358:2018, moottorisahan käyttäjän suojavaatteita koskevat standardit EN ISO 11393-2:2019, EN ISO 11393-4:2019, EN ISO 11393-5:2019 ja EN ISO 11393-6:2019, kemikaaleilta suojaavia jalkineita koskevat standardit EN 13832-2:2018 ja EN 13832-3:2018, hengityksensuojaimia koskeva standardi EN 14594:2018, suojakäsineitä mekaanisia vaaroja vastaan koskeva standardi EN 388:2016+A1:2018, suojavaatetusta vaarallisia kiinteitä, nestemäisiä ja kaasumaisia kemikaaleja vastaan, mukaan lukien nestemäiset ja kiinteät aerosolit, koskeva standardi EN 943-1:2015+A1:2019 ja vuorikiipeilyvarusteita koskeva standardi EN 12277:2015+A1:2018.

| (6) | Pyynnön M/031 perusteella CEN ja Cenelec muuttivat yhdenmukaistettua standardia EN ISO 10819:2013, jonka viitetiedot on julkaistu Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa (5). Tämän seurauksena kyseiseen yhdenmukaistettuun standardiin hyväksyttiin muutos EN ISO 10819:2013/A1:2019. |
| --- | --- |

(6)

Pyynnön M/031 perusteella CEN ja Cenelec muuttivat yhdenmukaistettua standardia EN ISO 10819:2013, jonka viitetiedot on julkaistu Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa (5). Tämän seurauksena kyseiseen yhdenmukaistettuun standardiin hyväksyttiin muutos EN ISO 10819:2013/A1:2019.

| (7) | Komissio on yhdessä CENin ja Cenelecin kanssa arvioinut, ovatko nämä standardit pyynnön M/031 mukaisia. |
| --- | --- |

(7)

Komissio on yhdessä CENin ja Cenelecin kanssa arvioinut, ovatko nämä standardit pyynnön M/031 mukaisia.

| (8) | Yhdenmukaistetut standardit EN 893:2019, EN 943-2:2019, EN 1073-1:2016+A1:2018, EN 14458:2018, EN 343:2019, EN 358:2018, EN ISO 11393-2:2019, EN ISO 11393-4:2019, EN ISO 11393-5:2019, EN ISO 11393-6:2019, EN 13832-2:2018, EN 13832-3:2018, EN 14594:2018, EN 388:2016+A1:2018, EN 943-1:2015+A1:2019, EN ISO 10819:2013, sellaisena kuin se on muutettuna standardilla EN ISO 10819:2013/A1:2019, ja EN 12277:2015+A1:2018 täyttävät vaatimukset, jotka niiden on tarkoitus kattaa ja jotka vahvistetaan asetuksessa (EU) 2016/425. Sen vuoksi on aiheellista julkaista kyseisten standardien viitetiedot Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(8)

Yhdenmukaistetut standardit EN 893:2019, EN 943-2:2019, EN 1073-1:2016+A1:2018, EN 14458:2018, EN 343:2019, EN 358:2018, EN ISO 11393-2:2019, EN ISO 11393-4:2019, EN ISO 11393-5:2019, EN ISO 11393-6:2019, EN 13832-2:2018, EN 13832-3:2018, EN 14594:2018, EN 388:2016+A1:2018, EN 943-1:2015+A1:2019, EN ISO 10819:2013, sellaisena kuin se on muutettuna standardilla EN ISO 10819:2013/A1:2019, ja EN 12277:2015+A1:2018 täyttävät vaatimukset, jotka niiden on tarkoitus kattaa ja jotka vahvistetaan asetuksessa (EU) 2016/425. Sen vuoksi on aiheellista julkaista kyseisten standardien viitetiedot Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| (9) | Lisäksi CEN ja Cenelec laativat oikaisun EN 50321-1:2018/AC: 2018–08 oikaistakseen yhdenmukaistetun standardin EN 50321-1:2018, jonka viitetiedot on julkaistu Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa (6). Kun otetaan huomioon, että kyseisessä oikaisussa tehdään teknisiä korjauksia ja että tarkoituksena on varmistaa yhdenmukaistetun standardin EN 50321-1:2018, jonka viitetiedot on jo aiemmin julkaistu, moitteeton ja johdonmukainen soveltaminen, on aiheellista, että tämän yhdenmukaistetun standardin viitetiedot julkaistaan yhdessä oikaisun viitetietojen kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(9)

Lisäksi CEN ja Cenelec laativat oikaisun EN 50321-1:2018/AC: 2018–08 oikaistakseen yhdenmukaistetun standardin EN 50321-1:2018, jonka viitetiedot on julkaistu Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa (6). Kun otetaan huomioon, että kyseisessä oikaisussa tehdään teknisiä korjauksia ja että tarkoituksena on varmistaa yhdenmukaistetun standardin EN 50321-1:2018, jonka viitetiedot on jo aiemmin julkaistu, moitteeton ja johdonmukainen soveltaminen, on aiheellista, että tämän yhdenmukaistetun standardin viitetiedot julkaistaan yhdessä oikaisun viitetietojen kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| (10) | Sen vuoksi on tarpeen poistaa yhdenmukaistettujen standardien EN 343:2003+A1:2007/AC:2009, EN 358:1999, EN 381-5:1995, EN 381-7:1999, EN 381-9:1997, EN 381-11:2002, EN 13832-2:2006, EN 13832-3:2006, EN 14594:2005, EN 388:2016, EN 943-1:2015, EN ISO 10819:2013, EN 12277:2015 ja EN 50321-1:2018 viitetiedot Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjasta, sillä kyseisiä standardeja on tarkistettu, muutettu tai oikaistu. Jotta valmistajilla olisi enemmän aikaa valmistautua yhdenmukaistettujen standardien EN 343:2019 EN 358:2018, EN ISO 11393-2:2019, EN ISO 11393-4:2019, EN ISO 11393-5:2019, EN ISO 11393-6:2019, EN 13832-2:2018, EN 13832-3:2018, EN 14594:2018, EN 388:2016+A1:2018, EN 943-1:2015+A1:2019, EN ISO 10819:2013, sellaisena kuin se on muutettuna standardilla EN ISO 10819:2013/A1:2019, EN 50321-1:2018, sellaisena kuin se on oikaistuna standardilla EN 50321-1:2018/AC: 2018-08, ja EN 12277:2015+A1:2018 soveltamiseen, on tarpeen lykätä yhdenmukaistettujen standardien EN 343:2003+A1:2007/AC:2009, EN 358:1999, EN 381-5:1995, EN 381-7:1999, EN 381-9:1997, EN 381-11:2002, EN 13832-2:2006, EN 13832-3:2006, EN 14594:2005, EN 388:2016, EN 943-1:2015, EN ISO 10819:2013, EN 12277:2015 ja EN 50321-1:2018 viitetietojen poistamista. |
| --- | --- |

(10)

Sen vuoksi on tarpeen poistaa yhdenmukaistettujen standardien EN 343:2003+A1:2007/AC:2009, EN 358:1999, EN 381-5:1995, EN 381-7:1999, EN 381-9:1997, EN 381-11:2002, EN 13832-2:2006, EN 13832-3:2006, EN 14594:2005, EN 388:2016, EN 943-1:2015, EN ISO 10819:2013, EN 12277:2015 ja EN 50321-1:2018 viitetiedot Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjasta, sillä kyseisiä standardeja on tarkistettu, muutettu tai oikaistu. Jotta valmistajilla olisi enemmän aikaa valmistautua yhdenmukaistettujen standardien EN 343:2019 EN 358:2018, EN ISO 11393-2:2019, EN ISO 11393-4:2019, EN ISO 11393-5:2019, EN ISO 11393-6:2019, EN 13832-2:2018, EN 13832-3:2018, EN 14594:2018, EN 388:2016+A1:2018, EN 943-1:2015+A1:2019, EN ISO 10819:2013, sellaisena kuin se on muutettuna standardilla EN ISO 10819:2013/A1:2019, EN 50321-1:2018, sellaisena kuin se on oikaistuna standardilla EN 50321-1:2018/AC: 2018-08, ja EN 12277:2015+A1:2018 soveltamiseen, on tarpeen lykätä yhdenmukaistettujen standardien EN 343:2003+A1:2007/AC:2009, EN 358:1999, EN 381-5:1995, EN 381-7:1999, EN 381-9:1997, EN 381-11:2002, EN 13832-2:2006, EN 13832-3:2006, EN 14594:2005, EN 388:2016, EN 943-1:2015, EN ISO 10819:2013, EN 12277:2015 ja EN 50321-1:2018 viitetietojen poistamista.

| (11) | Yhdenmukaistetun standardin noudattaminen luo olettamuksen vastaavien unionin yhdenmukaistamislainsäädännössä asetettujen olennaisten vaatimusten täyttymisestä siitä päivästä alkaen, jona standardin viitetiedot on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sen vuoksi tämän päätöksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan, |
| --- | --- |

(11)

Yhdenmukaistetun standardin noudattaminen luo olettamuksen vastaavien unionin yhdenmukaistamislainsäädännössä asetettujen olennaisten vaatimusten täyttymisestä siitä päivästä alkaen, jona standardin viitetiedot on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sen vuoksi tämän päätöksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä asetuksen (EU) 2016/425 tueksi laadittujen henkilönsuojaimia koskevien yhdenmukaistettujen standardien viitetiedot, jotka luetellaan tämän päätöksen liitteessä I.

2 artikla

Poistetaan Euroopan unionin virallisesta lehdestä asetuksen (EU) 2016/425 tueksi laadittujen henkilönsuojaimia koskevien yhdenmukaistettujen standardien viitetiedot, jotka luetellaan tämän päätöksen liitteessä II, kyseisessä liitteessä esitetyistä päivämääristä lähtien.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 18 päivänä toukokuuta 2020.

Komission puolesta

Ursula VON DER LEYEN

Puheenjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 316, 14.11.2012, s. 12.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/425, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2016, henkilönsuojaimista ja neuvoston direktiivin 89/686/ETY kumoamisesta (EUVL L 81, 31.3.2016, s. 51).

2

(3)  Neuvoston direktiivi 89/686/ETY, annettu 21 päivänä joulukuuta 1989, henkilönsuojaimia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 399, 30.12.1989, s. 18).

3

(4)  
  EUVL C 113, 27.3.2018, s. 41.

4

(5)  
  EUVL C 113, 27.3.2018, s. 41.

5

(6)  
  EUVL C 113, 27.3.2018, s. 41.

