# Euroopa Liidu L 156/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 156 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik19. mai 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 156

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik19. mai 2020

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/665, 13. mai 2020, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Aceite de Jaén (KGT) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/666, 18. mai 2020, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 920/2013 seoses teavitatud asutuste määramise uuendamise ning järelevalve ja seirega (
  1
  ) | 2 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/667, 6. mai 2020, millega muudetakse otsust 2012/688/EL seoses sagedusalade 1 920 – 1 980 ja 2 110 – 2 170 MHz suhtes kohaldatavate tehniliste tingimuste ajakohastamisega
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 2816 all)

   (
  1
  ) | 6 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/668, 18. mai 2020, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/425 toetuseks koostatud isikukaitsevahendite harmoneeritud standardite kohta | 13 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/669, 18. mai 2020, millega muudetakse rakendusotsust 2013/801/EL seoses innovatsioonifondi rakendamise usaldamisega Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusametile | 20 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika lepinguosalise vahelise vahepealse majanduspartnerluslepinguga moodustatud majanduspartnerluslepingu komitee otsus nr 1/2020, 28. aprill 2020, millega võetakse vastu vahendusmenetluse kord, vahekohtumenetluse kord ja vahekohtunike tegevusjuhend [2020/670] | 22 |
| | * | Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika lepinguosalise vahelise vahepealse majanduspartnerluslepinguga moodustatud majanduspartnerluslepingu komitee otsus nr 2/2020 28. aprill 2020, millega võetakse vastu vahekohtunike nimekiri [2020/671] | 35 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/665, 13. mai 2020, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Aceite de Jaén (KGT)

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/666, 18. mai 2020, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 920/2013 seoses teavitatud asutuste määramise uuendamise ning järelevalve ja seirega (
  1
  )

1

2

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/667, 6. mai 2020, millega muudetakse otsust 2012/688/EL seoses sagedusalade 1 920 – 1 980 ja 2 110 – 2 170 MHz suhtes kohaldatavate tehniliste tingimuste ajakohastamisega
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 2816 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 2816 all)

1

6

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/668, 18. mai 2020, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/425 toetuseks koostatud isikukaitsevahendite harmoneeritud standardite kohta

13

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/669, 18. mai 2020, millega muudetakse rakendusotsust 2013/801/EL seoses innovatsioonifondi rakendamise usaldamisega Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusametile

20

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika lepinguosalise vahelise vahepealse majanduspartnerluslepinguga moodustatud majanduspartnerluslepingu komitee otsus nr 1/2020, 28. aprill 2020, millega võetakse vastu vahendusmenetluse kord, vahekohtumenetluse kord ja vahekohtunike tegevusjuhend [2020/670]

22

*

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika lepinguosalise vahelise vahepealse majanduspartnerluslepinguga moodustatud majanduspartnerluslepingu komitee otsus nr 2/2020 28. aprill 2020, millega võetakse vastu vahekohtunike nimekiri [2020/671]

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 19.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 156/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 156/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/665,

13. mai 2020,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus „Aceite de Jaén“ (KGT)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania taotlus registreerida nimetus „Aceite de Jaén“ (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania taotlus registreerida nimetus „Aceite de Jaén“ (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Aceite de Jaén“ registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Aceite de Jaén“ registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Aceite de Jaén“ (KGT) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.5 „õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne)“ kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. mai 2020

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 30, 29.1.2020, lk 9.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 19.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 156/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 156/2

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/666,

18. mai 2020,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 920/2013 seoses teavitatud asutuste määramise uuendamise ning järelevalve ja seirega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. juuni 1990. aasta direktiivi 90/385/EMÜ aktiivseid siirdatavaid meditsiiniseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/42/EMÜ meditsiiniseadmete kohta, (2) eriti selle artikli 16 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 920/2013 (3) on kehtestatud direktiivides 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ sätestatud teavitatud asutuste määramise kriteeriumide peamiste elementide ühtse tõlgendamise põhialused. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 920/2013 (3) on kehtestatud direktiivides 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ sätestatud teavitatud asutuste määramise kriteeriumide peamiste elementide ühtse tõlgendamise põhialused.

| (2) | COVID-19 pandeemia ja sellega seotud rahvatervise kriis esitavad enneolematu väljakutse liikmesriikidele ning teistele meditsiiniseadmete valdkonnas tegutsejatele. Rahvatervise kriis on kutsunud esile erakorralised asjaolud, millel on märkimisväärne mõju meditsiiniseadmeid käsitleva liidu õigusraamistikuga hõlmatud eri valdkondadele, nagu teavitatud asutuste määramine ja töö, samuti elutähtsate meditsiiniseadmete kättesaadavus liidus. |
| --- | --- |

(2)

COVID-19 pandeemia ja sellega seotud rahvatervise kriis esitavad enneolematu väljakutse liikmesriikidele ning teistele meditsiiniseadmete valdkonnas tegutsejatele. Rahvatervise kriis on kutsunud esile erakorralised asjaolud, millel on märkimisväärne mõju meditsiiniseadmeid käsitleva liidu õigusraamistikuga hõlmatud eri valdkondadele, nagu teavitatud asutuste määramine ja töö, samuti elutähtsate meditsiiniseadmete kättesaadavus liidus.

| (3) | COVID-19 pandeemia kontekstis võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/561, (4) et lükata ühe aasta võrra edasi selliste Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/745 (5) sätete kohaldamine, mida oleks hakatud kohaldama alates 26. maist 2020, sealhulgas säte, millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ. |
| --- | --- |

(3)

COVID-19 pandeemia kontekstis võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/561, (4) et lükata ühe aasta võrra edasi selliste Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/745 (5) sätete kohaldamine, mida oleks hakatud kohaldama alates 26. maist 2020, sealhulgas säte, millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ.

| (4) | Selle tulemusena saavad nimetatud direktiivide alusel määratud teavitatud asutused sertifitseerida meditsiiniseadmeid veel ühe aasta jooksul, s.o kuni 25. maini 2021. Märkimisväärse hulga teavitatud asutuste puhul aeguvad määramised siiski ajavahemikus 26. mai 2020 kuni 25. mai 2021. Ilma kehtiva määramiseta ei saaks sellised teavitatud asutused enam sertifikaate välja anda ega tagada nende jätkuvat kehtivust, mis on vajalik meditsiiniseadmete seaduslikuks turuleviimiseks või kasutuselevõtuks. |
| --- | --- |

(4)

Selle tulemusena saavad nimetatud direktiivide alusel määratud teavitatud asutused sertifitseerida meditsiiniseadmeid veel ühe aasta jooksul, s.o kuni 25. maini 2021. Märkimisväärse hulga teavitatud asutuste puhul aeguvad määramised siiski ajavahemikus 26. mai 2020 kuni 25. mai 2021. Ilma kehtiva määramiseta ei saaks sellised teavitatud asutused enam sertifikaate välja anda ega tagada nende jätkuvat kehtivust, mis on vajalik meditsiiniseadmete seaduslikuks turuleviimiseks või kasutuselevõtuks.

| (5) | Selleks et vältida elutähtsate meditsiiniseadmete nappust, on oluline, et praegu direktiivide 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ alusel määratud teavitatud asutused saaksid jätkata tegevust, kuni hakatakse kohaldama määruse (EL) 2017/745 kohast uut meditsiiniseadmeid käsitlevat õigusraamistikku. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et vältida elutähtsate meditsiiniseadmete nappust, on oluline, et praegu direktiivide 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ alusel määratud teavitatud asutused saaksid jätkata tegevust, kuni hakatakse kohaldama määruse (EL) 2017/745 kohast uut meditsiiniseadmeid käsitlevat õigusraamistikku.

| (6) | Rakendusmäärusega (EL) nr 920/2013 on sätestatud menetluseeskirjad ja -kohustused teavitatud asutuse määramise uuendamiseks, mida liikmesriikide määrajaasutused peavad täitma vastavalt direktiividele 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ. |
| --- | --- |

(6)

Rakendusmäärusega (EL) nr 920/2013 on sätestatud menetluseeskirjad ja -kohustused teavitatud asutuse määramise uuendamiseks, mida liikmesriikide määrajaasutused peavad täitma vastavalt direktiividele 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ.

| (7) | COVID-19 pandeemiast tingitud erakorralised asjaolud mõjutavad oluliselt teavitatud asutuste, liikmesriikide ja komisjoni tööd, mis on seotud määramise uuendamisega. Liikmesriikide kehtestatud reisipiirangud ja rahvatervisealased meetmed, näiteks suhtlemisdistantsi hoidmise nõue, samuti suurenenud nõudlus COVID-19 pandeemiaga ja sellega seotud rahvatervisekriisiga võitlemiseks vajalike vahendite järele, takistavad asjaomastel osalejatel määramist vastavalt rakendusmääruses (EL) nr 920/2013 sätestatud menetluseeskirjadele ja -kohustustele läbi viia. Määruse (EL) 2017/745 kohaldamise edasilükkamine ning direktiivide 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ kehtetuks tunnistamise edasilükkamine tingivad vajaduse uuendada teavitatud asutuste määramist, mis muidu kaotaks kehtivuse enne, kui hakatakse kohaldama määruse (EL) 2017/745 kohast uut meditsiiniseadmeid käsitlevat õigusraamistikku. Määramise uuendamine tuleb heaks kiita märkimisväärse ajalise surve tingimustes. Seda ei olnud võimalik rakendusmääruse (EL) nr 920/2013 vastuvõtmise ajal mõistlikult ette näha. |
| --- | --- |

(7)

COVID-19 pandeemiast tingitud erakorralised asjaolud mõjutavad oluliselt teavitatud asutuste, liikmesriikide ja komisjoni tööd, mis on seotud määramise uuendamisega. Liikmesriikide kehtestatud reisipiirangud ja rahvatervisealased meetmed, näiteks suhtlemisdistantsi hoidmise nõue, samuti suurenenud nõudlus COVID-19 pandeemiaga ja sellega seotud rahvatervisekriisiga võitlemiseks vajalike vahendite järele, takistavad asjaomastel osalejatel määramist vastavalt rakendusmääruses (EL) nr 920/2013 sätestatud menetluseeskirjadele ja -kohustustele läbi viia. Määruse (EL) 2017/745 kohaldamise edasilükkamine ning direktiivide 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ kehtetuks tunnistamise edasilükkamine tingivad vajaduse uuendada teavitatud asutuste määramist, mis muidu kaotaks kehtivuse enne, kui hakatakse kohaldama määruse (EL) 2017/745 kohast uut meditsiiniseadmeid käsitlevat õigusraamistikku. Määramise uuendamine tuleb heaks kiita märkimisväärse ajalise surve tingimustes. Seda ei olnud võimalik rakendusmääruse (EL) nr 920/2013 vastuvõtmise ajal mõistlikult ette näha.

| (8) | Võttes arvesse COVID-19 pandeemia tõttu tekkinud enneolematuid probleeme, teavitatud asutuste määramise uuendamisega seotud ülesannete keerukust ning vajadust vältida elutähtsate meditsiiniseadmete võimalikku nappust liidus, on asjakohane muuta rakendusmäärust (EL) nr 920/2013 seoses teavitatud asutuste määramise uuendamisega. See peaks võimaldama määrajaasutustel teha COVID-19 pandeemia ja sellega seotud rahvatervise kriisi kontekstis erandeid kõnealuse määruse artiklis 3 sätestatud menetluste puhul, et tagada määramise sujuv ja õigeaegne uuendamine enne, kui määramine aegub. |
| --- | --- |

(8)

Võttes arvesse COVID-19 pandeemia tõttu tekkinud enneolematuid probleeme, teavitatud asutuste määramise uuendamisega seotud ülesannete keerukust ning vajadust vältida elutähtsate meditsiiniseadmete võimalikku nappust liidus, on asjakohane muuta rakendusmäärust (EL) nr 920/2013 seoses teavitatud asutuste määramise uuendamisega. See peaks võimaldama määrajaasutustel teha COVID-19 pandeemia ja sellega seotud rahvatervise kriisi kontekstis erandeid kõnealuse määruse artiklis 3 sätestatud menetluste puhul, et tagada määramise sujuv ja õigeaegne uuendamine enne, kui määramine aegub.

| (9) | Patsiendi ohutuse ja tervise tagamiseks peaksid kõnealused erandlikud meetmed piirduma uuendamisega selliste juba määratud teavitatud asutuste puhul, mille määramise menetlus (sealhulgas teavitatud asutuse hindamine ning seonduvad järelevalve- ja seiretoimingud) on varem läbi viidud. Määramise uuendamised peaksid olema ajutise iseloomuga ning need tuleks vastu võtta enne vastava varasema määramise kehtivusaja lõppu. Uuendamised peaksid automaatselt muutuma kehtetuks hiljemalt direktiivide 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ kehtetuks muutumise kuupäeval. Määramise uuendamise otsuse tegemisel peaks määrajaasutus hindama teavitatud asutust, et kontrollida selle jätkuvat pädevust ja suutlikkust täita talle määratud ülesandeid. See hindamine peaks hõlmama teavitatud asutusega seotud dokumentide ja tegevuste läbivaatamist, mis võimaldab määrajaasutusel kontrollida vastavust direktiivides 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ ning rakendusmääruses (EL) nr 920/2013 sätestatud määramiskriteeriumidele. |
| --- | --- |

(9)

Patsiendi ohutuse ja tervise tagamiseks peaksid kõnealused erandlikud meetmed piirduma uuendamisega selliste juba määratud teavitatud asutuste puhul, mille määramise menetlus (sealhulgas teavitatud asutuse hindamine ning seonduvad järelevalve- ja seiretoimingud) on varem läbi viidud. Määramise uuendamised peaksid olema ajutise iseloomuga ning need tuleks vastu võtta enne vastava varasema määramise kehtivusaja lõppu. Uuendamised peaksid automaatselt muutuma kehtetuks hiljemalt direktiivide 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ kehtetuks muutumise kuupäeval. Määramise uuendamise otsuse tegemisel peaks määrajaasutus hindama teavitatud asutust, et kontrollida selle jätkuvat pädevust ja suutlikkust täita talle määratud ülesandeid. See hindamine peaks hõlmama teavitatud asutusega seotud dokumentide ja tegevuste läbivaatamist, mis võimaldab määrajaasutusel kontrollida vastavust direktiivides 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ ning rakendusmääruses (EL) nr 920/2013 sätestatud määramiskriteeriumidele.

| (10) | COVID-19 pandeemia põhjustatud erakorralised asjaolud mõjutavad ka teavitatud asutustega seotud järelevalve- ja seiretoiminguid. Need asjaolud võivad teatava ajavahemiku jooksul konkreetselt takistada liikmesriigi määrajaasutusel viia järelevalve raames läbi kohapealseid hindamisi või vaatlusauditeid. Selleks, et tagada nimetatud ajavahemiku jooksul teavitatud asutuste kontrolli ja järelevalve miinimumtase, peaksid määrajaasutused lisaks vajaliku arvu teavitatud asutuse poolt tootja kliiniliste hindamiste kohta esitatud aruannete hindamisele ja vajaliku arvu toimikute kontrollimisele võtma siiski kasutusele kõik meetmed antud tingimustes võimaliku asjakohase järelevalve tagamiseks. Määrajaasutused peaksid tutvuma rakendusmääruse (EL) nr 920/2013 II lisas sätestatud organisatsiooniliste ja üldiste nõuete muutustega, mis on toimunud pärast viimast kohapealset hindamist, ning toimingutega, mida teavitatud asutus oma volituste raames pärast seda on teinud. |
| --- | --- |

(10)

COVID-19 pandeemia põhjustatud erakorralised asjaolud mõjutavad ka teavitatud asutustega seotud järelevalve- ja seiretoiminguid. Need asjaolud võivad teatava ajavahemiku jooksul konkreetselt takistada liikmesriigi määrajaasutusel viia järelevalve raames läbi kohapealseid hindamisi või vaatlusauditeid. Selleks, et tagada nimetatud ajavahemiku jooksul teavitatud asutuste kontrolli ja järelevalve miinimumtase, peaksid määrajaasutused lisaks vajaliku arvu teavitatud asutuse poolt tootja kliiniliste hindamiste kohta esitatud aruannete hindamisele ja vajaliku arvu toimikute kontrollimisele võtma siiski kasutusele kõik meetmed antud tingimustes võimaliku asjakohase järelevalve tagamiseks. Määrajaasutused peaksid tutvuma rakendusmääruse (EL) nr 920/2013 II lisas sätestatud organisatsiooniliste ja üldiste nõuete muutustega, mis on toimunud pärast viimast kohapealset hindamist, ning toimingutega, mida teavitatud asutus oma volituste raames pärast seda on teinud.

| (11) | Läbipaistvuse tagamiseks ja vastastikuse usalduse suurendamiseks tuleks ka määrajaasutustelt nõuda, et nad teavitaksid komisjoni ja üksteist teavitatud ja määratud organisatsioonide teabesüsteemi NANDO vahendusel kõikidest teavitatud asutuse määramise uuendamist käsitlevatest otsustest, mis on tehtud rakendusmääruse (EL) nr 920/2013 artiklis 3 sätestatud menetlusi järgimata. Kõnealused teated peaksid sisaldama määrajaasutuse poolt uuendamise kohta tehtud otsuste põhjendusi. Komisjonil peaks olema võimalik nõuda, et määrajaasutus esitaks talle teavitatud asutuse määramise uuendamise otsust toetava hindamise tulemused ning sellega seotud järelevalve- ja seiretoimingute tulemused, sealhulgas need, millele on osutatud kõnealuse rakendusmääruse artiklis 5. Kui teavitatud asutuse pädevuses on kahtlusi, peaks komisjonil olema võimalik konkreetset juhtumit uurida. |
| --- | --- |

(11)

Läbipaistvuse tagamiseks ja vastastikuse usalduse suurendamiseks tuleks ka määrajaasutustelt nõuda, et nad teavitaksid komisjoni ja üksteist teavitatud ja määratud organisatsioonide teabesüsteemi NANDO vahendusel kõikidest teavitatud asutuse määramise uuendamist käsitlevatest otsustest, mis on tehtud rakendusmääruse (EL) nr 920/2013 artiklis 3 sätestatud menetlusi järgimata. Kõnealused teated peaksid sisaldama määrajaasutuse poolt uuendamise kohta tehtud otsuste põhjendusi. Komisjonil peaks olema võimalik nõuda, et määrajaasutus esitaks talle teavitatud asutuse määramise uuendamise otsust toetava hindamise tulemused ning sellega seotud järelevalve- ja seiretoimingute tulemused, sealhulgas need, millele on osutatud kõnealuse rakendusmääruse artiklis 5. Kui teavitatud asutuse pädevuses on kahtlusi, peaks komisjonil olema võimalik konkreetset juhtumit uurida.

| (12) | Vastavalt direktiividele 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ on teavitatud asutuse määramise otsuse tegemine liikmesriikide pädevuses. See pädevus laieneb ka määramise uuendamise otsusele, sealhulgas sellisele, mida liikmesriik võib teha kooskõlas rakendusmääruse käesoleva muutmisega. |
| --- | --- |

(12)

Vastavalt direktiividele 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ on teavitatud asutuse määramise otsuse tegemine liikmesriikide pädevuses. See pädevus laieneb ka määramise uuendamise otsusele, sealhulgas sellisele, mida liikmesriik võib teha kooskõlas rakendusmääruse käesoleva muutmisega.

| (13) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 920/2013 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(13)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 920/2013 vastavalt muuta.

| (14) | Käesoleva määrusega kehtestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 90/385/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel moodustatud meditsiiniseadmete alalise komitee arvamusega. |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määrusega kehtestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 90/385/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel moodustatud meditsiiniseadmete alalise komitee arvamusega.

| (15) | Arvestades tungivat vajadust tegeleda viivitamata COVID-19 pandeemiaga seotud rahvatervisekriisiga, peaks käesolev rakendusmäärus jõustuma viivitamata selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(15)

Arvestades tungivat vajadust tegeleda viivitamata COVID-19 pandeemiaga seotud rahvatervisekriisiga, peaks käesolev rakendusmäärus jõustuma viivitamata selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmäärust (EL) nr 920/2013 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 4 lisatakse lõige 6:

  „6.   Erandina lõikest 2 võib liikmesriigi määrajaasutus ajavahemikul 19. maist 2020 kuni 25. maini 2021 COVID-19 pandeemiast tulenevatel erakorralistel asjaoludel ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/561 (*1) (millega lükatakse edasi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/745 (*2) teatavate sätete kohaldamine) vastuvõtmise tõttu otsustada uuendada teavitatud asutuse määramist ilma artiklis 3 sätestatud menetlusi järgimata.
  Selleks et teha otsus teavitatud asutuse määramise uuendamise kohta kooskõlas esimese lõiguga, viib määrajaasutus läbi hindamise, et kontrollida teavitatud asutuse jätkuvat pädevust ja suutlikkust täita ülesandeid, milleks ta on määratud.
  Otsus teavitatud asutuse määramise uuendamise kohta kooskõlas käesoleva lõikega võetakse vastu enne eelmise määramise kehtivusaja lõppu ja see kaotab automaatselt kehtivuse hiljemalt 26. mail 2021.
  Määrajaasutus teatab komisjonile oma otsusest uuendada teavitatud asutuse määramist kooskõlas käesoleva lõikega, esitades selle kohta sisulised põhjendused, kasutades selleks teavitatud ja määratud organisatsioonide teabesüsteemi.
  Komisjon võib nõuda, et määrajaasutus esitaks talle kooskõlas käesoleva lõikega tehtud teavitatud asutuse määramise uuendamise otsust toetava hindamise tulemused ning sellega seotud järelevalve- ja seiretoimingute tulemused, sealhulgas need, millele on osutatud kõnealuse rakendusmääruse artiklis 5.


  (*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/561, millega muudetakse meditsiiniseadmeid käsitlevat määrust (EL) 2017/745 selle teatavate sätete kohaldamise kuupäevade osas (ELT L 130, 24.4.2020, lk 18.)"


  (*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2017. aasta määrus (EL) 2017/745, milles käsitletakse meditsiiniseadmeid, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ, määrust (EÜ) nr 178/2002 ja määrust (EÜ) nr 1223/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ (ELT L 117, 5.5.2017, lk 1).“;" |
| --- | --- |

1)

Artiklisse 4 lisatakse lõige 6:

„6.   Erandina lõikest 2 võib liikmesriigi määrajaasutus ajavahemikul 19. maist 2020 kuni 25. maini 2021 COVID-19 pandeemiast tulenevatel erakorralistel asjaoludel ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/561 (*1) (millega lükatakse edasi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/745 (*2) teatavate sätete kohaldamine) vastuvõtmise tõttu otsustada uuendada teavitatud asutuse määramist ilma artiklis 3 sätestatud menetlusi järgimata.

Selleks et teha otsus teavitatud asutuse määramise uuendamise kohta kooskõlas esimese lõiguga, viib määrajaasutus läbi hindamise, et kontrollida teavitatud asutuse jätkuvat pädevust ja suutlikkust täita ülesandeid, milleks ta on määratud.

Otsus teavitatud asutuse määramise uuendamise kohta kooskõlas käesoleva lõikega võetakse vastu enne eelmise määramise kehtivusaja lõppu ja see kaotab automaatselt kehtivuse hiljemalt 26. mail 2021.

Määrajaasutus teatab komisjonile oma otsusest uuendada teavitatud asutuse määramist kooskõlas käesoleva lõikega, esitades selle kohta sisulised põhjendused, kasutades selleks teavitatud ja määratud organisatsioonide teabesüsteemi.

Komisjon võib nõuda, et määrajaasutus esitaks talle kooskõlas käesoleva lõikega tehtud teavitatud asutuse määramise uuendamise otsust toetava hindamise tulemused ning sellega seotud järelevalve- ja seiretoimingute tulemused, sealhulgas need, millele on osutatud kõnealuse rakendusmääruse artiklis 5.

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/561, millega muudetakse meditsiiniseadmeid käsitlevat määrust (EL) 2017/745 selle teatavate sätete kohaldamise kuupäevade osas (ELT L 130, 24.4.2020, lk 18.)"