6

---

LIITE I

| Nro | Standardin viitetiedot |
| --- | --- |
| 1. | EN 343:2019
  Suojavaatetus. Suojaus sateelta |
| 2. | EN 358:2018
  Työntekijää tukevat ja putoamista estävät henkilönsuojaimet. Pylväsvyöt ja varmistusvyöt sekä niiden kanssa käytettävät hihnat ja köydet |
| 3. | EN 388:2016+A1:2018
  Suojakäsineet mekaanisia vaaroja vastaan |
| 4. | EN 510:2019
  Suojavaatteita koskevat vaatimukset töihin, joissa vaarana on vaateen takertuminen liikkuviin osiin |
| 5. | EN 893:2019
  Vuorikiipeilyvarusteet. Jääraudat. Turvallisuusvaatimukset ja testimenetelmät |
| 6. | EN 943-1:2015+A1:2019
  Suojavaatetus nestemäisiä ja kaasumaisia kemikaaleja vastaan mukaan lukien nestemäiset aerosolit ja kiinteät partikkelit. Osa 1: Suojausvaatimukset ilmanvaihdolla varustetuille ja ilman ilmanvaihtoa oleville kaasutiiviille (tyyppi 1) kemikaalinsuojapuvuille |
| 7. | EN 943-2:2019
  Suojavaatetus vaarallisia, kiinteitä, nestemäisiä ja kaasumaisia kemikaaleja vastaan, mukaan lukien nestemäiset ja kiinteät aerosolit. Osa 2: Vaatimukset pelastusjoukkojen kaasutiiviille (tyyppi 1) kemikaalinsuojapuvuille |
| 8. | EN 1073-1:2016+A1:2018
  Suojavaatetus kiinteitä partikkeleita vastaan mukaan lukien radioaktiivinen kontaminaatio. Osa 1: Vaatimukset ja testausmenetelmät vartalon ja hengitystiet suojaaville paineilmapuvuille |
| 9. | EN ISO 10819:2013
  Mekaaninen värähtely ja isku. Käsitärinä. Käsineiden kautta kämmeniin kohdistuvan tärinän mittaus- ja arviointimenetelmä (ISO 10819:2013)
  EN ISO 10819:2013/A1:2019 |
| 10. | EN ISO 11393-2:2019
  Moottorisahan käyttäjien suojavaatteet. Osa 2: Säärisuojainten vaatimukset ja testausmenetelmät (ISO 11393-2:2018) |
| 11. | EN ISO 11393-4:2019
  Moottorisahan käyttäjien suojavaatteet. Osa 4: Suojakäsineiden vaatimukset ja testausmenetelmät (ISO 11393-4:2018) |
| 12. | EN ISO 11393-5:2019
  Moottorisahan käyttäjien suojavaatteet. Osa 5: Nilkkaimien vaatimukset ja testausmenetelmät (ISO 11393-5:2018) |
| 13. | EN ISO 11393-6:2019
  Moottorisahan käyttäjien suojavaatteet. Osa 6: Vartalon yläosan suojainten vaatimukset ja testausmenetelmät (ISO 11393-6:2018) |
| 14. | EN 12277:2015+A1:2018
  Vuorikiipeilyvarusteet. Valjaat. Turvallisuusvaatimukset ja testimenetelmät |
| 15. | EN 13832-2:2018
  Kemikaaleilta suojaavat jalkineet. Osa 2: Kemikaaliroiskeilta suojaavien jalkineiden vaatimukset |
| 16. | EN 13832-3:2018
  Kemikaaleilta suojaavat jalkineet. Osa 3: Kemikaalien läpäisyltä suojaavien jalkineiden vaatimukset laboratorio-olosuhteissa |
| 17. | EN 14458:2018
  Silmiensuojaimet. Vain suojakypärien kanssa käytettäväksi tarkoitetut korkean suojauskyvyn visiirit |
| 18. | EN 14594:2018
  Hengityksensuojaimet. Vakiovirtauksella toimivat paineilmaletkulaitteet. Vaatimukset, testaus, merkintä |
| 19. | EN 50321-1:2018
  Jännitetyö – Sähköltä suojaavat jalkineet – Eristävät jalkineet ja päällysjalkineet
  EN 50321-1:2018/AC:2018-08 |

Nro

Standardin viitetiedot

1.

EN 343:2019

Suojavaatetus. Suojaus sateelta

2.

EN 358:2018

Työntekijää tukevat ja putoamista estävät henkilönsuojaimet. Pylväsvyöt ja varmistusvyöt sekä niiden kanssa käytettävät hihnat ja köydet

3.

EN 388:2016+A1:2018

Suojakäsineet mekaanisia vaaroja vastaan

4.

EN 510:2019

Suojavaatteita koskevat vaatimukset töihin, joissa vaarana on vaateen takertuminen liikkuviin osiin

5.

EN 893:2019

Vuorikiipeilyvarusteet. Jääraudat. Turvallisuusvaatimukset ja testimenetelmät

6.

EN 943-1:2015+A1:2019

Suojavaatetus nestemäisiä ja kaasumaisia kemikaaleja vastaan mukaan lukien nestemäiset aerosolit ja kiinteät partikkelit. Osa 1: Suojausvaatimukset ilmanvaihdolla varustetuille ja ilman ilmanvaihtoa oleville kaasutiiviille (tyyppi 1) kemikaalinsuojapuvuille

7.

EN 943-2:2019

Suojavaatetus vaarallisia, kiinteitä, nestemäisiä ja kaasumaisia kemikaaleja vastaan, mukaan lukien nestemäiset ja kiinteät aerosolit. Osa 2: Vaatimukset pelastusjoukkojen kaasutiiviille (tyyppi 1) kemikaalinsuojapuvuille

8.

EN 1073-1:2016+A1:2018

Suojavaatetus kiinteitä partikkeleita vastaan mukaan lukien radioaktiivinen kontaminaatio. Osa 1: Vaatimukset ja testausmenetelmät vartalon ja hengitystiet suojaaville paineilmapuvuille

9.

EN ISO 10819:2013

Mekaaninen värähtely ja isku. Käsitärinä. Käsineiden kautta kämmeniin kohdistuvan tärinän mittaus- ja arviointimenetelmä (ISO 10819:2013)

EN ISO 10819:2013/A1:2019

10.

EN ISO 11393-2:2019

Moottorisahan käyttäjien suojavaatteet. Osa 2: Säärisuojainten vaatimukset ja testausmenetelmät (ISO 11393-2:2018)

11.

EN ISO 11393-4:2019

Moottorisahan käyttäjien suojavaatteet. Osa 4: Suojakäsineiden vaatimukset ja testausmenetelmät (ISO 11393-4:2018)

12.

EN ISO 11393-5:2019

Moottorisahan käyttäjien suojavaatteet. Osa 5: Nilkkaimien vaatimukset ja testausmenetelmät (ISO 11393-5:2018)

13.

EN ISO 11393-6:2019

Moottorisahan käyttäjien suojavaatteet. Osa 6: Vartalon yläosan suojainten vaatimukset ja testausmenetelmät (ISO 11393-6:2018)

14.

EN 12277:2015+A1:2018

Vuorikiipeilyvarusteet. Valjaat. Turvallisuusvaatimukset ja testimenetelmät

15.

EN 13832-2:2018

Kemikaaleilta suojaavat jalkineet. Osa 2: Kemikaaliroiskeilta suojaavien jalkineiden vaatimukset

16.

EN 13832-3:2018

Kemikaaleilta suojaavat jalkineet. Osa 3: Kemikaalien läpäisyltä suojaavien jalkineiden vaatimukset laboratorio-olosuhteissa

17.

EN 14458:2018

Silmiensuojaimet. Vain suojakypärien kanssa käytettäväksi tarkoitetut korkean suojauskyvyn visiirit

18.

EN 14594:2018

Hengityksensuojaimet. Vakiovirtauksella toimivat paineilmaletkulaitteet. Vaatimukset, testaus, merkintä

19.

EN 50321-1:2018

Jännitetyö – Sähköltä suojaavat jalkineet – Eristävät jalkineet ja päällysjalkineet

EN 50321-1:2018/AC:2018-08

---

LIITE II

| Nro | Standardin viitetiedot | Viitetietojen poistamispäivä |
| --- | --- | --- |
| 1. | EN ISO 10819:2013
  Mekaaninen värähtely ja isku. Käsitärinä. Käsineiden kautta kämmeniin kohdistuvan tärinän mittaus- ja arviointimenetelmä (ISO 10819:2013) | 19. marraskuuta 2021 |
| 2. | EN 343:2003+A1:2007
  Suojavaatetus. Suojaus sateelta
  EN 343:2003+A1:2007/AC:2009 | 19. marraskuuta 2021 |
| 3. | EN 358:1999
  Työntekijää tukevat ja putoamista estävät henkilönsuojaimet. Pylväsvyöt ja varmistusvyöt sekä niiden kanssa käytettävät hihnat ja köydet | 19. marraskuuta 2021 |
| 4. | EN 381-5:1995
  Moottorisahan käyttäjän viiltosuojaimet. Osa 5: Jalkojen suojainten vaatimukset | 19. marraskuuta 2021 |
| 5. | EN 381-7:1999
  Moottorisahan käyttäjän viiltosuojaimet. Osa 7: Käsineiden vaatimukset | 19. marraskuuta 2021 |
| 6. | EN 381-9:1997
  Moottorisahan käyttäjän viiltosuojaimet. Osa 9: Nilkkaimien vaatimukset | 19. marraskuuta 2021 |
| 7. | EN 381-11:2002
  Moottorisahan käyttäjän viiltosuojaimet. Osa 11: Vartalon yläosan suojainten vaatimukset | 19. marraskuuta 2021 |
| 8. | EN 388:2016
  Suojakäsineet mekaanisia vaaroja vastaan | 19. marraskuuta 2021 |
| 9. | EN 943-1:2015
  Suojavaatetus nestemäisiä ja kaasumaisia kemikaaleja vastaan mukaan lukien nestemäiset aerosolit ja kiinteät partikkelit. Osa 1: Suojausvaatimukset ilmanvaihdolla varustetuille ja ilman ilmanvaihtoa oleville kaasutiiviille (tyyppi 1) kemikaalinsuojapuvuille | 19. marraskuuta 2021 |
| 10. | EN 12277:2015
  Vuorikiipeilyvarusteet. Valjaat. Turvallisuusvaatimukset ja testimenetelmät | 19. marraskuuta 2021 |
| 11. | EN 13832-2:2006
  Kemikaaleilta ja mikro-organismeilta suojaavat jalkineet. Osa 2: Kemikaaliroiskeilta suojaavat jalkineet | 19. marraskuuta 2021 |
| 12. | EN 13832-3:2006
  Kemikaaleilta ja mikro-organismeilta suojaavat jalkineet. osa 3: Kemikaalien läpäisyltä suojaavat jalkineet | 19. marraskuuta 2021 |
| 13. | EN 14594:2005
  Hengityksensuojaimet, Vakiovirtauksella toimivat paineilmaletkulaitteet. Vaatimukset, testaus, merkintä
  EN 14594:2005/AC:2005 | 19. marraskuuta 2021 |
| 14. | EN 50321-1:2018
  Jännitetyö – Sähköltä suojaavat jalkineet – Eristävät jalkineet ja päällysjalkineet | 19. marraskuuta 2020 |

Nro

Standardin viitetiedot

Viitetietojen poistamispäivä

1.

EN ISO 10819:2013

Mekaaninen värähtely ja isku. Käsitärinä. Käsineiden kautta kämmeniin kohdistuvan tärinän mittaus- ja arviointimenetelmä (ISO 10819:2013)

19. marraskuuta 2021

2.

EN 343:2003+A1:2007

Suojavaatetus. Suojaus sateelta

EN 343:2003+A1:2007/AC:2009

19. marraskuuta 2021

3.