*1

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2017. aasta määrus (EL) 2017/745, milles käsitletakse meditsiiniseadmeid, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ, määrust (EÜ) nr 178/2002 ja määrust (EÜ) nr 1223/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ (ELT L 117, 5.5.2017, lk 1).“;"

*2

| 2) | Artikli 5 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:

  „COVID-19 pandeemiaga seotud erandlikel asjaoludel, mis ajutiselt takistavad liikmesriigi määrajaasutusel teostada järelevalvega seotud kohapealseid hindamisi või vaatlusauditeid, võtab määrajaasutus erandina esimesest ja teisest lõigust lisaks vajaliku arvu teavitatud asutuse poolt tootja tehnilise dokumentatsiooni, s.h kliiniliste hindamiste kohta esitatud aruannete hindamisele ja vajaliku arvu toimikute kontrollile kasutusele kõik meetmed antud tingimustes võimaliku asjakohase järelevalve tagamiseks. Määrajaasutus tutvub rakendusmääruse II lisas sätestatud organisatsiooniliste ja üldiste nõuete muutustega, mis on toimunud pärast viimast kohapealset hindamist, ning toimingutega, mida teavitatud asutus oma volituste raames pärast seda on teinud.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 5 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:

„COVID-19 pandeemiaga seotud erandlikel asjaoludel, mis ajutiselt takistavad liikmesriigi määrajaasutusel teostada järelevalvega seotud kohapealseid hindamisi või vaatlusauditeid, võtab määrajaasutus erandina esimesest ja teisest lõigust lisaks vajaliku arvu teavitatud asutuse poolt tootja tehnilise dokumentatsiooni, s.h kliiniliste hindamiste kohta esitatud aruannete hindamisele ja vajaliku arvu toimikute kontrollile kasutusele kõik meetmed antud tingimustes võimaliku asjakohase järelevalve tagamiseks. Määrajaasutus tutvub rakendusmääruse II lisas sätestatud organisatsiooniliste ja üldiste nõuete muutustega, mis on toimunud pärast viimast kohapealset hindamist, ning toimingutega, mida teavitatud asutus oma volituste raames pärast seda on teinud.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. mai 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EÜT L 189, 20.7.1990, lk 17.

1

(2)  
  EÜT L 169, 12.7.1993, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 24. septembri 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 920/2013, milles käsitletakse teavitatud asutuste määramist ja järelevalvet kooskõlas nõukogu direktiiviga 90/385/EMÜ aktiivsete siiratavate meditsiiniseadmete kohta ja nõukogu direktiiviga 93/42/EMÜ meditsiiniseadmete kohta (ELT L 253, 25.9.2013, lk 8).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/561, millega muudetakse meditsiiniseadmeid käsitlevat määrust (EL) 2017/745 selle teatavate sätete kohaldamise kuupäevade osas (ELT L 130, 24.4.2020, lk 18.)

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2017. aasta määrus (EL) 2017/745, milles käsitletakse meditsiiniseadmeid, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ, määrust (EÜ) nr 178/2002 ja määrust (EÜ) nr 1223/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ (ELT L 117, 5.5.2017, lk 1).

5

---

OTSUSED

| 19.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 156/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 156/6

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/667,

6. mai 2020,

millega muudetakse otsust 2012/688/EL seoses sagedusalade 1 920 – 1 980 ja 2 110 – 2 170 MHz suhtes kohaldatavate tehniliste tingimuste ajakohastamisega

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 2816 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsust nr 676/2002/EÜ Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus), (1) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsusega 2012/688/EL (2) ühtlustati sagedusalade 1 920 – 1 980 MHz ja 2 110 – 2 170 MHz kasutamise tehnilisi tingimusi selliste maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik pakkuda elektroonilise side teenuseid liidus, pidades eelkõige silmas traadita lairibateenuseid lõppkasutajatele. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsusega 2012/688/EL (2) ühtlustati sagedusalade 1 920 – 1 980 MHz ja 2 110 – 2 170 MHz kasutamise tehnilisi tingimusi selliste maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik pakkuda elektroonilise side teenuseid liidus, pidades eelkõige silmas traadita lairibateenuseid lõppkasutajatele.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 243/2012/EL (3) artikli 6 lõike 3 kohaselt peavad liikmesriigid aitama elektroonilise side teenuste osutajatel regulaarselt oma võrke uuendada, et need vastaksid kõige uuemale ja tõhusamale tehnoloogiale, et teenuseosutajad saaksid tekitada oma spektridividende kooskõlas teenuse- ja tehnoloogianeutraalsuse põhimõtetega. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 243/2012/EL (3) artikli 6 lõike 3 kohaselt peavad liikmesriigid aitama elektroonilise side teenuste osutajatel regulaarselt oma võrke uuendada, et need vastaksid kõige uuemale ja tõhusamale tehnoloogiale, et teenuseosutajad saaksid tekitada oma spektridividende kooskõlas teenuse- ja tehnoloogianeutraalsuse põhimõtetega.

| (3) | Komisjoni teatises „Ühenduvus konkurentsivõimelise digitaalse ühtse turu jaoks – Euroopa gigabitiühiskonna poole“ (4) on esitatud liidu ühenduvuse alased uued eesmärgid, mille saavutamine eeldab väga suure läbilaskevõimega võrkude ulatuslikku kasutuselevõttu ja käibeleminekut. Seda silmas pidades on komisjoni teatises „5G Euroopa jaoks: tegevuskava“ (5) märgitud, et tegutseda tuleb ELi tasandil ning muu hulgas tuleks raadiospektripoliitika töörühma arvamuste põhjal kindlaks määrata ja ühtlustada 5G jaoks kasutatav spekter, et tagada aastaks 2025 katkematu 5G-ühendus kõigis linnapiirkondades ja peamistel maismaatranspordi marsruutidel. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni teatises „Ühenduvus konkurentsivõimelise digitaalse ühtse turu jaoks – Euroopa gigabitiühiskonna poole“ (4) on esitatud liidu ühenduvuse alased uued eesmärgid, mille saavutamine eeldab väga suure läbilaskevõimega võrkude ulatuslikku kasutuselevõttu ja käibeleminekut. Seda silmas pidades on komisjoni teatises „5G Euroopa jaoks: tegevuskava“ (5) märgitud, et tegutseda tuleb ELi tasandil ning muu hulgas tuleks raadiospektripoliitika töörühma arvamuste põhjal kindlaks määrata ja ühtlustada 5G jaoks kasutatav spekter, et tagada aastaks 2025 katkematu 5G-ühendus kõigis linnapiirkondades ja peamistel maismaatranspordi marsruutidel.

| (4) | Raadiospektripoliitika töörühm esitas 5G strateegilise tegevuskava kohta Euroopas kaks arvamust (16. novembril 2016 (6) ja 30. jaanuaril 2019) (7) ning tõdes, et tuleb tagada, et mobiilsidevõrkude jaoks juba ühtlustatud sagedusalade tehnilised ja regulatiivsed tingimused sobivad ka 5G kasutuse jaoks. Üks selline sagedusala on maapealne 2 GHz paarissagedusala. |
| --- | --- |

(4)

Raadiospektripoliitika töörühm esitas 5G strateegilise tegevuskava kohta Euroopas kaks arvamust (16. novembril 2016 (6) ja 30. jaanuaril 2019) (7) ning tõdes, et tuleb tagada, et mobiilsidevõrkude jaoks juba ühtlustatud sagedusalade tehnilised ja regulatiivsed tingimused sobivad ka 5G kasutuse jaoks. Üks selline sagedusala on maapealne 2 GHz paarissagedusala.

| (5) | 12. juulil 2018 tegi komisjon vastavalt otsuse nr 676/2002/EÜ artikli 4 lõikele 2 Euroopa Postside- ja Telekommunikatsiooniadministratsioonide Konverentsile (CEPT) ülesandeks vaadata läbi teatavate ELi ühtlustatud sagedusalade (sealhulgas maapealse 2 GHz paarissagedusala) ühtlustatud tehnilised tingimused ja töötada välja kõige vähem piiravad tehnilised tingimused, mis sobiksid järgmise põlvkonna (5G) maapealsete traadita süsteemide jaoks. |
| --- | --- |

(5)

12. juulil 2018 tegi komisjon vastavalt otsuse nr 676/2002/EÜ artikli 4 lõikele 2 Euroopa Postside- ja Telekommunikatsiooniadministratsioonide Konverentsile (CEPT) ülesandeks vaadata läbi teatavate ELi ühtlustatud sagedusalade (sealhulgas maapealse 2 GHz paarissagedusala) ühtlustatud tehnilised tingimused ja töötada välja kõige vähem piiravad tehnilised tingimused, mis sobiksid järgmise põlvkonna (5G) maapealsete traadita süsteemide jaoks.

| (6) | 5. juulil 2019 esitas CEPT aruande (CEPTi aruanne nr 72). Selles tehti ettepanek maapealse 2 GHz paarissagedusala ELi ühtlustatud tehniliste tingimuste kohta, mis seisneksid sagedusjaotuses ja sagedusploki servamaskis (Block Edge Mask ehk BEM), mis sobivad sagedusala kasutamiseks koos järgmise põlvkonna (5G) maapealsete traadita süsteemidega. CEPTi aruandes nr 72 jõuti järeldusele, et sagedusjaotuse alumise ja ülemise piirsageduse 300 kHz laiustest kaitseribadest võib loobuda. |
| --- | --- |

(6)

5. juulil 2019 esitas CEPT aruande (CEPTi aruanne nr 72). Selles tehti ettepanek maapealse 2 GHz paarissagedusala ELi ühtlustatud tehniliste tingimuste kohta, mis seisneksid sagedusjaotuses ja sagedusploki servamaskis (Block Edge Mask ehk BEM), mis sobivad sagedusala kasutamiseks koos järgmise põlvkonna (5G) maapealsete traadita süsteemidega. CEPTi aruandes nr 72 jõuti järeldusele, et sagedusjaotuse alumise ja ülemise piirsageduse 300 kHz laiustest kaitseribadest võib loobuda.

| (7) | Siinjuures tuleb märkida, et sagedusalas 2 110 – 2 170 MHz töötavate tugijaamade kõrvalsageduse ala algab 10 MHz kaugusel sagedusala servast. |
| --- | --- |

(7)

Siinjuures tuleb märkida, et sagedusalas 2 110 – 2 170 MHz töötavate tugijaamade kõrvalsageduse ala algab 10 MHz kaugusel sagedusala servast.

| (8) | CEPTi aruanne nr 72 hõlmab nii aktiivantennisüsteeme kui ka passiivseid antennisüsteeme, mida kasutatakse süsteemides, mille abil saab pakkuda traadita elektroonilise lairibaside teenuseid. Aruandes käsitletakse nende süsteemide kooseksisteerimist nii ühe sagedusala piires kui ka külgnevate sagedusalade teenustega (nt kosmoseteenused alla 2 110 MHz või üle 2 200 MHz). Maapealse 2 GHz paarissagedusala võimalike uute kasutusviiside puhul tuleks tagada, et külgnevate sagedusalade senised teenused on ka edaspidi kaitstud. |
| --- | --- |

(8)

CEPTi aruanne nr 72 hõlmab nii aktiivantennisüsteeme kui ka passiivseid antennisüsteeme, mida kasutatakse süsteemides, mille abil saab pakkuda traadita elektroonilise lairibaside teenuseid. Aruandes käsitletakse nende süsteemide kooseksisteerimist nii ühe sagedusala piires kui ka külgnevate sagedusalade teenustega (nt kosmoseteenused alla 2 110 MHz või üle 2 200 MHz). Maapealse 2 GHz paarissagedusala võimalike uute kasutusviiside puhul tuleks tagada, et külgnevate sagedusalade senised teenused on ka edaspidi kaitstud.

| (9) | CEPTi aruande nr 72 järeldusi tuleks kohaldada kogu liidus ja need tuleks kõigis liikmesriikides rakendada viivitamata. See peaks soodustama maapealse 2 GHz paarissagedusala kättesaadavust ja kasutamist 5G võrkude kasutuselevõtu jaoks ning ühtlasi toetama tehnoloogia- ja teenuseneutraalsuse põhimõtteid. |
| --- | --- |

(9)

CEPTi aruande nr 72 järeldusi tuleks kohaldada kogu liidus ja need tuleks kõigis liikmesriikides rakendada viivitamata. See peaks soodustama maapealse 2 GHz paarissagedusala kättesaadavust ja kasutamist 5G võrkude kasutuselevõtu jaoks ning ühtlasi toetama tehnoloogia- ja teenuseneutraalsuse põhimõtteid.