EN 358:1999

Työntekijää tukevat ja putoamista estävät henkilönsuojaimet. Pylväsvyöt ja varmistusvyöt sekä niiden kanssa käytettävät hihnat ja köydet

19. marraskuuta 2021

4.

EN 381-5:1995

Moottorisahan käyttäjän viiltosuojaimet. Osa 5: Jalkojen suojainten vaatimukset

19. marraskuuta 2021

5.

EN 381-7:1999

Moottorisahan käyttäjän viiltosuojaimet. Osa 7: Käsineiden vaatimukset

19. marraskuuta 2021

6.

EN 381-9:1997

Moottorisahan käyttäjän viiltosuojaimet. Osa 9: Nilkkaimien vaatimukset

19. marraskuuta 2021

7.

EN 381-11:2002

Moottorisahan käyttäjän viiltosuojaimet. Osa 11: Vartalon yläosan suojainten vaatimukset

19. marraskuuta 2021

8.

EN 388:2016

Suojakäsineet mekaanisia vaaroja vastaan

19. marraskuuta 2021

9.

EN 943-1:2015

Suojavaatetus nestemäisiä ja kaasumaisia kemikaaleja vastaan mukaan lukien nestemäiset aerosolit ja kiinteät partikkelit. Osa 1: Suojausvaatimukset ilmanvaihdolla varustetuille ja ilman ilmanvaihtoa oleville kaasutiiviille (tyyppi 1) kemikaalinsuojapuvuille

19. marraskuuta 2021

10.

EN 12277:2015

Vuorikiipeilyvarusteet. Valjaat. Turvallisuusvaatimukset ja testimenetelmät

19. marraskuuta 2021

11.

EN 13832-2:2006

Kemikaaleilta ja mikro-organismeilta suojaavat jalkineet. Osa 2: Kemikaaliroiskeilta suojaavat jalkineet

19. marraskuuta 2021

12.

EN 13832-3:2006

Kemikaaleilta ja mikro-organismeilta suojaavat jalkineet. osa 3: Kemikaalien läpäisyltä suojaavat jalkineet

19. marraskuuta 2021

13.

EN 14594:2005

Hengityksensuojaimet, Vakiovirtauksella toimivat paineilmaletkulaitteet. Vaatimukset, testaus, merkintä

EN 14594:2005/AC:2005

19. marraskuuta 2021

14.

EN 50321-1:2018

Jännitetyö – Sähköltä suojaavat jalkineet – Eristävät jalkineet ja päällysjalkineet

19. marraskuuta 2020

---

| 19.5.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 156/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 156/20

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2020/669,

annettu 18 päivänä toukokuuta 2020,

täytäntöönpanopäätöksen 2013/801/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse innovoinnin ja verkkojen toimeenpanoviraston valtuuttamisesta innovaatiorahaston täytäntöönpanoon

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tiettyjä yhteisön ohjelmien hallinnointitehtäviä hoitavien toimeenpanovirastojen asemasta 19 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 58/2003 (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/87/EY (2) perustetaan innovaatiorahasto tukemaan innovointia vähähiilisiin teknologioihin ja prosesseihin ja helpottamaan sellaisten hankkeiden perustamista ja toimintaa, joiden tavoitteena on ympäristön kannalta turvallinen hiilidioksidin talteenotto ja varastointi, sekä uusiutuvaan energiaan ja energian varastointiin liittyviä innovatiivisia teknologioita. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/87/EY (2) perustetaan innovaatiorahasto tukemaan innovointia vähähiilisiin teknologioihin ja prosesseihin ja helpottamaan sellaisten hankkeiden perustamista ja toimintaa, joiden tavoitteena on ympäristön kannalta turvallinen hiilidioksidin talteenotto ja varastointi, sekä uusiutuvaan energiaan ja energian varastointiin liittyviä innovatiivisia teknologioita.

| (2) | Komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/856 (3) 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti innovaatiorahasto pannaan täytäntöön käyttämällä suoraa tai välillistä hallinnointia. Mainitun asetuksen 17 artiklan mukaan komissio voi päättää nimetä täytäntöönpanoelimen hoitamaan tiettyjä täytäntöönpanotehtäviä ja suoraa hallinnointia käytettäessä nämä täytäntöönpanotehtävät on siirrettävä toimeenpanovirastolle. |
| --- | --- |

(2)

Komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/856 (3) 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti innovaatiorahasto pannaan täytäntöön käyttämällä suoraa tai välillistä hallinnointia. Mainitun asetuksen 17 artiklan mukaan komissio voi päättää nimetä täytäntöönpanoelimen hoitamaan tiettyjä täytäntöönpanotehtäviä ja suoraa hallinnointia käytettäessä nämä täytäntöönpanotehtävät on siirrettävä toimeenpanovirastolle.

| (3) | Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto, jäljempänä ’virasto’, perustettiin komission täytäntöönpanopäätöksellä 2013/801/EU (4), jolla sen tehtäväksi annettiin unionin energia-alan ohjelmien tiettyjen osien, kuten Verkkojen Eurooppa -välineen ja Horisontti 2020 -puiteohjelman, hallinnointi. |
| --- | --- |

(3)

Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto, jäljempänä ’virasto’, perustettiin komission täytäntöönpanopäätöksellä 2013/801/EU (4), jolla sen tehtäväksi annettiin unionin energia-alan ohjelmien tiettyjen osien, kuten Verkkojen Eurooppa -välineen ja Horisontti 2020 -puiteohjelman, hallinnointi.

| (4) | Asetuksen (EY) N:o 58/2003 3 artiklan mukaisesti tehty kustannusvaikuttavuustutkimus osoitti, että innovaatiorahaston tavoitteet voitaisiin saavuttaa tehokkaammin siirtämällä innovaatiorahaston osien hallinnointi virastolle. Innovaatiorahaston osien täytäntöönpanon antaminen viraston tehtäväksi johtaisi noin 30,5 miljoonan euron kustannussäästöihin vuosina 2020–2030 verrattuna siihen, että komissio hallinnoisi osia itse, tehostaisi ja joustavoittaisi innovaatiorahaston hallinnointia, loisi merkittäviä synergioita innovaatiorahaston ja viraston hallinnoimien muiden unionin ohjelmien välillä ja lisäisi läheisyyttä edunsaajiin sekä unionin rahoituksen näkyvyyttä. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EY) N:o 58/2003 3 artiklan mukaisesti tehty kustannusvaikuttavuustutkimus osoitti, että innovaatiorahaston tavoitteet voitaisiin saavuttaa tehokkaammin siirtämällä innovaatiorahaston osien hallinnointi virastolle. Innovaatiorahaston osien täytäntöönpanon antaminen viraston tehtäväksi johtaisi noin 30,5 miljoonan euron kustannussäästöihin vuosina 2020–2030 verrattuna siihen, että komissio hallinnoisi osia itse, tehostaisi ja joustavoittaisi innovaatiorahaston hallinnointia, loisi merkittäviä synergioita innovaatiorahaston ja viraston hallinnoimien muiden unionin ohjelmien välillä ja lisäisi läheisyyttä edunsaajiin sekä unionin rahoituksen näkyvyyttä.

| (5) | Innovaatiorahaston joidenkin osien hallinnointi ja täytäntöönpano on sen vuoksi aiheellista antaa viraston tehtäväksi. |
| --- | --- |

(5)

Innovaatiorahaston joidenkin osien hallinnointi ja täytäntöönpano on sen vuoksi aiheellista antaa viraston tehtäväksi.

| (6) | Sen vuoksi täytäntöönpanopäätöstä 2013/801/EU olisi muutettava. |
| --- | --- |

(6)

Sen vuoksi täytäntöönpanopäätöstä 2013/801/EU olisi muutettava.

| (7) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat toimeenpanovirastojen komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat toimeenpanovirastojen komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanopäätöksen 2013/801/EU muuttaminen

Korvataan täytäntöönpanopäätöksen 2013/801/EU 3 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Viraston tehtäväksi annetaan seuraavien unionin ohjelmien osien täytäntöönpano:

| a) | Verkkojen Eurooppa -väline; |
| --- | --- |

a)

Verkkojen Eurooppa -väline;

| b) | Horisontti 2020 -erityisohjelman III osa ”Yhteiskunnalliset haasteet”; |
| --- | --- |

b)

Horisontti 2020 -erityisohjelman III osa ”Yhteiskunnalliset haasteet”;

| c) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY (*1) 10 a artiklan 8 kohdan mukaisesti perustettu innovaatiorahasto. |
| --- | --- |

c)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY (*1) 10 a artiklan 8 kohdan mukaisesti perustettu innovaatiorahasto.

2 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tehty Brysselissä 18 päivänä toukokuuta 2020.

Komission puolesta

Ursula VON DER LEYEN

Puheenjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 11, 16.1.2003, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta (EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32).

2

(3)  Komission delegoitu asetus (EU) 2019/856, annettu 26 päivänä helmikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY täydentämisestä innovaatiorahaston toiminnan osalta (EUVL L 140, 28.5.2019, s. 6).”

3

(4)  Komission täytäntöönpanopäätös 2013/801/EU, annettu 23 päivänä joulukuuta 2013, innovoinnin ja verkkojen toimeenpanoviraston perustamisesta ja päätöksen 2007/60/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2008/593/EY, kumoamisesta (EUVL L 352, 24.12.2013, s. 65).

4

---

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 19.5.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 156/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 156/22

---

EUROOPAN YHTEISÖN JA SEN JÄSENVALTIOIDEN SEKÄ KESKI-AFRIKKA-OSAPUOLEN VÄLISELLÄ ENSIVAIHEEN TALOUSKUMPPANUUSSOPIMUKSELLA PERUSTETUN TALOUSKUMPPANUUSSOPIMUSKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 1/2020,

annettu 28 päivänä huhtikuuta 2020,

sovittelun työjärjestyksen, välimiesmenettelyn työjärjestyksen ja välimiehiä koskevien menettelysääntöjen hyväksymisestä [2020/670]

TALOUSKUMPPANUUSSOPIMUSKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Keski-Afrikka-osapuolen välisen ensivaiheen talouskumppanuussopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, joka allekirjoitettiin Brysselissä 22 päivänä tammikuuta 2009 ja jota on sovellettu väliaikaisesti 4 päivästä elokuuta 2014, ja erityisesti sen 80 artiklan 1 kohdan ja sen 88 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen ja tämän päätöksen mukaan Keski-Afrikka-osapuoli muodostuu Kamerunin tasavallasta. |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen ja tämän päätöksen mukaan Keski-Afrikka-osapuoli muodostuu Kamerunin tasavallasta.

| (2) | Sopimuksen 80 artiklan 1 kohdassa määrätään, että sopimuksen VI osaston (Riitojen estäminen ja ratkaiseminen) 3 luvussa (Riitojen ratkaisumenettelyt) määrättyihin riitojenratkaisumenettelyihin sovelletaan työjärjestystä ja välimiehiä koskevia menettelysääntöjä, jotka talouskumppanuussopimuskomitea hyväksyy. |
| --- | --- |

(2)

Sopimuksen 80 artiklan 1 kohdassa määrätään, että sopimuksen VI osaston (Riitojen estäminen ja ratkaiseminen) 3 luvussa (Riitojen ratkaisumenettelyt) määrättyihin riitojenratkaisumenettelyihin sovelletaan työjärjestystä ja välimiehiä koskevia menettelysääntöjä, jotka talouskumppanuussopimuskomitea hyväksyy.

| (3) | Sopimuksen 88 artiklan mukaan talouskumppanuussopimuskomitea voi päättää sopimuksen VI osaston (Riitojen estäminen ja ratkaiseminen) ja sen liitteiden muuttamisesta, |
| --- | --- |

(3)

Sopimuksen 88 artiklan mukaan talouskumppanuussopimuskomitea voi päättää sopimuksen VI osaston (Riitojen estäminen ja ratkaiseminen) ja sen liitteiden muuttamisesta,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Tämän päätöksen liitteessä I oleva sovittelun työjärjestys vahvistetaan sopimuksen liitteeksi IV.