| (10) | Käesoleva otsuse kontekstis koosneb maapealse 2 GHz paarissagedusala „määramine ja kättesaadavaks tegemine“ järgmistest etappidest: i) raadiosageduste jaotamist käsitleva riigisisese õigusraamistiku kohandamine, et lisada sellesse kõnealuse sagedusala kavandatud kasutamine käesolevas otsuses sätestatud ühtlustatud tehnilistel tingimustel, ii) kõigi vajalike meetmete algatamine, et tagada kõnealuses sagedusalas vajalikus ulatuses kooseksisteerimine olemasoleva kasutusega, iii) asjakohaste meetmete algatamine, mida vajaduse korral toetavad sidusrühmadega algatatud konsultatsioonid, et võimaldada liidu tasandil kõnealust sagedusala kasutada kooskõlas liidu tasandil kohaldatava õigusraamistikuga, kaasa arvatud käesolevas otsuses sisalduvate ühtlustatud tehniliste tingimustega. |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsuse kontekstis koosneb maapealse 2 GHz paarissagedusala „määramine ja kättesaadavaks tegemine“ järgmistest etappidest: i) raadiosageduste jaotamist käsitleva riigisisese õigusraamistiku kohandamine, et lisada sellesse kõnealuse sagedusala kavandatud kasutamine käesolevas otsuses sätestatud ühtlustatud tehnilistel tingimustel, ii) kõigi vajalike meetmete algatamine, et tagada kõnealuses sagedusalas vajalikus ulatuses kooseksisteerimine olemasoleva kasutusega, iii) asjakohaste meetmete algatamine, mida vajaduse korral toetavad sidusrühmadega algatatud konsultatsioonid, et võimaldada liidu tasandil kõnealust sagedusala kasutada kooskõlas liidu tasandil kohaldatava õigusraamistikuga, kaasa arvatud käesolevas otsuses sisalduvate ühtlustatud tehniliste tingimustega.

| (11) | Liikmesriikidel peaks olema põhjendatud juhtudel piisavalt aega, et kohandada olemasolevaid sageduslubasid vastavalt uute tehniliste tingimuste üldistele parameetritele. |
| --- | --- |

(11)

Liikmesriikidel peaks olema põhjendatud juhtudel piisavalt aega, et kohandada olemasolevaid sageduslubasid vastavalt uute tehniliste tingimuste üldistele parameetritele.

| (12) | Tõenäoliselt tuleb sõlmida piiriüleseid lepinguid nii liikmesriikide vahel kui ka kolmandate riikidega, et tagada käesolevas otsuses kehtestatud parameetrite rakendamine liikmesriikides sellisel viisil, mis aitaks vältida kahjulikke raadiohäireid, parandaks spektrikasutuse tõhusust ja hoiaks ära sageduskasutuse fragmenteerituse. |
| --- | --- |

(12)

Tõenäoliselt tuleb sõlmida piiriüleseid lepinguid nii liikmesriikide vahel kui ka kolmandate riikidega, et tagada käesolevas otsuses kehtestatud parameetrite rakendamine liikmesriikides sellisel viisil, mis aitaks vältida kahjulikke raadiohäireid, parandaks spektrikasutuse tõhusust ja hoiaks ära sageduskasutuse fragmenteerituse.

| (13) | Seepärast tuleks otsust 2012/688/EL vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(13)

Seepärast tuleks otsust 2012/688/EL vastavalt muuta.

| (14) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas otsusega nr 676/2002/EÜ loodud raadiospektrikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas otsusega nr 676/2002/EÜ loodud raadiospektrikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2012/688/EL muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 2 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

  „1.   Liikmesriigid määravad maapealse 2 GHz paarissagedusala maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik pakkuda elektroonilise side teenuseid, ja teevad selle mittevälistaval viisil kättesaadavaks vastavalt käesoleva otsuse lisas sätestatud parameetritele.


  2.   Kuni 1. jaanuarini 2026 ei pea liikmesriigid kohaldama lisa jaotises B sätestatud üldisi parameetreid käesoleva otsuse jõustumise kuupäeval maapealses 2 GHz paarissagedusalas kehtinud maapealse elektroonilise side võrkude kasutusõiguste suhtes, kui nende õiguste kasutamine ei takista selle sagedusala kasutamist vastavalt lisale, võttes arvesse turu nõudlust.“; |
| --- | --- |

1)

artikli 2 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid määravad maapealse 2 GHz paarissagedusala maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik pakkuda elektroonilise side teenuseid, ja teevad selle mittevälistaval viisil kättesaadavaks vastavalt käesoleva otsuse lisas sätestatud parameetritele.

2.   Kuni 1. jaanuarini 2026 ei pea liikmesriigid kohaldama lisa jaotises B sätestatud üldisi parameetreid käesoleva otsuse jõustumise kuupäeval maapealses 2 GHz paarissagedusalas kehtinud maapealse elektroonilise side võrkude kasutusõiguste suhtes, kui nende õiguste kasutamine ei takista selle sagedusala kasutamist vastavalt lisale, võttes arvesse turu nõudlust.“;

| 2) | artiklisse 3 lisatakse järgmine lõik:

  „Liikmesriigid esitavad komisjonile 30. aprilliks 2021 aruande käesoleva otsuse rakendamise kohta.“; |
| --- | --- |

2)

artiklisse 3 lisatakse järgmine lõik:

„Liikmesriigid esitavad komisjonile 30. aprilliks 2021 aruande käesoleva otsuse rakendamise kohta.“;

| 3) | lisa asendatakse käesoleva otsuse lisa tekstiga. |
| --- | --- |

3)

lisa asendatakse käesoleva otsuse lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 6. mai 2020

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Thierry BRETON

---

(1)  
  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 5. novembri 2012. aasta rakendusotsus 2012/688/EL sagedusvahemike 1 920 – 1 980 MHz ja 2 110 – 2 170 MHz ühtlustamise kohta maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik pakkuda elektroonilisi sideteenuseid Euroopa Liidus (ELT L 307, 7.11.2012, lk 84).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta otsus nr 243/2012/EL, millega luuakse mitmeaastane raadiospektripoliitika programm (ELT L 81, 21.3.2012, lk 7).

3

(4)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ühenduvus konkurentsivõimelise digitaalse ühtse turu jaoks – Euroopa gigabitiühiskonna poole“, COM(2016) 587 final.

4

(5)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „5G Euroopa jaoks: tegevuskava“, COM(2016) 588 final.

5

(6)  
  9. novembri 2016. aasta dokument RSPG16-032 final, „Strategic roadmap towards 5G for Europe: Opinion on spectrum related aspects for next-generation wireless systems (5G) (RSPG 1st opinion on 5G)“.

6

(7)  
  30. jaanuari 2019. aasta dokument RSPG19-007 final, „Strategic Spectrum Roadmap Towards 5G for Europe: Opinion on 5G implementation challenges (RSPG 3rd opinion on 5G)“.

7

---

LISA

„LISA

ARTIKLI 2 LÕIKES 1 OSUTATUD PARAMEETRID

A.   MÕISTED

„Aktiivantennisüsteemid“ (Active antenna systems, AAS) – tugijaam ja antennisüsteem, kus antennikomponentide vahelist amplituudi ja/või faasi reguleeritakse pidevalt, nii et antenni kiirgusdiagramm kohandub lühiajalistele muutustele eetris. Siia alla ei kuulu antennikiire kuju muutmine pikemaks ajaks, nt püsiv elektriline allakallutus. AAS tugijaamades on antennisüsteem integreeritud tugijaamasüsteemi või toote osaks.

„Passiivsed antennisüsteemid“ (Non-active antenna systems. non-AAS) – tugijaam ja antennisüsteem, milles on üks või mitu antenniühendust, mis on ühendatud ühe või mitme eraldi projekteeritud passiivse antennikomponendiga raadiolainete väljakiirgamiseks. Antennikomponentidesse saabuvate signaalide amplituudi ja faasi ei reguleerita vahetpidamata vastavalt lühiajalistele muutustele eetris.

„Ekvivalentne isotroopne kiirgusvõimsus“ (EIRP) – antenni sisendisse antava võimsuse korrutis antennivõimendusega (absoluutne või isotroopne võimendus), isotroopse antenni suhtes antud suunas.

„Kogu kiirgusvõimsus“ (TRP) näitab, kui palju võimsust liitantenn kiirgab. Võrdub antennivõre süsteemi kogu sisendvõimsusega, millest arvatakse maha antennivõre süsteemi sisesed võimsuskaod. TRP on kogu kiirgusväljas eri suundades kiiratava võimsuse integraal vastavalt järgmisele valemile:

Image 1

kus P(θ,φ) on võimsus, mida antennivõre süsteem kiirgab suunas (θ,φ), mis saadakse vastavalt valemile:

P(θ, φ) = PTxg(θ, φ)

kus PTx tähistab antennivõre juhitud sisendvõimsust (vattides) ja g(θ,φ) tähistab antennivõre võimendust suunal (θ, φ).

B.   ÜLDISED PARAMEETRID

Maapealsel 2 GHz paarissagedusalal on sagedusjaotus järgmine.

| 1) | Dupleksrežiim on sagedustihenduse dupleks (Frequency Division Duplex, FDD). Dupleksivahe on 190 MHz; terminaljaama saatesagedus (FDD üleslüli) asub alumises sagedusalas 1 920 – 1 980 MHz („alumine sagedusala“) ning tugijaama saatesagedus (FDD allalüli) asub ülemises sagedusalas vahemikus 2 110 – 2 170 MHz („ülemine sagedusala“). |
| --- | --- |

1)

Dupleksrežiim on sagedustihenduse dupleks (Frequency Division Duplex, FDD). Dupleksivahe on 190 MHz; terminaljaama saatesagedus (FDD üleslüli) asub alumises sagedusalas 1 920 – 1 980 MHz („alumine sagedusala“) ning tugijaama saatesagedus (FDD allalüli) asub ülemises sagedusalas vahemikus 2 110 – 2 170 MHz („ülemine sagedusala“).

| 2) | eraldatud sagedusploki suurus on 5 MHz kordne (1). 1 920 – 1 980 MHz alumises sagedusalas eraldatud sagedusploki alumine sageduspiir võetakse võrdseks sagedusvahemiku alumise servaga 1 920 MHz või 5 MHz kordsega sellest servast. 2 110 – 2 170 MHz ülemises sagedusalas eraldatud sagedusploki alumine sageduspiir võetakse võrdseks sagedusvahemiku alumise servaga 2 110 MHz või 5 MHz kordsega sellest servast. Eraldatud sagedusploki suurus võib jääda vahemikku 4,8–5 MHz, kui see mahub eespool määratletud 5 MHz suuruse sagedusploki piiresse. |
| --- | --- |

2)

eraldatud sagedusploki suurus on 5 MHz kordne (1). 1 920 – 1 980 MHz alumises sagedusalas eraldatud sagedusploki alumine sageduspiir võetakse võrdseks sagedusvahemiku alumise servaga 1 920 MHz või 5 MHz kordsega sellest servast. 2 110 – 2 170 MHz ülemises sagedusalas eraldatud sagedusploki alumine sageduspiir võetakse võrdseks sagedusvahemiku alumise servaga 2 110 MHz või 5 MHz kordsega sellest servast. Eraldatud sagedusploki suurus võib jääda vahemikku 4,8–5 MHz, kui see mahub eespool määratletud 5 MHz suuruse sagedusploki piiresse.

| 3) | 1 920 – 1 980 MHz alumist sagedusala võib tervikuna või osaliselt kasutada üksnes üleslüli tööks (2) ilma paarissageduseta 2 110 – 2 170 MHz ülemises sagedusalas. |
| --- | --- |

3)

1 920 – 1 980 MHz alumist sagedusala võib tervikuna või osaliselt kasutada üksnes üleslüli tööks (2) ilma paarissageduseta 2 110 – 2 170 MHz ülemises sagedusalas.

| 4) | 2 110 – 2 170 MHz ülemist sagedusala võib tervikuna või osaliselt kasutada üksnes allalüli tööks (3) ilma paarissageduseta 1 920 – 1 980 MHz alumises sagedusalas. |
| --- | --- |

4)

2 110 – 2 170 MHz ülemist sagedusala võib tervikuna või osaliselt kasutada üksnes allalüli tööks (3) ilma paarissageduseta 1 920 – 1 980 MHz alumises sagedusalas.

| 5) | Tugijaama ja terminaljaama saatesagedus peab vastama vastavalt C ja D osas sätestatud tehnilistele tingimustele. |
| --- | --- |

5)

Tugijaama ja terminaljaama saatesagedus peab vastama vastavalt C ja D osas sätestatud tehnilistele tingimustele.

C.   TUGIJAAMADE TEHNILISED TINGIMUSED – SAGEDUSPLOKI SERVAMASK

Tugijaamade järgmised, sagedusploki servamaskideks (Block Edge Masks, BEM) nimetatavad tehnilised parameetrid moodustavad olulise osa tingimustest, millega tagatakse külgnevate võrkude operaatorite vaheliste kahe- või mitmepoolsete lepingute puudumise korral nende võrkude kooseksisteerimine. Kui kõik selliste võrkude operaatorid, keda see mõjutab, lepivad kokku leebemates tehnilistes parameetrites, võib kasutada ka neid, tingimusel, et need operaatorid jätkavad muude teenuste, rakenduste või võrkude kaitsmiseks kohaldatavate tehniliste tingimuste ja piiriülesest koordineerimisest tulenevate kohustuste täitmist.

Sagedusploki servamask koosneb mitmest komponendist, vt tabel 1. Plokisisese võimsuse piirnormi kohaldatakse operaatorile eraldatud ploki suhtes. Baassagedusala võimsuse piirnorm, millega kaitstakse teiste operaatorite sagedusala, ja üleminekuvahemiku võimsuse piirnorm, mis võimaldab filtriga piiramist plokisiseselt kuni baassagedusala võimsuse piirnormini, kujutavad endast plokiväliseid komponente.

Võimsuse piirnormid on esitatud non-AASi ja AASi jaoks eraldi. Non-AASi võimsuse piirnormi kohaldatakse keskmise EIRP suhtes. AASi võimsuse piirnormi kohaldatakse keskmise TRP (4) suhtes. Keskmise EIRP ja keskmise TRP mõõtmiseks võetakse ajavahemiku ja mõõdetava ribalaiuse keskmine. Keskmise EIRP või keskmise TRP määramiseks keskmistatakse ajaliselt signaalide aktiivsed osad ja see vastab ühele võimsuse reguleerimise seadistusele. Keskmine EIRP või keskmine TRP määratakse sageduslikult mõõdetava ribalaiuse kohta, mis on esitatud tabelites 2, 3 ja 4 (5). Üldiselt, kui ei ole kindlaks määratud teisiti, vastavad BEMide võimsuse piirnormid asjaomase seadme kiiratavale koguvõimsusele, sealhulgas kõik saateantennid, välja arvatud juhul, kui non-AAS baasjaamade põhi- ja üleminekunõuded on esitatud antenni kohta.

Sagedusploki servamask (BEM)

Image 2

Tabel 1

BEMi komponentide määratlemine

| BEMi komponent | Määratlus |
| --- | --- |
| Plokisisene | Viitab plokile, mille jaoks on sagedusploki servamask eraldatud. |
| Baassagedusala | FDD allalüli sagedusalas traadita elektroonilise lairibaside teenuste jaoks kasutatav spekter, välja arvatud operaatorile eraldatud plokk ja vastavad üleminekuvahemikud. |
| Üleminekuvahemik | Operaatorile eraldatud plokist 0–10 MHz allapoole ja 0–10 MHz ülespoole jääv spekter FDD allalüli sagedusalas. Üleminekuvahemikud ei kehti sagedusalades alla 2 110 MHz ja üle 2 170 MHz. |

BEMi komponent

Määratlus

Plokisisene

Viitab plokile, mille jaoks on sagedusploki servamask eraldatud.

Baassagedusala

FDD allalüli sagedusalas traadita elektroonilise lairibaside teenuste jaoks kasutatav spekter, välja arvatud operaatorile eraldatud plokk ja vastavad üleminekuvahemikud.

Üleminekuvahemik

Operaatorile eraldatud plokist 0–10 MHz allapoole ja 0–10 MHz ülespoole jääv spekter FDD allalüli sagedusalas. Üleminekuvahemikud ei kehti sagedusalades alla 2 110 MHz ja üle 2 170 MHz.

Tabel 2

Non-AAS ja AAS tugijaamade plokisisese võimsuse piirnormid

| BEMi komponent | Sagedusvahemik | Non-AASi EIRP piirnorm | AASi TRP piirnorm |
| --- | --- | --- | --- |
| Plokisisene | Operaatorile eraldatud plokk. | Ei ole tingimata tarvilik.
  Kui liikmesriik on kehtestanud ülempiiri, võib kohaldada väärtust 65 dBm/(5 MHz) antenni kohta. | Ei ole tingimata tarvilik.
  Kui liikmesriik on kehtestanud ülempiiri, võib kohaldada väärtust 57 dBm/(5 MHz) kärje  (6) kohta. |

BEMi komponent

Sagedusvahemik

Non-AASi EIRP piirnorm

AASi TRP piirnorm

Plokisisene

Operaatorile eraldatud plokk.

Ei ole tingimata tarvilik.

Kui liikmesriik on kehtestanud ülempiiri, võib kohaldada väärtust 65 dBm/(5 MHz) antenni kohta.

Ei ole tingimata tarvilik.

Kui liikmesriik on kehtestanud ülempiiri, võib kohaldada väärtust 57 dBm/(5 MHz) kärje  (6) kohta.

Selgitus tabeli 2 juurde

Plokisisese TRP vastava piirnormi kindlaksmääramisel järgitakse juhiseid, mis on esitatud dokumendi ETSI TS 138 104 V15.6.0 F lisa jaotistes F.2 ja F.3, võttes aluseks 17 dBi suuruse antennivõimenduse ja kokku kaheksa antennikomponenti, millest moodustub kiir (skaleerimistegur 9 dB).

65 dBm/(5 MHz) – 17 dBi + 9 dB = 57 dBm/(5 MHz).

Tabel 3

Non-AAS ja AAS tugijaamade baassagedusala plokivälise võimsuse piirnormid

| BEMi komponent | Sagedusvahemik FDD allalüli piires | Non-AASi keskmine EIRP piirnorm antenni kohta  (7) | AASi keskmine TRP piirnorm kärje kohta  (8) | Ribalaius mõõtmisel |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Baassagedusala | Sagedused, mis asuvad kaugemal kui 10 MHz ploki alumisest või ülemisest servast | 9 dBm | 1 dBm | 5 MHz |

BEMi komponent

Sagedusvahemik FDD allalüli piires

Non-AASi keskmine EIRP piirnorm antenni kohta  (7)

AASi keskmine TRP piirnorm kärje kohta  (8)

Ribalaius mõõtmisel

Baassagedusala

Sagedused, mis asuvad kaugemal kui 10 MHz ploki alumisest või ülemisest servast

9 dBm

1 dBm

5 MHz

Tabel 4

Non-AAS ja AAS tugijaamade üleminekuvahemiku plokivälise võimsuse piirnormid

| BEMi komponent | Sagedusvahemik FDD allalüli piires | Non-AASi keskmine EIRP piirnorm antenni kohta  (9) | AASi keskmine TRP piirnorm kärje kohta  (10) | Ribalaius mõõtmisel |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Üleminekuvahemik | –10 kuni –5 MHz ploki alumisest servast | 11 dBm | 3 dBm | 5 MHz |
| –5 kuni 0 MHz ploki alumisest servast | 16,3 dBm | 8 dBm | 5 MHz |
| 0 kuni +5 MHz ploki ülemisest servast | 16,3 dBm | 8 dBm | 5 MHz |
| +5 kuni +10 MHz ploki ülemisest servast | 11 dBm | 3 dBm | 5 MHz |

BEMi komponent

Sagedusvahemik FDD allalüli piires

Non-AASi keskmine EIRP piirnorm antenni kohta  (9)

AASi keskmine TRP piirnorm kärje kohta  (10)

Ribalaius mõõtmisel

Üleminekuvahemik

–10 kuni –5 MHz ploki alumisest servast

11 dBm

3 dBm

5 MHz

–5 kuni 0 MHz ploki alumisest servast

16,3 dBm

8 dBm

5 MHz

0 kuni +5 MHz ploki ülemisest servast

16,3 dBm

8 dBm

5 MHz

+5 kuni +10 MHz ploki ülemisest servast

11 dBm

3 dBm

5 MHz

Selgitus tabelite 3 ja 4 juurde

Kooskõlas dokumendi ETSI TS 138 104 (V15.6.0) F lisa jaotistes F.2 ja F.3 AASi tugijaamade jaoks standarditud soovimatu kiirgusvõimsusega (TRP) on plokivälise TRP piirnormiks määratud väärtus, mis vastab kokku kaheksale antennikomponendile, millest moodustub kiir, ja mille tulemuseks on 8 dB suurune erinevus AASi ja non-AASi vahel, nagu ka plokisisese võimsuse puhul.

D.   TERMINALJAAMADE TEHNILISED TINGIMUSED

Tabel 5

Terminaljaama BEMi plokisisene võimsuse piirnorm

| Suurim keskmine plokisisene võimsus (11) | 24 dBm |
| --- | --- |

Suurim keskmine plokisisene võimsus (11)

24 dBm

Selgitus tabeli 5 juurde

Liikmesriigid võivad seda piirnormi lõdvendada konkreetsete rakenduste, näiteks maapiirkondades asuvate paiksete terminaljaamade puhul, tingimusel et muid teenistusi, võrke ja seadmeid ei häirita ja et piiriülesed kohustused on täidetud.

---

(1)  Kuna UMTSi kanalisamm on 200 kHz, siis võib UMTSi jaoks eraldatud sagedusploki kesksageduse kõrvalekalle sagedusjaotuses esitatud sagedusploki keskmest olla 100 kHz.

1

(2)  Näiteks täiendav üleslüli (Supplemental Uplink ehk SUL).

2

Supplemental Uplink

(3)  Näiteks täiendav allalüli (Supplemental DownLink ehk SDL).

3

Supplemental DownLink

(4)  Kiiratav koguvõimsus näitab, kui palju võimsust antenn tegelikult kiirgab. Isotroopsete antennide puhul on EIRP ja TRP samaväärsed.

4

(5)  Nõude täitmise kontrollimiseks kasutatava mõõteseadme tegelik ribalaius mõõtmistel võib olla kitsam kui neis tabelites esitatud ribalaius.

5

(6)  Mitmesektorilises tugijaamas kohaldatakse AASi kiirgusvõimsuse piirnormi iga eraldi sektori suhtes.

6

(7)  Non-AASi BEMi tase määratakse antenni kohta ja seda kohaldatakse tugijaama suhtes, kus on sektori kohta kuni neli antenni.

7

(8)  Mitmesektorilises tugijaamas kohaldatakse AASi kiirgusvõimsuse piirnormi iga eraldi sektori suhtes.

8

(9)  Non-AASi BEMi tase määratakse antenni kohta ja seda kohaldatakse tugijaama suhtes, kus on sektori kohta kuni neli antenni.

9

(10)  Mitmesektorilises tugijaamas kohaldatakse AASi kiirgusvõimsuse piirnormi iga eraldi sektori suhtes.

10

(11)  Nimetatud võimsuse piirnorm määratakse kindlaks EIRP-na terminaljaamade puhul, mis on kavandatud paikseks kasutuseks või paigaldamiseks, ja TRP-na terminaljaamade puhul, mis on kavandatud kantavateks või teisaldatavateks. Isotroopsete antennide puhul on EIRP ja TRP samaväärsed. Kõnealuse väärtuse juures on siiski lubatud kõrvalekalle, mis on määratud harmoneeritud standardites, et võtta arvesse raskusi töötamisel äärmuslikes keskkonnatingimustes ja toodete võimalikke erinevusi.