2.   Tämän päätöksen liitteessä II oleva välimiesmenettelyn työjärjestys vahvistetaan sopimuksen liitteeksi V.

3.   Tämän päätöksen liitteessä III olevat välimiehiä koskevat menettelysäännöt vahvistetaan sopimuksen liitteeksi VI.

4.   Tämän artiklan 1–3 kohdassa tarkoitetut työjärjestykset ja menettelysäännöt eivät rajoita sopimuksessa määrättyjen tai talouskumppanuussopimuskomitean hyväksymien erityisten sääntöjen soveltamista.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se allekirjoitetaan.

Tehty Brysselissä 28 päivänä huhtikuuta 2020.

Kamerunin tasavallan puolesta

Alamine OUSMANE MEY

Taloudesta, suunnittelusta ja kaavoituksesta vastaava ministeri

Euroopan unionin puolesta

Phil HOGAN

Kauppapolitiikasta vastaava Euroopan komission jäsen

---

LIITE I

SOVITTELUN TYÖJÄRJESTYS

1 artikla

Soveltamisala

1.   Tämän työjärjestyksen säännöt täydentävät ja täsmentävät Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Keski-Afrikka-osapuolen ensivaiheen talouskumppanuussopimusta, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 69 artiklaa (Sovittelu).

2.   Tämän työjärjestyksen tarkoituksena on antaa osapuolille mahdollisuus ratkaista osapuolten väliset riidat molempia osapuolia tyydyttävällä ratkaisulla kattavan ja nopean sovittelumenettelyn avulla.

3.   Tämän työjärjestyksen soveltamiseksi ’sovittelu’ tarkoittaa mitä tahansa menettelyä, jossa osapuolet pyytävät avukseen sovittelijaa päästäkseen sovintoratkaisuun riita-asiassa, riippumatta siitä, mitä nimitystä kyseisestä menettelystä käytetään.

2 artikla

Menettelyn aloittaminen

1.   Osapuoli voi milloin tahansa pyytää kirjallisesti, että osapuolet aloittavat sovittelumenettelyn. Pyynnön on oltava riittävän yksityiskohtainen, jotta siitä käy selvästi ilmi valituksen tehneen osapuolen valitus. Siinä on

| a) | yksilöitävä kyseessä oleva toimenpide; |
| --- | --- |

a)

yksilöitävä kyseessä oleva toimenpide;

| b) | annettava ilmoitus väitetyistä kielteisistä vaikutuksista, joita valituksen tehneen osapuolen näkemyksen mukaan toimenpiteellä on tai tulee olemaan osapuolten välisessä kaupassa; |
| --- | --- |

b)

annettava ilmoitus väitetyistä kielteisistä vaikutuksista, joita valituksen tehneen osapuolen näkemyksen mukaan toimenpiteellä on tai tulee olemaan osapuolten välisessä kaupassa;

| c) | selostettava, miksi valituksen tehneen osapuolen näkemyksen mukaan on olemassa syy-yhteys toimenpiteen ja kyseisten vaikutusten välillä. |
| --- | --- |

c)

selostettava, miksi valituksen tehneen osapuolen näkemyksen mukaan on olemassa syy-yhteys toimenpiteen ja kyseisten vaikutusten välillä.

2.   Sovittelumenettely voidaan aloittaa vain osapuolten yhteisellä sopimuksella. Kun osapuoli pyytää sovittelua 1 kohdan mukaisesti, toinen osapuoli harkitsee pyyntöä ja esittää kirjallisen vastauksen viiden päivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta. Muussa tapauksessa pyyntö katsotaan hylätyksi.

3 artikla

Sovittelijan valinta

1.   Osapuolet valitsevat sovittelijan yhteisellä sopimuksella sovittelumenettelyn alussa viimeistään viidentoista päivän kuluttua sovittelupyyntöön annetun vastauksen vastaanottamisesta.

2.   Sovittelija ei saa olla kummankaan osapuolen kansalainen, elleivät osapuolet toisin sovi.

3.   Sovittelijan on vahvistettava kirjallisesti riippumattomuutensa ja puolueettomuutensa sekä olevansa käytettävissä sovittelumenettelyn varmistamiseksi.

4.   Sovittelijan on noudatettava välimiehiä koskevia menettelysääntöjä tarvittavin mukautuksin.

4 artikla

Sovittelumenettelyn kulku

1.   Sovittelija auttaa puolueettomasti ja avoimesti osapuolia selventämään kyseessä olevaa toimenpidettä ja sen mahdollisia vaikutuksia osapuolten väliseen kauppaan sekä pääsemään asiassa molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun.

2.   Sovittelija voi päättää asianmukaisimmasta tavasta selventää kyseessä olevaa toimenpidettä ja sen mahdollisia vaikutuksia osapuolten väliseen kauppaan. Sovittelija voi esimerkiksi järjestää osapuolten välisiä kokouksia, kuulla osapuolia yhdessä tai erikseen, pyytää alan asiantuntijoilta ja sidosryhmiltä apua tai kuulla niitä ja antaa osapuolille niiden mahdollisesti pyytämää lisätukea. Sovittelijan on kuitenkin kuultava osapuolia ennen avun pyytämistä alan asiantuntijoilta ja sidosryhmiltä tai ennen niiden kuulemista. Jos sovittelija haluaa tavata tai keskustella yhden osapuolen ja/tai sen neuvonantajan kanssa erikseen, hänen on ilmoitettava asiasta toiselle osapuolelle etukäteen tai mahdollisimman pian ensimmäisen osapuolen tapaamisen tai yksipuolisen yhteydenpidon jälkeen.

3.   Sovittelija voi tarjota neuvoja ja ehdottaa osapuolille ratkaisua, jonka ne voivat hyväksyä tai hylätä, tai osapuolet voivat sopia erilaisesta ratkaisusta. Sovittelija ei saa kuitenkaan antaa neuvoja tai esittää näkemyksiä siitä, onko kyseessä oleva toimenpide tämän sopimuksen mukainen.

4.   Menettely toteutetaan sen osapuolen alueella, jolle pyyntö osoitettiin, tai osapuolten yhteisestä sopimuksesta missä tahansa muualla tai millä tahansa muulla tavalla.

5.   Osapuolet pyrkivät pääsemään molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun kuudenkymmenen päivän kuluessa sovittelijan nimittämisestä. Ennen lopullista ratkaisua osapuolet voivat harkita mahdollisia väliaikaisia ratkaisuja, erityisesti jos toimenpide liittyy pilaantuviin tavaroihin.

6.   Ratkaisu voidaan hyväksyä talouskumppanuussopimuskomitean päätöksellä. Molempia osapuolia tyydyttävät ratkaisut asetetaan yleisön saataville, jolleivät osapuolet toisin päätä. Yleisölle ilmoitettu versio ei kuitenkaan saa sisältää tietoja, jotka jompikumpi osapuoli katsoo luottamuksellisiksi.

7.   Osapuolten pyynnöstä sovittelija antaa osapuolille kirjallisesti raporttiluonnoksen, jossa on tiivistelmä menettelyn kohteena olevasta toimenpiteestä ja menettelyn seurauksena mahdollisesti saavutetusta molempia osapuolia tyydyttävästä ratkaisusta, myös mahdollisista väliaikaisista ratkaisuista. Sovittelijan on annettava osapuolille viisitoista päivää aikaa esittää huomautuksensa raporttiluonnoksesta. Osapuolten määräajassa antamia huomautuksia tarkasteltuaan sovittelija antaa lopullisen, tosiseikkoihin pohjautuvan kirjallisen raportin osapuolille viidentoista päivän kuluessa. Tosiseikkoihin pohjautuvaan raporttiin ei saa sisältyä minkäänlaista sopimuksen tulkintaa.

5 artikla

Sovittelumenettelyn päättäminen

Menettely päättyy

| a) | molempia osapuolia tyydyttävän ratkaisun hyväksymispäivänä; |
| --- | --- |

a)

molempia osapuolia tyydyttävän ratkaisun hyväksymispäivänä;

| b) | päivänä, jona sovittelija osapuolia kuultuaan antaa kirjallisen ilmoituksen siitä, että sovittelua ei enää kannata jatkaa; |
| --- | --- |

b)

päivänä, jona sovittelija osapuolia kuultuaan antaa kirjallisen ilmoituksen siitä, että sovittelua ei enää kannata jatkaa;

| c) | päivänä, jona osapuoli antaa kirjallisen ilmoituksen, jonka tämä tekee tarkasteltuaan sovittelumenettelyssä esitettyjä molempia osapuolia tyydyttäviä ratkaisuja ja sovittelijan mahdollisesti antamia neuvoja ja ehdotuksia. Tällaista ilmoitusta ei voi tehdä ennen tämän työjärjestyksen 4 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun määräajan päättymistä; tai |
| --- | --- |

c)

päivänä, jona osapuoli antaa kirjallisen ilmoituksen, jonka tämä tekee tarkasteltuaan sovittelumenettelyssä esitettyjä molempia osapuolia tyydyttäviä ratkaisuja ja sovittelijan mahdollisesti antamia neuvoja ja ehdotuksia. Tällaista ilmoitusta ei voi tehdä ennen tämän työjärjestyksen 4 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun määräajan päättymistä; tai

| d) | päivänä, jona osapuolet tekevät missä tahansa menettelyn vaiheessa sopimuksen. |
| --- | --- |

d)

päivänä, jona osapuolet tekevät missä tahansa menettelyn vaiheessa sopimuksen.

6 artikla

Molempia osapuolia tyydyttävän ratkaisun täytäntöönpano

1.   Jos osapuolet ovat sopineet molempia osapuolia tyydyttävästä ratkaisusta, molempien osapuolten on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen täytäntöön panemiseksi sovitussa aikataulussa.

2.   Molempia osapuolia tyydyttävää ratkaisua täytäntöön panevan osapuolen on sovitussa aikataulussa ilmoitettava toiselle osapuolelle kirjallisesti kaikista kyseisen ratkaisun täytäntöön panemiseksi toteutetuista toimenpiteistä.

7 artikla

Luottamuksellisuus ja suhde riitojen ratkaisuun

1.   Kaikki sovittelua koskevat tiedot on pidettävä luottamuksellisina, paitsi jos laki vaatii niiden julkistamista tai niiden julkistaminen on tarpeen sovittelun tuloksena syntyvän osapuolten välisen sopimuksen täytäntöönpanemiseksi.