11

---

| 19.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 156/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 156/13

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/668,

18. mai 2020,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/425 toetuseks koostatud isikukaitsevahendite harmoneeritud standardite kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/425 (2) artikliga 14 eeldatakse, et isikukaitsevahendid, mis on vastavuses harmoneeritud standardite või nende osadega, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, vastavad olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele, mida nimetatud standardid või nende osad käsitlevad ja mis on sätestatud kõnealuse määruse II lisas. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/425 (2) artikliga 14 eeldatakse, et isikukaitsevahendid, mis on vastavuses harmoneeritud standardite või nende osadega, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, vastavad olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele, mida nimetatud standardid või nende osad käsitlevad ja mis on sätestatud kõnealuse määruse II lisas.

| (2) | Kirjas M/031 pealkirjaga „CENi/CENELECi isikukaitsevahendite standardeid käsitlev standardimisvolitus“ esitas komisjon Euroopa Standardikomiteele (CEN) ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteele (Cenelec) taotluse töötada välja ja koostada harmoneeritud standardid nõukogu direktiivi 89/686/EMÜ (3) toetuseks. |
| --- | --- |

(2)

Kirjas M/031 pealkirjaga „CENi/CENELECi isikukaitsevahendite standardeid käsitlev standardimisvolitus“ esitas komisjon Euroopa Standardikomiteele (CEN) ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteele (Cenelec) taotluse töötada välja ja koostada harmoneeritud standardid nõukogu direktiivi 89/686/EMÜ (3) toetuseks.

| (3) | Direktiiv 89/686/EMÜ asendati 21. aprillil 2018 määrusega (EL) 2016/425, millega tehti vaid mõningaid muudatusi direktiivi 89/686/EMÜ II lisas sätestatud olulistes tervisekaitse- ja ohutusnõuetes. Taotluse M/031 alusel koostatud harmoneeritud standardid on koostatud üksnes oluliste tervisekaitse- ja ohutusnõuete toetuseks, mis on pärast direktiivi 89/686/EMÜ asendamist määrusega (EL) 2016/425 jäänud sisuliselt muutumatuks. |
| --- | --- |

(3)

Direktiiv 89/686/EMÜ asendati 21. aprillil 2018 määrusega (EL) 2016/425, millega tehti vaid mõningaid muudatusi direktiivi 89/686/EMÜ II lisas sätestatud olulistes tervisekaitse- ja ohutusnõuetes. Taotluse M/031 alusel koostatud harmoneeritud standardid on koostatud üksnes oluliste tervisekaitse- ja ohutusnõuete toetuseks, mis on pärast direktiivi 89/686/EMÜ asendamist määrusega (EL) 2016/425 jäänud sisuliselt muutumatuks.

| (4) | CEN ja Cenelec koostasid taotluse M/031 alusel määruse (EL) 2016/425 toetuseks järgmised harmoneeritud standardid: EN 893:2019 mägironimisvarustuse kohta, EN 943–2:2019 ohtlike tahkete, vedelate ja gaasiliste kemikaalide eest kaitsva riietuse kohta, EN 1073-1:2016+A1:2018 tahkete õhus suspendeerunud osakeste, kaasa arvatud radioaktiivse saaste eest kaitsva riietuse kohta ja EN 14458:2018 isiklike silmakaitsevahendite kohta. |
| --- | --- |

(4)

CEN ja Cenelec koostasid taotluse M/031 alusel määruse (EL) 2016/425 toetuseks järgmised harmoneeritud standardid: EN 893:2019 mägironimisvarustuse kohta, EN 943–2:2019 ohtlike tahkete, vedelate ja gaasiliste kemikaalide eest kaitsva riietuse kohta, EN 1073-1:2016+A1:2018 tahkete õhus suspendeerunud osakeste, kaasa arvatud radioaktiivse saaste eest kaitsva riietuse kohta ja EN 14458:2018 isiklike silmakaitsevahendite kohta.

| (5) | CEN ja Cenelec vaatasid taotluse M/031 alusel läbi harmoneeritud standardid EN 343:2003+A1:2007/AC:2009, EN 358:1999, EN 381–5:1995, EN 381–7:1999, EN 381–9:1997, EN 381–11:2002, EN 13832-2:2006, EN 13832-3:2006, EN 14594:2005, EN 388:2016, EN 943–1:2015 ja EN 12277:2015, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teataja (4) C-seerias. Selle tulemusel võeti vastu harmoneeritud standardid EN 343:2019 vihma eest kaitsva riietuse kohta, EN 358:2018 tööasendit tagavate või liikumisulatust piiravate vööde ja turvaliinide kohta, EN ISO 11393-2:2019, EN ISO 11393-4:2019, EN ISO 11393-5:2019 ja EN ISO 11393-6:2019 käsikettsaagide kasutajate kaitseriietuse kohta, EN 13832-2:2018 ja EN 13832-3:2018 kemikaalide eest kaitsvate jalatsite kohta, EN 14594:2018 hingamisteede kaitsevahendite kohta, EN 388:2016+A1:2018 mehaaniliste ohtude eest kaitsvate kinnaste kohta, EN 943–1:2015+A1:2019 ohtlike tahkete, vedelate ja gaasiliste kemikaalide, sh vedelate ja tahkete aerosoolide eest kaitsva riietuse kohta ning EN 12277:2015+A1:2018 mägironimisvarustuse kohta. |
| --- | --- |

(5)

CEN ja Cenelec vaatasid taotluse M/031 alusel läbi harmoneeritud standardid EN 343:2003+A1:2007/AC:2009, EN 358:1999, EN 381–5:1995, EN 381–7:1999, EN 381–9:1997, EN 381–11:2002, EN 13832-2:2006, EN 13832-3:2006, EN 14594:2005, EN 388:2016, EN 943–1:2015 ja EN 12277:2015, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teataja (4) C-seerias. Selle tulemusel võeti vastu harmoneeritud standardid EN 343:2019 vihma eest kaitsva riietuse kohta, EN 358:2018 tööasendit tagavate või liikumisulatust piiravate vööde ja turvaliinide kohta, EN ISO 11393-2:2019, EN ISO 11393-4:2019, EN ISO 11393-5:2019 ja EN ISO 11393-6:2019 käsikettsaagide kasutajate kaitseriietuse kohta, EN 13832-2:2018 ja EN 13832-3:2018 kemikaalide eest kaitsvate jalatsite kohta, EN 14594:2018 hingamisteede kaitsevahendite kohta, EN 388:2016+A1:2018 mehaaniliste ohtude eest kaitsvate kinnaste kohta, EN 943–1:2015+A1:2019 ohtlike tahkete, vedelate ja gaasiliste kemikaalide, sh vedelate ja tahkete aerosoolide eest kaitsva riietuse kohta ning EN 12277:2015+A1:2018 mägironimisvarustuse kohta.

| (6) | Taotluse M/031 alusel muutsid CEN ja Cenelec harmoneeritud standardit EN ISO 10819:2013, mille viide on avaldatud Euroopa Liidu Teataja (5) C-seerias. Selle tulemusena võeti vastu kõnealuse harmoneeritud standardi muudatus EN ISO 10819:2013/A1:2019. |
| --- | --- |

(6)

Taotluse M/031 alusel muutsid CEN ja Cenelec harmoneeritud standardit EN ISO 10819:2013, mille viide on avaldatud Euroopa Liidu Teataja (5) C-seerias. Selle tulemusena võeti vastu kõnealuse harmoneeritud standardi muudatus EN ISO 10819:2013/A1:2019.

| (7) | Komisjon hindas koos CENi ja CENELECiga, kas kõnealused standardid vastavad taotlusele M/031. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon hindas koos CENi ja CENELECiga, kas kõnealused standardid vastavad taotlusele M/031.

| (8) | Harmoneeritud standardid EN 893:2019, EN 943–2:2019, EN 1073-1:2016+A1:2018, EN 14458:2018, EN 343:2019, EN 358:2018, EN ISO 11393-2:2019, EN ISO 11393-4:2019, EN ISO 11393-5:2019, EN ISO 11393-6:2019, EN 13832-2:2018, EN 13832-3:2018, EN 14594:2018, EN 388:2016+A1:2018, EN 943–1:2015+A1:2019, EN ISO 10819:2013, muudetud standardiga EN ISO 10819:2013/A1:2019, ja EN 12277:2015+A1:2018, vastavad nõuetele, mida need standardid peaksid hõlmama ja mis on sätestatud määruses (EL) 2016/425. Seepärast on asjakohane avaldada viited nendele standarditele Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(8)

Harmoneeritud standardid EN 893:2019, EN 943–2:2019, EN 1073-1:2016+A1:2018, EN 14458:2018, EN 343:2019, EN 358:2018, EN ISO 11393-2:2019, EN ISO 11393-4:2019, EN ISO 11393-5:2019, EN ISO 11393-6:2019, EN 13832-2:2018, EN 13832-3:2018, EN 14594:2018, EN 388:2016+A1:2018, EN 943–1:2015+A1:2019, EN ISO 10819:2013, muudetud standardiga EN ISO 10819:2013/A1:2019, ja EN 12277:2015+A1:2018, vastavad nõuetele, mida need standardid peaksid hõlmama ja mis on sätestatud määruses (EL) 2016/425. Seepärast on asjakohane avaldada viited nendele standarditele Euroopa Liidu Teatajas.

| (9) | CEN ja Cenelec koostasid ka paranduse EN 50321-1:2018/AC: 2018-08, millega parandatakse harmoneeritud standardit EN 50321-1:2018, mille viide on avaldatud Euroopa Liidu Teataja (6) C-seerias. Kuna selle parandusega tehakse tehnilisi muudatusi ning et tagada harmoneeritud standardi EN 50321-1:2018, mille viide on juba varem avaldatud, nõuetekohane ja järjepidev kohaldamine, on asjakohane avaldada selle harmoneeritud standardi viide koos paranduse viitega Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(9)

CEN ja Cenelec koostasid ka paranduse EN 50321-1:2018/AC: 2018-08, millega parandatakse harmoneeritud standardit EN 50321-1:2018, mille viide on avaldatud Euroopa Liidu Teataja (6) C-seerias. Kuna selle parandusega tehakse tehnilisi muudatusi ning et tagada harmoneeritud standardi EN 50321-1:2018, mille viide on juba varem avaldatud, nõuetekohane ja järjepidev kohaldamine, on asjakohane avaldada selle harmoneeritud standardi viide koos paranduse viitega Euroopa Liidu Teatajas.

| (10) | Seepärast on vaja Euroopa Liidu Teataja C-seeriast kustutada viited harmoneeritud standarditele EN 343:2003+A1:2007/AC:2009, EN 358:1999, EN 381–5:1995, EN 381–7:1999, EN 381–9:1997, EN 381–11:2002, EN 13832-2:2006, EN 13832-3:2006, EN 14594:2005, EN 388:2016, EN 943–1:2015, EN ISO 10819:2013, EN 12277:2015 ja EN 50321-1:2018, kuna need standardid on läbi vaadatud, neid on muudetud või parandatud. Selleks et anda tootjatele rohkem aega, et valmistuda harmoneeritud standardite EN 343:2019 EN 358:2018, EN ISO 11393-2:2019, EN ISO 11393-4:2019, EN ISO 11393-5:2019, EN ISO 11393-6:2019, EN 13832-2:2018, EN 13832-3:2018, EN 14594:2018, EN 388:2016+A1:2018, EN 943–1:2015+A1:2019, EN ISO 10819:2013, mida on muudetud standardiga EN ISO 10819:2013/A1:2019, EN 50321-1:2018, mida on parandatud standardiga EN 50321-1:2018/AC: 2018-08, ja EN 12277:2015+A1:2018 kohaldamiseks, on vaja harmoneeritud standardite EN 343:2003+A1:2007/AC:2009, EN 358:1999, EN 381–5:1995, EN 381–7:1999, EN 381–9:1997, EN 381–11:2002, EN 13832-2:2006, EN 13832-3:2006, EN 14594:2005, EN 388:2016, EN 943–1:2015, EN ISO 10819:2013, EN 12277:2015 ja EN 50321-1:2018 viidete kustutamine edasi lükata. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast on vaja Euroopa Liidu Teataja C-seeriast kustutada viited harmoneeritud standarditele EN 343:2003+A1:2007/AC:2009, EN 358:1999, EN 381–5:1995, EN 381–7:1999, EN 381–9:1997, EN 381–11:2002, EN 13832-2:2006, EN 13832-3:2006, EN 14594:2005, EN 388:2016, EN 943–1:2015, EN ISO 10819:2013, EN 12277:2015 ja EN 50321-1:2018, kuna need standardid on läbi vaadatud, neid on muudetud või parandatud. Selleks et anda tootjatele rohkem aega, et valmistuda harmoneeritud standardite EN 343:2019 EN 358:2018, EN ISO 11393-2:2019, EN ISO 11393-4:2019, EN ISO 11393-5:2019, EN ISO 11393-6:2019, EN 13832-2:2018, EN 13832-3:2018, EN 14594:2018, EN 388:2016+A1:2018, EN 943–1:2015+A1:2019, EN ISO 10819:2013, mida on muudetud standardiga EN ISO 10819:2013/A1:2019, EN 50321-1:2018, mida on parandatud standardiga EN 50321-1:2018/AC: 2018-08, ja EN 12277:2015+A1:2018 kohaldamiseks, on vaja harmoneeritud standardite EN 343:2003+A1:2007/AC:2009, EN 358:1999, EN 381–5:1995, EN 381–7:1999, EN 381–9:1997, EN 381–11:2002, EN 13832-2:2006, EN 13832-3:2006, EN 14594:2005, EN 388:2016, EN 943–1:2015, EN ISO 10819:2013, EN 12277:2015 ja EN 50321-1:2018 viidete kustutamine edasi lükata.

| (11) | Harmoneeritud standardi järgimine lubab alates selle standardi viite Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast eeldada vastavust asjakohastele olulistele nõuetele, mis on sätestatud liidu ühtlustamisõigusaktides. Seepärast peaks käesolev otsus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(11)

Harmoneeritud standardi järgimine lubab alates selle standardi viite Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast eeldada vastavust asjakohastele olulistele nõuetele, mis on sätestatud liidu ühtlustamisõigusaktides. Seepärast peaks käesolev otsus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2016/425 toetuseks koostatud isikukaitsevahendeid käsitlevate harmoneeritud standardite viited, mis on esitatud käesoleva otsuse I lisas, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 2

Määruse (EL) 2016/425 toetuseks koostatud isikukaitsevahendeid käsitlevate harmoneeritud standardite viited, mis on esitatud käesoleva otsuse II lisas, kustutatakse Euroopa Liidu Teatajast alates kõnealuses lisas märgitud kuupäevadest.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 18. mai 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 316, 14.11.2012, lk 12.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrus (EL) 2016/425, mis käsitleb isikukaitsevahendeid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/686/EMÜ (ELT L 81, 31.3.2016, lk 51).