2.   Rajoittamatta tämän työjärjestyksen 4 artiklan 6 kohdan soveltamista kaikki menettelyn vaiheet, mukaan luettuina kaikki neuvot tai ehdotetut ratkaisut, ovat luottamuksellisia, elleivät osapuolet toisin sovi. Osapuoli voi kuitenkin julkistaa sen, että sovittelu on käynnissä. Salassapitovelvollisuus ei koske tosiseikkoja, jotka ovat jo julkisia.

3.   Sovittelumenettelyllä ei rajoiteta tässä sopimuksessa tai missä tahansa muussa asiaan kuuluvassa sopimuksessa vahvistettujen riitojenratkaisua koskevien määräysten mukaisia osapuolten oikeuksia ja velvollisuuksia.

4.   Osapuolten ei tarvitse neuvotella ennen sovittelumenettelyn aloittamista. Osapuolen tulisi kuitenkin periaatteessa soveltaa sopimuksen muita asiaan kuuluvia yhteistyötä tai neuvotteluja koskevia määräyksiä ennen sovittelumenettelyn aloittamista.

5.   Osapuoli ei voi muiden tämän sopimuksen tai minkään muun asiaan kuuluvan sopimuksen mukaisten riitojenratkaisumenettelyjen yhteydessä käyttää tai esittää todisteena eikä välimiespaneeli saa ottaa huomioon

| a) | toisen osapuolen sovittelumenettelyn aikana esittämiä kantoja tai tämän työjärjestyksen 4 artiklan 1 ja 2 kohdan nojalla kerättyjä tietoja; |
| --- | --- |

a)

toisen osapuolen sovittelumenettelyn aikana esittämiä kantoja tai tämän työjärjestyksen 4 artiklan 1 ja 2 kohdan nojalla kerättyjä tietoja;

| b) | sitä seikkaa, että toinen osapuoli on ilmoittanut olevansa valmis hyväksymään sovittelun kohteena olevaa toimenpidettä koskevan ratkaisun; |
| --- | --- |

b)

sitä seikkaa, että toinen osapuoli on ilmoittanut olevansa valmis hyväksymään sovittelun kohteena olevaa toimenpidettä koskevan ratkaisun;

| c) | sovittelijan antamia neuvoja tai tekemiä ehdotuksia. |
| --- | --- |

c)

sovittelijan antamia neuvoja tai tekemiä ehdotuksia.

6.   Jolleivät osapuolet toisin sovi, sovittelija ei saa toimia tämän sopimuksen tai Maailman kauppajärjestön (WTO) perustamissopimuksen alaisessa riitojenratkaisumenettelyssä välimiespaneelin jäsenenä samassa asiassa, jossa hän on ollut sovittelijana.

8 artikla

Välimiesmenettelyn työjärjestyksen soveltaminen

Välimiesmenettelyn työjärjestyksen 3 artiklaa (Tiedoksianto), rajoittamatta kuitenkaan tämän työjärjestyksen 4 artiklan 2 kohdan soveltamista, 15 artiklaa (Kustannukset), 16 artiklaa (Menettelyn, käännösten ja tulkkauksen työkieli) ja 17 artiklaa (Määräaikojen laskeminen) sovelletaan soveltuvin osin.

9 artikla

Tarkistaminen

Viiden vuoden kuluttua tämän päätöksen voimaantulosta osapuolet neuvottelevat mahdollisesta tarpeesta muuttaa sovittelujärjestelmää saatujen kokemusten perusteella ja ottaen huomioon mahdollisen vastaavan järjestelmän kehittämisen WTO:ssa.

---

LIITE II

VÄLIMIESMENETTELYN TYÖJÄRJESTYS

1 artikla

Määritelmät

Tässä työjärjestyksessä tarkoitetaan

| — | ’neuvonantajalla’ luonnollista henkilöä, jonka osapuoli on palkannut neuvomaan tai avustamaan itseään välimiesmenettelyssä; |
| --- | --- |

—

’neuvonantajalla’ luonnollista henkilöä, jonka osapuoli on palkannut neuvomaan tai avustamaan itseään välimiesmenettelyssä;

| — | ’välimiespaneelilla’ sopimuksen 71 artiklan mukaisesti perustettua paneelia; |
| --- | --- |

—

’välimiespaneelilla’ sopimuksen 71 artiklan mukaisesti perustettua paneelia;

| — | ’välimiehellä’ sopimuksen 71 artiklan mukaisesti perustetun välimiespaneelin jäsentä; |
| --- | --- |

—

’välimiehellä’ sopimuksen 71 artiklan mukaisesti perustetun välimiespaneelin jäsentä;

| — | ’avustajalla’ luonnollista henkilöä, joka välimiehen toimeksiannon mukaisesti suorittaa tutkimuksia tai avustaa välimiestä; |
| --- | --- |

—

’avustajalla’ luonnollista henkilöä, joka välimiehen toimeksiannon mukaisesti suorittaa tutkimuksia tai avustaa välimiestä;

| — | ’päivällä’ kalenteripäivää, jollei toisin mainita; |
| --- | --- |

—

’päivällä’ kalenteripäivää, jollei toisin mainita;

| — | ’osapuolen edustajalla’ osapuolen ministeriön, viraston tai muun julkisen elimen nimeämää työntekijää tai luonnollista henkilöä, joka edustaa osapuolta tähän sopimukseen liittyvässä riidassa; |
| --- | --- |

—

’osapuolen edustajalla’ osapuolen ministeriön, viraston tai muun julkisen elimen nimeämää työntekijää tai luonnollista henkilöä, joka edustaa osapuolta tähän sopimukseen liittyvässä riidassa;

| — | ’valituksen kohteena olevalla osapuolella’ osapuolta, jonka väitetään rikkovan tämän sopimuksen 67 artiklassa tarkoitettuja määräyksiä; |
| --- | --- |

—

’valituksen kohteena olevalla osapuolella’ osapuolta, jonka väitetään rikkovan tämän sopimuksen 67 artiklassa tarkoitettuja määräyksiä;

| — | ’valituksen tehneellä osapuolella’ osapuolta, joka pyytää välimiespaneelin asettamista sopimuksen 70 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

—

’valituksen tehneellä osapuolella’ osapuolta, joka pyytää välimiespaneelin asettamista sopimuksen 70 artiklan mukaisesti.

2 artikla

Soveltamisala

1.   Tämä työjärjestys täydentää ja täsmentää Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Keski-Afrikka-osapuolen ensivaiheen talouskumppanuussopimusta, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen välimiesmenettelyä koskevia 70 artiklaa ja sitä seuraavia artikloja.

2.   Tämän työjärjestyksen tarkoituksena on antaa osapuolille mahdollisuus ratkaista osapuolten väliset mahdolliset riidat molempia osapuolia tyydyttävällä ratkaisulla välimiesmenettelyn avulla.

3 artikla

Tiedoksiannot

1.   Tämän työjärjestyksen soveltamiseksi ’tiedoksinannolla’ tarkoitetaan kaikkia pyyntöjä, ilmoituksia, kirjallisia lausumia tai muita välimiesmenettelyyn liittyviä asiakirjoja, siten että

| a) | tiedoksiannot, jotka on laatinut välimiespaneeli, lähetetään molemmille osapuolille samanaikaisesti; |
| --- | --- |

a)

tiedoksiannot, jotka on laatinut välimiespaneeli, lähetetään molemmille osapuolille samanaikaisesti;

| b) | tiedoksiannot, jotka on laatinut jompikumpi osapuolista ja jotka on osoitettu välimiespaneelille, toimitetaan jäljennöksenä samaan aikaan toiselle osapuolelle; ja |
| --- | --- |

b)

tiedoksiannot, jotka on laatinut jompikumpi osapuolista ja jotka on osoitettu välimiespaneelille, toimitetaan jäljennöksenä samaan aikaan toiselle osapuolelle; ja

| c) | tiedoksiannot, jotka on laatinut jompikumpi osapuolista ja jotka on osoitettu toiselle osapuolelle, toimitetaan jäljennöksenä samaan aikaan välimiespaneelille tarpeen mukaan. |
| --- | --- |

c)

tiedoksiannot, jotka on laatinut jompikumpi osapuolista ja jotka on osoitettu toiselle osapuolelle, toimitetaan jäljennöksenä samaan aikaan välimiespaneelille tarpeen mukaan.

2.   Kaikki tiedoksiannot on tehtävä sähköpostitse tai tarvittaessa muulla televiestintävälineellä, jolla asiakirjan lähettämisestä jää tosite. Jollei toisin todisteta, tiedoksianto katsotaan toimitetuksi sen lähettämispäivänä.

3.   Kaikki tiedoksiannot on osoitettava Euroopan unionin komission kauppapolitiikan pääosastolle sekä sopimuksen täytäntöönpanosta vastaavalle Kamerunin ministeriölle.

4.   Tiedoksiannoissa olevat vähäiset kirjoitusvirheet voidaan oikaista toimittamalla uusi tiedoksianto, johon tehdyt muutokset on merkitty selvästi.

5.   Jos tiedoksiannon toimittamiselle asetettu viimeinen määräpäivä osuu viralliselle vapaapäivälle Keski-Afrikka-osapuolessa tai Euroopan unionissa, tiedoksianto voidaan toimittaa seuraavana arkipäivänä. Mitään tiedoksiantoja ei katsota vastaanotetuksi virallisena vapaapäivänä.

6.   Sen mukaan, mitä riita koskee, kaikista talouskumppanuussopimuskomitealle tämän työjärjestyksen mukaisesti osoitetuista tiedoksiannoista on toimitettava jäljennös myös muille asianomaisille institutionaalisille elimille.

4 artikla

Välimiesten nimittäminen

1.   Jos välimies valitaan sopimuksen 71 artiklan mukaisesti arvalla, talouskumppanuussopimuskomitean puheenjohtaja tai tämän edustaja ilmoittaa viipymättä osapuolille arvonnan päivämäärästä, kellonajasta ja paikasta.

2.   Osapuolet ovat läsnä arvonnassa.

3.   Talouskumppanuussopimuskomitean puheenjohtaja tai tämän edustaja ilmoittaa kullekin valitulle henkilölle kirjallisesti nimeämisestä välimieheksi. Kunkin henkilön on vahvistettava molemmille osapuolille olevansa käytettävissä viiden päivän kuluessa siitä, kun hänelle on ilmoitettu nimityksestä.

4.   Jos sopimuksen 85 artiklassa tarkoitettua välimiesten luetteloa ei ole laadittu tai jos se ei sisällä riittävästi nimiä silloin kun sopimuksen 71 artiklan 2 kohdan mukainen pyyntö tehdään, talouskumppanuussopimuskomitean puheenjohtaja valitsee välimiehet arvalla niiden henkilöiden joukosta, joita joko toinen tai molemmat osapuolet ovat virallisesti ehdottaneet ja jotka täyttävät sopimuksen 85 artiklan 2 kohdassa määritetyt edellytykset.

5 artikla

Osapuolten ja välimiespaneelin väliset neuvottelut

1.   Jolleivät osapuolet toisin sovi, ne kokoontuvat välimiespaneelin kanssa seitsemän päivän kuluessa sen asettamisesta määrittääkseen osapuolten tai välimiespaneelin tarpeellisiksi katsomat asiat, kuten

| a) | välimiehille maksettavat palkkiot ja kulukorvaukset, joiden on oltava WTO:n normien mukaiset; |
| --- | --- |

a)

välimiehille maksettavat palkkiot ja kulukorvaukset, joiden on oltava WTO:n normien mukaiset;

| b) | kunkin välimiehen avustajan palkkio, jonka kokonaismäärä on enintään 50 prosenttia kyseisen välimiehen palkkioista; |
| --- | --- |

b)

kunkin välimiehen avustajan palkkio, jonka kokonaismäärä on enintään 50 prosenttia kyseisen välimiehen palkkioista;

| c) | menettelyn aikataulu. |
| --- | --- |

c)

menettelyn aikataulu.

Välimiehet ja osapuolten edustajat voivat osallistua tähän kokoukseen puhelin- tai videoyhteyden kautta.

2.   Jolleivät osapuolet viiden päivän kuluessa välimiespaneelin asettamisesta toisin sovi, välimiespaneelin tehtävänä on

”tarkastella sopimuksen asianomaisten määräysten perusteella välimiespaneelin asettamista koskevassa pyynnössä tarkoitettua asiaa ja päättää, onko tarkasteltavana oleva toimenpide sopimuksen 67 artiklan mukainen, sekä antaa tuomio sopimuksen 73, 83 ja 84 artiklan mukaisesti”.

3.   Osapuolet ilmoittavat sovitusta tehtävästä välimiespaneelille kolmen päivän kuluessa siitä, kun siitä on sovittu.

6 artikla

Kirjalliset lausumat

Valituksen tehneen osapuolen on toimitettava ensimmäinen kirjallinen lausumansa kahdenkymmenen päivän kuluessa välimiespaneelin asettamispäivästä. Valituksen kohteena olevan osapuolen on toimitettava kirjallinen vastineensa kahdenkymmenen päivän kuluessa ensimmäisen kirjallisen lausuman toimittamispäivästä.

7 artikla

Välimiespaneelien työ

1.   Välimiespaneelin puheenjohtaja toimii puheenjohtajana kaikissa paneelin kokouksissa. Välimiespaneeli voi valtuuttaa puheenjohtajansa tekemään hallinnollisia ja menettelytapapäätöksiä kyseessä olevalla alalla.

2.   Tämän työjärjestyksen 9 artiklan mukaisesti välimiehet ja paikalle kutsutut ovat läsnä istunnoissa. Jollei sopimuksessa tai tässä työjärjestyksessä toisin määrätä, välimiespaneeli voi hoitaa tehtäviään erilaisin välinein kuten puhelimitse, faksitse tai tietokoneyhteyksin.

3.   Ainoastaan välimiehet voivat osallistua välimiespaneelin päätösneuvotteluun, mutta välimiespaneeli voi sallia avustajiensa läsnäolon päätösneuvottelussa.

4.   Tuomioiden laatiminen on yksinomaan välimiespaneelin vastuulla eikä sitä saa siirtää muille.

5.   Jos ilmenee menettelytapakysymys, joka ei kuulu sopimuksen VI osaston (Riitojen estäminen ja ratkaiseminen) soveltamisalaan, välimiespaneeli voi osapuolia kuultuaan hyväksyä asianmukaisen menettelyn, joka on yhteensopiva kyseisten määräysten kanssa ja jolla varmistetaan osapuolten yhdenvertainen kohtelu.

6.   Jos välimiespaneeli katsoo, että on tarpeen muuttaa jotakin menettelyssä noudatettavaa, muuta kuin sopimuksen VI osastossa (Riitojen estäminen ja ratkaiseminen) vahvistettua määräaikaa tai tehdä muita menettelyyn liittyviä tai hallinnollisia mukautuksia, sen on ilmoitettava osapuolille kirjallisesti muutoksen tai mukautuksen syistä ja tarvittavasta määräajasta tai mukautuksesta. Välimiespaneeli voi hyväksyä tällaiset muutokset tai mukautukset osapuolia kuultuaan.

7.   Välimiespaneeli voi osapuolen pyynnöstä muuttaa menettelyyn sovellettavia määräaikoja varmistaen samalla, että osapuolia kohdellaan yhdenvertaisesti.

8.   Välimiespaneelin on osapuolten yhteisestä pyynnöstä keskeytettävä menettely milloin tahansa osapuolten sopimaksi ajanjaksoksi, joka ei ylitä kahtatoista perättäistä kuukautta. Välimiespaneeli aloittaa menettelyn uudestaan milloin tahansa osapuolten yhteisestä kirjallisesta pyynnöstä tai sovitun keskeyttämisajan päätyttyä jommankumman sopimuspuolen kirjallisesta pyynnöstä. Pyyntö on annettava tiedoksi välimiespaneelin puheenjohtajalle ja tarvittaessa toiselle osapuolelle. Jos välimiespaneelimenettely on ollut keskeytettynä yli kahdentoista perättäisen kuukauden ajan, välimiespaneelin asettamisvaltuutus raukeaa ja välimiespaneelimenettely lopetetaan. Osapuolet voivat milloin tahansa päättää välimiespaneelimenettelyn päättämisestä. Osapuolet ilmoittavat tästä päätöksestä yhdessä välimiespaneelin puheenjohtajalle. Jos menettely keskeytetään, kyseeseen tulevia määräaikoja jatketaan välimiespaneelimenettelyn keskeyttämisajan keston verran.

9.   Välimiespaneelin työn lopettaminen ei rajoita osapuolten oikeuksia toisessa samaa asiaa koskevassa sopimuksen VI osaston (Riitojen estäminen ja ratkaiseminen) mukaisessa menettelyssä.

8 artikla

Välimiehen vaihtaminen

1.   Jos välimies ei kykene osallistumaan menettelyyn, jättää tehtävänsä tai on korvattava toisella henkilöllä, uusi välimies valitaan sopimuksen 71 artiklan mukaisesti.

2.   Jos osapuoli katsoo, ettei välimies täytä välimiehiä koskevissa menettelysäännöissä asetettuja vaatimuksia ja että hänet olisi vaihdettava, kyseinen osapuoli ilmoittaa asiasta toiselle osapuolelle viidentoista päivän kuluessa siitä päivästä, jona se sai tietoonsa seikat, joiden perusteella välimiehen oletetaan toimineen kyseisten menettelysääntöjen vastaisesti.

3.   Sopimuspuolet neuvottelevat keskenään viidentoista päivän kuluessa tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen päivämäärästä. Osapuolten on ilmoitettava välimiehelle tämän oletetusta vaatimusten täyttämättä jättämisestä, ja ne voivat pyytää häntä toteuttamaan tarvittavia toimenpiteitä vaatimusten täyttämättä jättämisen korjaamiseksi. Jos ne niin sopivat, ne voivat myös erottaa välimiehen ja valita uuden välimiehen sopimuksen 71 artiklan 2 kohdan mukaista menettelyä noudattaen.

4.   Jos osapuolet eivät pääse yhteisymmärrykseen tarpeesta vaihtaa välimies, joka on muu kuin puheenjohtaja, kumpi tahansa osapuoli voi pyytää siirtämään asian välimiespaneelin puheenjohtajalle, jonka päätös asiassa on lopullinen.

Jos puheenjohtaja pyynnön johdosta katsoo, että välimies ei täytä välimiehiä koskevissa menettelysäännöissä asetettuja vaatimuksia, valitaan uusi välimies sopimuksen 71 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

5.   Jos osapuolet eivät pääse yhteisymmärrykseen tarpeesta vaihtaa puheenjohtaja, kumpi tahansa osapuoli voi pyytää, että asian käsittely annetaan jollekin niistä jäljellä olevista henkilöistä, jotka ovat sopimuksen 85 artiklan mukaisesti laaditussa luettelossa henkilöistä, jotka on valittu toimimaan välimiespaneelin puheenjohtajana. Talouskumppanuussopimuskomitean puheenjohtaja valitsee kyseisen henkilön nimen arvalla. Näin valittu henkilö tekee päätöksen siitä, täyttääkö puheenjohtaja välimihiä koskevien menettelysääntöjen vaatimukset. Päätös on lopullinen.

Jos päätöksessä todetaan, ettei puheenjohtaja täytä välimiesmenettelyä koskevissa menettelysäännöissä esitettyjä vaatimuksia, uusi puheenjohtaja valitaan sopimuksen 71 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

9 artikla

Kuulemiset

1.   Osapuolia ja muita välimiehiä kuultuaan välimiespaneelin puheenjohtaja ilmoittaa osapuolille kuulemisen päivämäärästä, kellonajasta ja paikasta 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti määritetyn aikataulun perusteella. Menettelyn logistisesta hallinnosta vastaavan osapuolen on asetettava nämä tiedot julkisesti saataville, jollei 11 artiklasta muuta johdu.

2.   Jolleivät osapuolet toisin sovi, kuuleminen pidetään Brysselissä, jos valituksen tehnyt osapuoli on Keski-Afrikka-osapuoli, ja Yaoundéssa, jos valituksen tehnyt osapuoli on Euroopan unioni.

3.   Välimiespaneeli voi järjestää ylimääräisiä kuulemisia, jos osapuolet niin sopivat.

4.   Kaikkien välimiesten on oltava läsnä kuulemisen koko keston ajan.

5.   Seuraavat henkilöt voivat osallistua kuulemiseen riippumatta siitä, onko menettely avoin yleisölle vai ei:

| a) | osapuolten edustajat; |
| --- | --- |

a)

osapuolten edustajat;

| b) | osapuolten neuvonantajat; |
| --- | --- |

b)

osapuolten neuvonantajat;

| c) | hallintohenkilöstö, tulkit, kääntäjät ja istuntopöytäkirjojen laatijat; |
| --- | --- |

c)

hallintohenkilöstö, tulkit, kääntäjät ja istuntopöytäkirjojen laatijat;

| d) | välimiesten avustajat; |
| --- | --- |

d)

välimiesten avustajat;

| e) | välimiespaneelin sopimuksen 81 artiklan mukaisesti valitsemat asiantuntijat. |
| --- | --- |

e)

välimiespaneelin sopimuksen 81 artiklan mukaisesti valitsemat asiantuntijat.

6.   Kummankin osapuolen on viimeistään viisi päivää ennen kuulemista toimitettava välimiespaneelille ja toiselle osapuolelle luettelo luonnollisista henkilöistä, jotka esittävät kuulemisessa suullisia väitteitä tai selvityksiä kyseisen osapuolen puolesta, ja muista edustajista tai neuvonantajista, jotka osallistuvat kuulemiseen.