2

(3)  Nõukogu 21. detsembri 1989. aasta direktiiv 89/686/EMÜ isikukaitsevahendeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 399, 30.12.1989, lk 18).

3

(4)  
  ELT C 113, 27.3.2018, lk 41.

4

(5)  
  ELT C 113, 27.3.2018, lk 41.

5

(6)  
  ELT C 113, 27.3.2018, lk 41.

6

---

I LISA

| Nr | Viide standardile |
| --- | --- |
| 1. | EN 343:2019
  Kaitserõivad. Kaitse vihma eest. |
| 2. | EN 358:2018
  Tööasendi- ja kukkumiskaitsevahendid. Vööd ja turvaliinid tööasendi tagamiseks või liikumisulatuse piiramiseks |
| 3. | EN 388:2016+A1:2018
  Kaitsekindad kaitseks mehaaniliste ohtude eest |
| 4. | EN 510:2019
  Liikuvate osade vahele kiskumise ohu korral kasutatava kaitseriietuse tehnilised andmed |
| 5. | EN 893:2019
  Mägironimisvarustus. Tanghaaratsid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid |
| 6. | EN 943–1:2015+A1:2019
  Kaitserõivad ohtlike tahkete, vedelate ja gaasiliste kemikaalide, sealhulgas vedelate ja tahkete aerosoolide eest. Osa 1: Toimivusnõuded 1. tüüpi (gaasikindlatele) kemikaalikaitseülikondadele |
| 7. | EN 943–2:2019
  Kaitserõivad ohtlike tahkete, vedelate ja gaasiliste kemikaalide, sealhulgas vedelate ja tahkete aerosoolide eest. Osa 2: Toimivusnõuded hädaabimeeskondade 1. tüüpi (gaasikindlatele) kemikaalikaitseülikondadele |
| 8. | EN 1073-1:2016+A1:2018
  Kaitserõivad tahkete õhus suspendeerunud osakeste, kaasa arvatud radioaktiivse saaste eest. Osa 1: Nõuded ja katsemeetodid keha ja hingamisteid kaitsvatele suruõhusüsteemist ventileeritavatele kaitserõivastele |
| 9. | EN ISO 10819:2013
  Mehhaaniline vibratsioon ja löögid. Labakäe-käsivarre vibratsioon. Meetod kinnaste vibratsiooniülekande mõõtmiseks ja hindamiseks peopesast (ISO 10819:2013)
  EN ISO 10819:2013/A1:2019 |
| 10. | EN ISO 11393-2:2019
  Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 2: Toimimisnõuded ja katsemeetodid jalakaitsetele (ISO 11393-2:2018) |
| 11. | EN ISO 11393-4:2019
  Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 4: Toimimisnõuded ja katsemeetodid kaitsekinnastele (ISO 11393-4:2018) |
| 12. | EN ISO 11393-5:2019
  Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 5: Katsemeetodid ja toimimisnõuded kaitsesääristele (ISO 11393-5:2018) |
| 13. | EN ISO 11393-6:2019
  Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 6: Katsemeetodid ja toimimisnõuded ülakeha kaitsetele (ISO 11393-6:2018) |
| 14. | EN 12277:2015+A1:2018
  Mägironimisvarustus. Julgestusvööd. Ohutusnõuded ja katsemeetodid |
| 15. | EN 13832-2:2018
  Kemikaalide eest kaitsvad jalatsid. Osa 2: Nõuded lühiajaliseks kokkupuuteks kemikaalidega |
| 16. | EN 13832-3:2018
  Kemikaalide eest kaitsvad jalatsid. Osa 3: Nõuded pikaajaliseks kokkupuuteks kemikaalidega |
| 17. | EN 14458:2018
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Üksnes koos kaitsekiivriga kasutamiseks mõeldud kõrgefektiivsed näovarjud |
| 18. | EN 14594:2018
  Hingamisteede kaitsevahendid. Läbivoolusüsteemiga ühendatud hingamisaparaadid. Nõuded, katsetamine, tähistamine |
| 19. | EN 50321-1:2018
  Pingealune töö. Elektriohu eest kaitsvad jalatsid. Isoleerjalatsid ja isoleerkalossid
  EN 50321-1:2018/AC:2018-08 |

Nr

Viide standardile

1.

EN 343:2019

Kaitserõivad. Kaitse vihma eest.

2.

EN 358:2018

Tööasendi- ja kukkumiskaitsevahendid. Vööd ja turvaliinid tööasendi tagamiseks või liikumisulatuse piiramiseks

3.

EN 388:2016+A1:2018

Kaitsekindad kaitseks mehaaniliste ohtude eest

4.

EN 510:2019

Liikuvate osade vahele kiskumise ohu korral kasutatava kaitseriietuse tehnilised andmed

5.

EN 893:2019

Mägironimisvarustus. Tanghaaratsid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

6.

EN 943–1:2015+A1:2019

Kaitserõivad ohtlike tahkete, vedelate ja gaasiliste kemikaalide, sealhulgas vedelate ja tahkete aerosoolide eest. Osa 1: Toimivusnõuded 1. tüüpi (gaasikindlatele) kemikaalikaitseülikondadele

7.

EN 943–2:2019

Kaitserõivad ohtlike tahkete, vedelate ja gaasiliste kemikaalide, sealhulgas vedelate ja tahkete aerosoolide eest. Osa 2: Toimivusnõuded hädaabimeeskondade 1. tüüpi (gaasikindlatele) kemikaalikaitseülikondadele

8.

EN 1073-1:2016+A1:2018

Kaitserõivad tahkete õhus suspendeerunud osakeste, kaasa arvatud radioaktiivse saaste eest. Osa 1: Nõuded ja katsemeetodid keha ja hingamisteid kaitsvatele suruõhusüsteemist ventileeritavatele kaitserõivastele

9.

EN ISO 10819:2013

Mehhaaniline vibratsioon ja löögid. Labakäe-käsivarre vibratsioon. Meetod kinnaste vibratsiooniülekande mõõtmiseks ja hindamiseks peopesast (ISO 10819:2013)

EN ISO 10819:2013/A1:2019

10.

EN ISO 11393-2:2019

Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 2: Toimimisnõuded ja katsemeetodid jalakaitsetele (ISO 11393-2:2018)

11.

EN ISO 11393-4:2019

Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 4: Toimimisnõuded ja katsemeetodid kaitsekinnastele (ISO 11393-4:2018)

12.

EN ISO 11393-5:2019

Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 5: Katsemeetodid ja toimimisnõuded kaitsesääristele (ISO 11393-5:2018)

13.

EN ISO 11393-6:2019

Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 6: Katsemeetodid ja toimimisnõuded ülakeha kaitsetele (ISO 11393-6:2018)

14.

EN 12277:2015+A1:2018

Mägironimisvarustus. Julgestusvööd. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

15.

EN 13832-2:2018

Kemikaalide eest kaitsvad jalatsid. Osa 2: Nõuded lühiajaliseks kokkupuuteks kemikaalidega

16.

EN 13832-3:2018

Kemikaalide eest kaitsvad jalatsid. Osa 3: Nõuded pikaajaliseks kokkupuuteks kemikaalidega

17.

EN 14458:2018

Isiklikud silmakaitsevahendid. Üksnes koos kaitsekiivriga kasutamiseks mõeldud kõrgefektiivsed näovarjud

18.

EN 14594:2018

Hingamisteede kaitsevahendid. Läbivoolusüsteemiga ühendatud hingamisaparaadid. Nõuded, katsetamine, tähistamine

19.

EN 50321-1:2018

Pingealune töö. Elektriohu eest kaitsvad jalatsid. Isoleerjalatsid ja isoleerkalossid

EN 50321-1:2018/AC:2018-08

---

II LISA

| Nr | Viide standardile | Kustutamise kuupäev |
| --- | --- | --- |
| 1. | EN ISO 10819:2013
  Mehhaaniline vibratsioon ja löögid. Labakäe-käsivarre vibratsioon. Meetod kinnaste vibratsiooniülekande mõõtmiseks ja hindamiseks peopesast (ISO 10819:2013) | 19. november 2021 |
| 2. | EN 343:2003+A1:2007
  Kaitserõivad. Kaitse vihma eest.
  EN 343:2003+A1:2007/AC:2009 | 19. november 2021 |
| 3. | EN 358:1999
  Tööasendi ja kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Tööasendi- ja kinnitustoerihmad ning tööasendi turvarihmad | 19. november 2021 |
| 4. | EN 381–5:1995
  Kaitserõivad mootorsae kasutajatele. Osa 5: Nõuded jalakaitsetele | 19. november 2021 |
| 5. | EN 381–7:1999
  Kaitserõivad mootorsae kasutajatele. Osa 7: Nõuded mootorsae kaitsekinnastele | 19. november 2021 |
| 6. | EN 381–9:1997
  Kaitserõivad mootorsae kasutajatele. Osa 9: Nõuded mootorsae kaitsekedridele | 19. november 2021 |
| 7. | EN 381–11:2002
  Kaitserõivad mootorsae kasutajatele. Osa 11: Nõuded ülakeha kaitsevahenditele | 19. november 2021 |
| 8. | EN 388:2016
  Kaitsekindad kaitseks mehaaniliste ohtude eest | 19. november 2021 |
| 9. | EN 943–1:2015
  Kaitserõivad ohtlike tahkete, vedelate ja gaasiliste kemikaalide, sealhulgas vedelate ja tahkete aerosoolide eest. Osa 1: Toimivusnõuded 1. tüüpi (gaasikindlatele) kemikaalikaitseülikondadele | 19. november 2021 |
| 10. | EN 12277:2015
  Mägironimisvarustus. Julgestusvööd. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 19. november 2021 |
| 11. | EN 13832-2:2006
  Kemikaalide ja mikroorganismide eest kaitsvad jalatsid. Osa 2: Kemikaalide pritsmete eest kaitsvad jalatsid | 19. november 2021 |
| 12. | EN 13832-3:2006
  Kemikaalide ja mikroorganismide eest kaitsvad jalatsid. Osa 3: Kemikaalide eest tugevat kaitset pakkuvad jalatsid | 19. november 2021 |
| 13. | EN 14594:2005
  Hingamisteede kaitsevahendid. Läbivoolusüsteemiga ühendatud hingamisaparaadid. Nõuded, katsetamine, tähistamine
  EN 14594:2005/AC:2005 | 19. november 2021 |
| 14. | EN 50321-1:2018
  Pingealune töö. Elektriohu eest kaitsvad jalatsid. Isoleerjalatsid ja isoleerkalossid | 19. november 2021 |

Nr

Viide standardile

Kustutamise kuupäev

1.

EN ISO 10819:2013

Mehhaaniline vibratsioon ja löögid. Labakäe-käsivarre vibratsioon. Meetod kinnaste vibratsiooniülekande mõõtmiseks ja hindamiseks peopesast (ISO 10819:2013)

19. november 2021

2.

EN 343:2003+A1:2007

Kaitserõivad. Kaitse vihma eest.

EN 343:2003+A1:2007/AC:2009

19. november 2021

3.

EN 358:1999

Tööasendi ja kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Tööasendi- ja kinnitustoerihmad ning tööasendi turvarihmad

19. november 2021

4.

EN 381–5:1995

Kaitserõivad mootorsae kasutajatele. Osa 5: Nõuded jalakaitsetele

19. november 2021

5.

EN 381–7:1999

Kaitserõivad mootorsae kasutajatele. Osa 7: Nõuded mootorsae kaitsekinnastele

19. november 2021

6.

EN 381–9:1997

Kaitserõivad mootorsae kasutajatele. Osa 9: Nõuded mootorsae kaitsekedridele

19. november 2021

7.

EN 381–11:2002

Kaitserõivad mootorsae kasutajatele. Osa 11: Nõuded ülakeha kaitsevahenditele

19. november 2021

8.