7.   Välimiespaneelin on varmistettava, että sekä valituksen tehneelle osapuolelle että valituksen kohteena olevalle osapuolelle annetaan yhtä paljon puheaikaa. Se järjestää kuulemisen seuraavalla tavalla:

| | Väite





  a) | valituksen tehneen osapuolen väite; |
| --- | --- | --- |

a)

valituksen tehneen osapuolen väite;

| b) | valituksen kohteena olevan osapuolen väite; |
| --- | --- |

b)

valituksen kohteena olevan osapuolen väite;

| | Vastaväite





  a) | valituksen tehneen osapuolen vastaus; |
| --- | --- | --- |

a)

valituksen tehneen osapuolen vastaus;

| b) | valituksen kohteena olevan osapuolen vastaväite. |
| --- | --- |

b)

valituksen kohteena olevan osapuolen vastaväite.

8.   Välimiespaneeli voi esittää kysymyksiä kummalle tahansa osapuolelle missä tahansa kuulemisen vaiheessa.

9.   Välimiespaneeli laadituttaa kuulemisesta tarkan kirjallisen selostuksen, joka toimitetaan osapuolille kohtuullisen ajan kuluessa kuulemisen jälkeen. Osapuolet voivat esittää huomautuksensa kirjallisesta selostuksesta, ja välimiespaneeli voi tarkastella tällaisia huomautuksia.

10.   Kumpikin osapuoli voi toimittaa välimiehille ja toiselle osapuolelle kymmenen päivän kuluessa kuulemisesta täydentävän kirjallisen lausuman kuulemisen aikana esille tulleista asioista.

10 artikla

Kirjalliset kysymykset

1.   Välimiespaneeli voi esittää milloin tahansa menettelyn aikana kirjallisia kysymyksiä jommallekummalle osapuolista tai niille molemmille. Kummankin osapuolen on saatava jäljennös kaikista välimiespaneelin esittämistä kysymyksistä.

2.   Kumpikin osapuoli myös toimittaa toiselle osapuolelle jäljennöksen välimiespaneelin kysymyksiin antamistaan kirjallisista vastauksista. Kummallakin osapuolella on mahdollisuus toimittaa kirjallisia huomautuksia toisen osapuolen vastaukseen viiden päivän kuluessa kyseisen vastauksen saamisesta.

11 artikla

Avoimuus ja luottamuksellisuus

1.   Kummankin osapuolen ja välimiespaneelin on pidettävä luottamuksellisina toisen osapuolen välimiespaneelille toimittamia ja luottamuksellisiksi luokittelemia tietoja. Jos osapuolen välimiespaneelille toimittama lausuma sisältää luottamuksellisia tietoja, kyseinen osapuoli myös toimittaa lausumasta yleisölle julkistettavissa olevan ei-luottamuksellisen version viidentoista päivän kuluessa kyseisen lausuman toimittamisesta.

2.   Mikään tässä työjärjestyksessä ei estä osapuolta julkistamasta yleisölle omaa kantaansa koskevia lausuntoja, kunhan se ei toisen osapuolen toimittamiin tietoihin viitatessaan paljasta toisen osapuolen luottamuksellisiksi luokittelemia tietoja.

3.   Välimiespaneeli kokoontuu suljetuin ovin silloin, kun toisen osapuolen lausuma ja väitteet sisältävät liikesalaisuuksia. Osapuolten on huolehdittava siitä, että välimiespaneelin istunnot säilyvät luottamuksellisina, kun ne järjestetään suljetuin ovin.

12 artikla

Yksipuoliset yhteydet

1.   Välimiespaneeli ei saa tavata osapuolta tai ottaa yhteyttä osapuoleen, jos toinen osapuoli ei ole paikalla.

2.   Välimies ei saa keskustella menettelyn kohteena olevaan asiaan liittyvistä seikoista osapuolen tai osapuolten kanssa muiden välimiesten poissa ollessa.

13 artikla

Amicus curiae -lausumat

1.   Osapuolen alueelle sijoittautuneet valtiosta riippumattomat henkilöt voivat toimittaa amicus curiae -lausumia välimiespaneelille 2–5 kohtien mukaisesti.

2.   Jolleivät osapuolet toisin sovi viiden päivän kuluessa välimiespaneelin asettamisesta, välimiespaneeli voi ottaa vastaan oma-aloitteisesti toimitettuja kirjallisia lausumia edellyttäen, että ne on laadittu kymmenen päivän kuluessa välimiespaneelin asettamisesta, että niillä on välitöntä merkitystä välimiespaneelin tarkasteltavana olevan asian kannalta ja että nämä lausumat liitteineen ovat enintään viidentoista konekirjoitussivun mittaisia.

3.   Kuhunkin lausumaan on sisällyttävä sen esittävän luonnollisen tai oikeushenkilön kuvaus sekä kuvaus tämän toiminnan luonteesta ja rahoituslähteestä, ja siinä on mainittava, mikä on kyseisen henkilön intressi välimiesmenettelyssä. Lausuma on laadittava osapuolten valitsemilla kielillä tämän työjärjestyksen 16 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti.

4.   Lausumat on toimitettava osapuolille, jotta nämä voivat esittää huomautuksensa. Osapuolet voivat kymmenen päivän kuluessa lausuman toimittamisesta esittää huomautuksensa välimiespaneelille.

5.   Välimiespaneeli luettelee tuomiossaan kaikki vastaanottamansa lausumat, jotka ovat tämän työjärjestyksen mukaisia. Välimiespaneeli ei ole velvollinen käsittelemään tuomiossaan kyseisissä lausumissa esitettyjä väitteitä. Välimiespaneelin on ilmoitettava osapuolille kaikista vastaanottamistansa lausumista, jotta ne voivat esittää huomautuksia.

14 artikla

Kiireelliset tapaukset

Sopimuksen 73 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa kiireellisissä tapauksissa välimiespaneeli, osapuolia kuultuaan, mukauttaa asianmukaisesti katsomallaan tavalla tässä työjärjestyksessä mainittuja määräaikoja ja ilmoittaa osapuolille tällaisista mukautuksista.

15 artikla

Kustannukset

1.   Kumpikin osapuoli maksaa välimiesmenettelyyn osallistumisesta aiheutuvat kulunsa.

2.   Valituksen kohteena oleva osapuoli vastaa välimiesmenettelyn logistisesta hallinnosta, erityisesti kuulemisten järjestämisestä, jollei toisin sovita, ja se vastaa kaikista kuulemistilaisuuden logistisesta hallinnosta aiheutuvista kustannuksista. Osapuolet kuitenkin jakavat yhdessä ja tasapuolisesti muut välimiesmenettelystä aiheutuvat hallinnolliset kulut sekä välimiehille ja näiden avustajille maksettavat palkkiot ja kulukorvaukset.

16 artikla

Menettelyn, käännösten ja tulkkauksen työkieli

1.   Osapuolet pyrkivät sopimaan yhteisestä työkielestä välimiespaneelimenettelyä varten sopimuksen 71 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kuulemisen aikana ja viimeistään tämän työjärjestyksen 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa kokouksessa.

2.   Jos osapuolet eivät pääse sopimukseen yhteisestä työkielestä, kumpikin osapuoli vastaa kirjallisten lausumiensa kääntämisestä toisen osapuolen valitsemalle kielelle, paitsi jos lausumat laaditaan jollakin talouskumppanuussopimuksen sopimuspuolille yhteisellä virallisella kielellä. Suullisten lausumien tulkkauksesta osapuolten valitsemille kielille vastaa valituksen kohteena oleva osapuoli edellyttäen, että osapuolet valitsevat jonkin yhteisen virallisen kielen. Jos toinen osapuoli valitsee jonkin muun kuin yhteisen virallisen kielen, suullisten lausumien tulkkauksesta vastaa kokonaan kyseinen osapuoli.

3.   Välimiespaneelin raportit ja välitystuomiot annetaan osapuolten valitsemalla yhdellä tai useammalla kielellä. Jos osapuolet eivät ole sopineet yhteisestä työkielestä, välimiespaneelin väliraportti, loppuraportti ja välitystuomiot annetaan jollakin osapuolten yhteisistä virallisista kielistä.

4.   Välitystuomioiden kääntämisestä osapuolten valitsemalle kielelle tai valitsemille kielille mahdollisesti aiheutuvat kustannukset jaetaan tasan osapuolten kesken.

5.   Osapuoli voi esittää huomautuksia tämän työjärjestyksen mukaisesti laadittujen asiakirjojen käännösten tarkkuudesta.

6.   Kumpikin osapuoli vastaa kirjallisten lausumiensa käännöskustannuksista.

17 artikla

Määräaikojen laskeminen

Kaikkia sopimuksen VI osastossa (Riitojen estäminen ja ratkaiseminen) ja tässä työjärjestyksessä asetettuja määräaikoja, myös välimiespaneeleille välitystuomion tiedoksiantoa varten asetettuja määräaikoja, voidaan muuttaa osapuolten yhteisellä suostumuksella, ja ne lasketaan kalenteripäivinä alkaen sitä toimea tai tosiseikkaa seuraavasta päivästä, johon ne viittaavat, jollei toisin täsmennetä.

18 artikla

Muut menettelyt

Tässä työjärjestyksessä mainitut määräajat on mukautettava välimiespaneelin välitystuomion antamisen erityisiin määräaikoihin sopimuksen 74–78 artiklan mukaisissa menettelyissä.

---

LIITE III

VÄLIMIEHIÄ KOSKEVAT MENETTELYSÄÄNNÖT

1 artikla

Määritelmät

Näissä menettelysäännöissä tarkoitetaan

| — | ’välimiehellä’ sopimuksen 71 artiklan mukaisesti asetetun välimiespaneelin jäsentä; |
| --- | --- |

—

’välimiehellä’ sopimuksen 71 artiklan mukaisesti asetetun välimiespaneelin jäsentä;

| — | ’avustajalla’ luonnollista henkilöä, joka välimiehen toimeksiannon mukaisesti suorittaa tutkimuksia tai avustaa välimiestä; |
| --- | --- |

—

’avustajalla’ luonnollista henkilöä, joka välimiehen toimeksiannon mukaisesti suorittaa tutkimuksia tai avustaa välimiestä;

| — | ’ehdokkaalla’ henkilöä, jonka nimi on sopimuksen 85 artiklassa tarkoitetussa välimiesten luettelossa ja jonka valitsemista välimieheksi harkitaan sopimuksen 71 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

—

’ehdokkaalla’ henkilöä, jonka nimi on sopimuksen 85 artiklassa tarkoitetussa välimiesten luettelossa ja jonka valitsemista välimieheksi harkitaan sopimuksen 71 artiklan mukaisesti;

| — | ’sovittelijalla’ luonnollista henkilöä, joka panee toimeen sovittelun sopimuksen 69 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

—

’sovittelijalla’ luonnollista henkilöä, joka panee toimeen sovittelun sopimuksen 69 artiklan mukaisesti;

| — | ’henkilöstöllä’ välimiehen osalta muita välimiehen ohjauksessa ja valvonnassa olevia luonnollisia henkilöitä kuin avustajia. |
| --- | --- |

—

’henkilöstöllä’ välimiehen osalta muita välimiehen ohjauksessa ja valvonnassa olevia luonnollisia henkilöitä kuin avustajia.

2 artikla

Perusperiaatteet

1.   Jokaisen välimiesehdokkaan on riitojenratkaisujärjestelmän luotettavuuden ja puolueettomuuden säilyttämiseksi tutustuttava näihin menettelysääntöihin. Hänen on

| a) | oltava riippumaton ja puolueeton; |
| --- | --- |

a)

oltava riippumaton ja puolueeton;

| b) | vältettävä suoria tai välillisiä eturistiriitoja; |
| --- | --- |

b)

vältettävä suoria tai välillisiä eturistiriitoja;

| c) | vältettävä käyttäytymästä epäasianmukaisesti ja antamasta vaikutelmaa epäasianmukaisesta käyttäytymisestä tai puolueellisuudesta; |
| --- | --- |

c)

vältettävä käyttäytymästä epäasianmukaisesti ja antamasta vaikutelmaa epäasianmukaisesta käyttäytymisestä tai puolueellisuudesta;

| d) | noudatettava tiukkoja käyttäytymissääntöjä; |
| --- | --- |

d)

noudatettava tiukkoja käyttäytymissääntöjä;

| e) | huolehdittava, että hänen toimintaansa eivät vaikuta oman edun tavoittelu, ulkopuolinen painostus, poliittiset näkökohdat, julkiset vaatimukset, uskollisuus osapuolelle tai arvostelun pelko. |
| --- | --- |

e)

huolehdittava, että hänen toimintaansa eivät vaikuta oman edun tavoittelu, ulkopuolinen painostus, poliittiset näkökohdat, julkiset vaatimukset, uskollisuus osapuolelle tai arvostelun pelko.

2.   Välimies ei saa suoraan eikä välillisesti sitoutua mihinkään velvoitteeseen eikä hyväksyä mitään etua, joka voisi jollakin tavalla estää tai näyttää estävän hänen tehtäviensä asianmukaisen suorittamisen.

3.   Välimies ei saa käyttää asemaansa välimiespaneelissa omien henkilökohtaisten tai yksityisten etujensa ajamiseen. Välimiehen on vältettävä toimia, jotka voivat antaa olettaa, että muilla on erityisasema vaikuttaa häneen.

4.   Välimies ei saa antaa nykyisten tai aikaisempien talous-, liike-, ammatti- tai henkilökohtaisten tai sosiaalisten suhteiden taikka niihin liittyvien velvollisuuksien vaikuttaa käytökseensä tai arvostelukykyynsä.

5.   Välimiehen on vältettävä sellaisia suhteita tai taloudellisia intressejä, jotka todennäköisesti vaikuttavat hänen puolueettomuuteensa tai joiden voidaan kohtuudella olettaa luovan vaikutelman epäasianmukaisesta käyttäytymisestä tai puolueellisuudesta.

3 artikla

Ilmoittamisvelvoitteet

1.   Ennen kuin ehdokkaan valinta välimieheksi voidaan vahvistaa sopimuksen 71 artiklan mukaisesti, ehdokkaan on ilmoitettava kaikki intressit, suhteet tai seikat, jotka voivat vaikuttaa hänen riippumattomuuteensa tai puolueettomuuteensa taikka joiden voidaan kohtuudella olettaa luovan vaikutelman epäasianmukaisesta käyttäytymisestä tai puolueellisuudesta menettelyn yhteydessä. Tämän vuoksi ehdokkaan on kaikin kohtuullisesti toteutettavissa olevin toimin pyrittävä selvittämään kyseiset intressit, suhteet ja toimet, mukaan lukien taloudelliset ja ammatilliset tai työ- tai perhesuhteisiin liittyvät intressit, suhteet ja toimet.

2.   Edellä 1 kohdassa määrätty ilmoittamisvelvollisuus on jatkuva velvollisuus ja välimiehen on ilmoitettava kaikki, menettelyn missä tahansa vaiheessa mahdollisesti esille tulevat intressit, suhteet tai toimet.

3.   Ehdokkaan tai välimiehen on ilmoitettava talouskumppanuussopimuskomitealle osapuolten tarkasteltaviksi kaikki näiden menettelysääntöjen todellisia tai mahdollisia rikkomuksia koskevat seikat heti, kun ne tulevat hänen tietoonsa.

4 artikla

Välimiesten tehtävät

1.   Hyväksyttyään nimityksensä välimiehen on suoritettava välimiehen tehtävät täsmällisesti ja nopeasti koko menettelyn ajan oikeudenmukaisuutta ja huolellisuutta noudattaen.

2.   Välimiehen on otettava huomioon ainoastaan sellaiset seikat, jotka tulevat esille menettelyssä ja jotka ovat välttämättömiä tuomiota varten, eikä hän saa siirtää tätä tehtävää kenellekään muulle.

3.   Välimiehen on varmistettava kaikin tarvittavin keinoin, että hänen avustajansa ja henkilöstönsä ovat tietoisia näiden menettelysääntöjen 2, 3 ja 6 artiklan säännöistä ja noudattavat niitä.

5 artikla

Entisten välimiesten velvollisuudet

Kaikkien entisten välimiesten on vältettävä toimia, jotka voivat antaa olettaa, että he olivat tehtäviään suorittaessaan puolueellisia tai hyötyivät välimiespaneelin päätöksestä tai tuomiosta.

6 artikla

Luottamuksellisuus

1.   Välimies tai entinen välimies ei saa milloinkaan ilmaista tai käyttää menettelyä koskevia tai menettelyn aikana saatuja ei-julkisia tietoja muihin tarkoituksiin kuin kyisestä menettelyä varten, eikä hän saa missään tapauksessa ilmaista tai käyttää edellä mainitun kaltaisia tietoja henkilökohtaisen hyödyn saamiseksi tai hyödyn saamiseksi muille taikka muiden etujen vahingoittamiseksi.

2.   Välimies ei saa ilmaista välityspaneelin välitystuomion sisältöä tai osia siitä ennen tuomion julkaisemista sopimuksen 84 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

3.   Välimies tai entinen välimies ei saa milloinkaan ilmaista välimiespaneelin päätösneuvottelujen sisältöä eikä kenenkään sen jäsenen mielipidettä.

7 artikla

Kulut

Kunkin välimiehen on pidettävä kirjaa ja annettava osapuolille lopullinen tilitys menettelyyn käytetystä ajasta ja kuluistaan sekä avustajansa ajasta ja kuluista.

8 artikla

Sovittelijat

Näitä menettelysääntöjä sovelletaan soveltuvin osin myös sovittelijoihin.

---

| 19.5.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 156/35 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 156/35

---

EUROOPAN YHTEISÖN JA SEN JÄSENVALTIOIDEN SEKÄ KESKI-AFRIKKA-OSAPUOLEN VÄLISELLÄ ENSIVAIHEEN TALOUSKUMPPANUUSSOPIMUKSELLA PERUSTETUN TALOUSKUMPPANUUSSOPIMUSKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 2/2020,

annettu 28 päivänä huhtikuuta 2020,

välimiesten luettelon hyväksymisestä [2020/671]

TALOUSKUMPPANUUSSOPIMUSKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Keski-Afrikka-osapuolen välisen ensivaiheen talouskumppanuussopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, joka allekirjoitettiin Brysselissä 22 päivänä tammikuuta 2009 ja jota on sovellettu väliaikaisesti 4 päivästä elokuuta 2014, ja erityisesti sen 85 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen ja tämän päätöksen mukaan Keski-Afrikka-osapuoli muodostuu Kamerunin tasavallasta. |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen ja tämän päätöksen mukaan Keski-Afrikka-osapuoli muodostuu Kamerunin tasavallasta.

| (2) | Sopimuksessa määrätään, että talouskumppanuussopimuskomitea laatii luettelon viidestätoista henkilöstä, jotka ovat halukkaita ja kykeneviä toimimaan välimiehinä osapuolten välille mahdollisesti syntyvien riitojen ratkaisussa, |
| --- | --- |

(2)

Sopimuksessa määrätään, että talouskumppanuussopimuskomitea laatii luettelon viidestätoista henkilöstä, jotka ovat halukkaita ja kykeneviä toimimaan välimiehinä osapuolten välille mahdollisesti syntyvien riitojen ratkaisussa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Vahvistetaan sopimuksen 85 artiklan 1 kohdan mukaisesti tämän päätöksen liitteessä oleva luettelo viidestätoista henkilöstä, jotka ovat halukkaita ja kykeneviä toimimaan välimiehinä.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun välimiesten luettelon vahvistaminen ei vaikuta sopimuksessa määrättyjen tai talouskumppanuussopimuskomitean hyväksymien erityisten sääntöjen soveltamiseen.

2 artikla

Edellä 1 artiklassa tarkoitettua välimiesten luetteloa voidaan muuttaa sopimuksen 92 artiklan 4 kohdan mukaisesti tehtävällä talouskumppanuussopimuskomitean päätöksellä.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se allekirjoitetaan.

Tehty Brysselissä 28 päivänä huhtikuuta 2020.

Kamerunin tasavallan puolesta

Alamine OUSMANE MEY

Taloudesta, suunnittelusta ja kaavoituksesta vastaava ministeri

Euroopan unionin puolesta

Phil HOGAN

Kauppapolitiikasta vastaava Euroopan komission jäsen

---

LIITE

VÄLIMIESTEN LUETTELO (SOPIMUKSEN 85 ARTIKLAN 1 KOHTA)

Keski-Afrikka-osapuolen (Kamerun) valitsemat välimiehet:

| | Mildred Alugu BEJUKA – Kamerun |
| --- | --- |

Mildred Alugu BEJUKA – Kamerun

| | Jean Michel MBOCK BIUMLA – Kamerun |
| --- | --- |

Jean Michel MBOCK BIUMLA – Kamerun

| | Henri-Désiré MODI KOKO BEBEY – Kamerun |
| --- | --- |

Henri-Désiré MODI KOKO BEBEY – Kamerun

| | David NYAMSI – Kamerun |
| --- | --- |

David NYAMSI – Kamerun

| | Sadjo OUSMANOU – Kamerun |
| --- | --- |

Sadjo OUSMANOU – Kamerun

Euroopan unioni -osapuolen valitsemat välimiehet:

| | Jacques BOURGEOIS – Belgia |
| --- | --- |

Jacques BOURGEOIS – Belgia

| | Claus-Dieter EHLERMANN – Saksa |
| --- | --- |

Claus-Dieter EHLERMANN – Saksa

| | Pieter Jan KUIJPER – Alankomaat |
| --- | --- |

Pieter Jan KUIJPER – Alankomaat

| | Giorgio SACERDOTI – Italia |
| --- | --- |

Giorgio SACERDOTI – Italia

| | Ramon TORRENT – Espanja |
| --- | --- |

Ramon TORRENT – Espanja

Osapuolten yhdessä valitsemat välimiehet:

| | Thomas COTTIER – Sveitsi |
| --- | --- |

Thomas COTTIER – Sveitsi

| | Fabien GÉLINAS – Kanada |
| --- | --- |

Fabien GÉLINAS – Kanada

| | Merit E. JANOW – Yhdysvallat |
| --- | --- |

Merit E. JANOW – Yhdysvallat

| | Anna KOUYATE – Mali |
| --- | --- |

Anna KOUYATE – Mali

| | Helge SELAND – Norja |
| --- | --- |

Helge SELAND – Norja

---