EN 388:2016

Kaitsekindad kaitseks mehaaniliste ohtude eest

19. november 2021

9.

EN 943–1:2015

Kaitserõivad ohtlike tahkete, vedelate ja gaasiliste kemikaalide, sealhulgas vedelate ja tahkete aerosoolide eest. Osa 1: Toimivusnõuded 1. tüüpi (gaasikindlatele) kemikaalikaitseülikondadele

19. november 2021

10.

EN 12277:2015

Mägironimisvarustus. Julgestusvööd. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

19. november 2021

11.

EN 13832-2:2006

Kemikaalide ja mikroorganismide eest kaitsvad jalatsid. Osa 2: Kemikaalide pritsmete eest kaitsvad jalatsid

19. november 2021

12.

EN 13832-3:2006

Kemikaalide ja mikroorganismide eest kaitsvad jalatsid. Osa 3: Kemikaalide eest tugevat kaitset pakkuvad jalatsid

19. november 2021

13.

EN 14594:2005

Hingamisteede kaitsevahendid. Läbivoolusüsteemiga ühendatud hingamisaparaadid. Nõuded, katsetamine, tähistamine

EN 14594:2005/AC:2005

19. november 2021

14.

EN 50321-1:2018

Pingealune töö. Elektriohu eest kaitsvad jalatsid. Isoleerjalatsid ja isoleerkalossid

19. november 2021

---

| 19.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 156/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 156/20

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/669,

18. mai 2020,

millega muudetakse rakendusotsust 2013/801/EL seoses innovatsioonifondi rakendamise usaldamisega Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusametile

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/87/EÜ (2) on loodud innovatsioonifond, et toetada innovatsiooni vähese CO2-heitega tehnoloogia ja protsesside valdkonnas ning aidata stimuleerida selliste projektide ehitamist/loomist ja käitamist, mille eesmärk on süsinikdioksiidi keskkonnaohutult koguda ja maapõues säilitada, ning innovatsiooni taastuvenergia ja energia salvestamise tehnoloogialahenduste alal. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/87/EÜ (2) on loodud innovatsioonifond, et toetada innovatsiooni vähese CO2-heitega tehnoloogia ja protsesside valdkonnas ning aidata stimuleerida selliste projektide ehitamist/loomist ja käitamist, mille eesmärk on süsinikdioksiidi keskkonnaohutult koguda ja maapõues säilitada, ning innovatsiooni taastuvenergia ja energia salvestamise tehnoloogialahenduste alal.

| (2) | Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/856 (3) artikli 16 lõike 1 kohaselt rakendatakse innovatsioonifondi eelarve otsese või kaudse täitmise korras. Kõnealuse määruse artiklis 17 on sätestatud, et komisjon võib otsustada määrata rakendusasutuse, kes täidab teatavaid rakendusülesandeid, ning eelarve otsese täitmise korral tuleb need ülesanded delegeerida rakendusametile. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/856 (3) artikli 16 lõike 1 kohaselt rakendatakse innovatsioonifondi eelarve otsese või kaudse täitmise korras. Kõnealuse määruse artiklis 17 on sätestatud, et komisjon võib otsustada määrata rakendusasutuse, kes täidab teatavaid rakendusülesandeid, ning eelarve otsese täitmise korral tuleb need ülesanded delegeerida rakendusametile.

| (3) | Komisjoni rakendusotsusega 2013/801/EL (4) loodi Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet (edaspidi „amet“) ning tehti sellele ülesandeks hallata energeetika valdkonnas liidu programmide teatavaid osi, sealhulgas Euroopa ühendamise rahastut ja programmi „Horisont 2020“. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusotsusega 2013/801/EL (4) loodi Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet (edaspidi „amet“) ning tehti sellele ülesandeks hallata energeetika valdkonnas liidu programmide teatavaid osi, sealhulgas Euroopa ühendamise rahastut ja programmi „Horisont 2020“.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 58/2003 artikli 3 kohaselt tehtud kulude-tulude analüüs näitas, et innovatsioonifondi osade haldamise delegeerimine ametile aitaks innovatsioonifondi eesmärke tõhusamalt saavutada. Innovatsioonifondi osade rakendamise usaldamine ametile aitaks ajavahemikul 2020–2030 kokku hoida kulusid ligikaudu 30,5 miljoni euro väärtuses võrreldes asutusesiseste juhtimiskuludega, tõhustaks innovatsioonifondi haldamist ja muudaks selle paindlikumaks ning suurendaks märkimisväärselt innovatsioonifondi ja muude ameti hallatavate liidu programmide omavahelist koostoimet, lähedust toetusesaajatega ja liidupoolse rahastamise nähtavust. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 58/2003 artikli 3 kohaselt tehtud kulude-tulude analüüs näitas, et innovatsioonifondi osade haldamise delegeerimine ametile aitaks innovatsioonifondi eesmärke tõhusamalt saavutada. Innovatsioonifondi osade rakendamise usaldamine ametile aitaks ajavahemikul 2020–2030 kokku hoida kulusid ligikaudu 30,5 miljoni euro väärtuses võrreldes asutusesiseste juhtimiskuludega, tõhustaks innovatsioonifondi haldamist ja muudaks selle paindlikumaks ning suurendaks märkimisväärselt innovatsioonifondi ja muude ameti hallatavate liidu programmide omavahelist koostoimet, lähedust toetusesaajatega ja liidupoolse rahastamise nähtavust.

| (5) | Seepärast on asjakohane usaldada innovatsioonifondi osade haldamine ja rakendamine ametile. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast on asjakohane usaldada innovatsioonifondi osade haldamine ja rakendamine ametile.

| (6) | Seepärast tuleks rakendusotsust 2013/801/EL vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks rakendusotsust 2013/801/EL vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas täitevasutuste komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas täitevasutuste komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse 2013/801/EL muutmine

Rakendusotsuse 2013/801/EL artikli 3 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Ametile tehakse ülesandeks rakendada ellu järgmiste liidu programmide osad:

| a) | Euroopa ühendamise rahastu; |
| --- | --- |

a)

Euroopa ühendamise rahastu;

| b) | eriprogrammi „Horisont 2020“ III osa „Ühiskonnaprobleemid; |
| --- | --- |

b)

eriprogrammi „Horisont 2020“ III osa „Ühiskonnaprobleemid;

| c) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (*1) artikli 10a lõike 8 alusel loodud innovatsioonifond. |
| --- | --- |

c)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (*1) artikli 10a lõike 8 alusel loodud innovatsioonifond.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 18. mai 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32).

2

(3)  Komisjoni 26. veebruari 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/856, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ innovatsioonifondi toimimise osas (ELT L 140, 28.5.2019, lk 6).

3

(4)  Komisjoni 23. detsembri 2013. aasta rakendusotsus 2013/801/EL, millega asutatakse Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsusega 2008/593/EÜ muudetud otsus 2007/60/EÜ (ELT L 352, 24.12.2013, lk 65).

4

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 19.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 156/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 156/22

---

ÜHELT POOLT EUROOPA ÜHENDUSE JA SELLE LIIKMESRIIKIDE NING TEISELT POOLT KESK-AAFRIKA LEPINGUOSALISE VAHELISE VAHEPEALSE MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGUGA MOODUSTATUD MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGU KOMITEE OTSUS nr 1/2020,

28. aprill 2020,

millega võetakse vastu vahendusmenetluse kord, vahekohtumenetluse kord ja vahekohtunike tegevusjuhend [2020/670]

MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGU KOMITEE,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika lepinguosalise vahelist vahepealset majanduspartnerluslepingut (edaspidi „leping“), millele kirjutati alla 22. jaanuaril 2009 Brüsselis ja mida kohaldatakse ajutiselt alates 4. augustist 2014, eriti selle artikli 80 lõiget 1 ja artiklit 88,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingus ja käesolevas otsuses tähendab Kesk-Aafrika lepinguosaline Kameruni Vabariiki. |
| --- | --- |

(1)

Lepingus ja käesolevas otsuses tähendab Kesk-Aafrika lepinguosaline Kameruni Vabariiki.

| (2) | Lepingu artikli 80 lõikes 1 on sätestatud, et VI jaotise („Vaidluste vältimine ja lahendamine“) 3. peatüki („Vaidluste lahendamise menetlused“) kohast vaidluste lahendamise menetlust reguleeritakse menetluskorra ja vahekohtunike tegevusjuhendi alusel, mille võtab vastu majanduspartnerluslepingu komitee. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu artikli 80 lõikes 1 on sätestatud, et VI jaotise („Vaidluste vältimine ja lahendamine“) 3. peatüki („Vaidluste lahendamise menetlused“) kohast vaidluste lahendamise menetlust reguleeritakse menetluskorra ja vahekohtunike tegevusjuhendi alusel, mille võtab vastu majanduspartnerluslepingu komitee.

| (3) | Lepingu artiklis 88 on sätestatud, et majanduspartnerluslepingu komitee võib muuta lepingu VI jaotist („Vaidluste vältimine ja lahendamine“) ja selle lisasid, |
| --- | --- |

(3)

Lepingu artiklis 88 on sätestatud, et majanduspartnerluslepingu komitee võib muuta lepingu VI jaotist („Vaidluste vältimine ja lahendamine“) ja selle lisasid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Käesoleva otsuse I lisas esitatud vahendusmenetluse kord võetakse vastu lepingu IV lisana.

2.   Käesoleva otsuse II lisas esitatud vahekohtumenetluse kord võetakse vastu lepingu V lisana.

3.   Käesoleva otsuse III lisas esitatud vahekohtunike tegevusjuhend võetakse vastu lepingu VI lisana.

4.   Käesoleva artikli lõigetes 1–3 osutatud menetluskordade ja tegevusjuhendi vastuvõtmine ei piira lepingus sätestatud või majanduspartnerluslepingu komitee vastu võetavate erireeglite kohaldamist.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle allkirjastamise päeval.

Brüssel, 28. aprill 2020

Kameruni Vabariigi nimel

Alamine OUSMANE MEY

majandus-, planeerimis- ja regionaalarengu minister

Euroopa Liidu nimel

Phil HOGAN

kaubandusvolinik

---

I LISA

VAHENDUSMENETLUSE KORD

Artikkel 1

Kohaldamisala

1.   Käesoleva menetluskorra sätted täiendavad ja täpsustavad ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika lepinguosalise vahelist vahepealset majanduspartnerluslepingut (edaspidi „leping“), eelkõige selle artiklit 69 („Vahendamine“).

2.   Käesoleva menetluskorra eesmärk on võimaldada lepinguosalistel lahendada nende vahel tekkida võivad vaidlused mõlemat lepinguosalist rahuldaval viisil, kasutades terviklikku ja kiiret vahendusmenetlust.

3.   Käesoleva menetluskorra tähenduses on vahendamine iga menetlus – olenemata sellest, kuidas seda nimetatakse –, milles lepinguosalised paluvad vahendajal aidata lahendada nendevaheline vaidlus poolte kokkuleppel.

Artikkel 2

Menetluse algatamine

1.   Lepinguosaline võib igal ajal kirjalikult taotleda lepinguosalistega seotud vahendusmenetluse algatamist. Taotlus peab olema piisavalt üksikasjalik, et sellest nähtuks selgelt kaebuse esitanud lepinguosalise nõue. Samuti tuleb taotluses:

| a) | märkida konkreetne meede; |
| --- | --- |

a)

märkida konkreetne meede;

| b) | kirjeldada väidetavat kahjulikku mõju, mida meede kaebuse esitanud lepinguosalise arvates praegu või tulevikus avaldab lepinguosalistevahelisele kaubandusele, ning |
| --- | --- |

b)

kirjeldada väidetavat kahjulikku mõju, mida meede kaebuse esitanud lepinguosalise arvates praegu või tulevikus avaldab lepinguosalistevahelisele kaubandusele, ning

| c) | selgitada, miks kaebuse esitanud lepinguosalise arvates on kõnealuse mõju meetme vahel põhjuslik seos. |
| --- | --- |

c)

selgitada, miks kaebuse esitanud lepinguosalise arvates on kõnealuse mõju meetme vahel põhjuslik seos.

2.   Vahendusmenetluse saab algatada vaid lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel. Kui lepinguosaline taotleb vahendamist lõikel 1 alusel, vaatab teine lepinguosaline taotluse läbi ja vastab sellele kirjalikult viie päeva jooksul pärast taotluse kättesaamist. Vastasel juhul käsitatakse taotlust tagasilükatuna.

Artikkel 3

Vahendaja valimine

1.   Lepinguosalised valivad vahendaja vastastikusel kokkuleppel kohe vahendusmenetluse alguses ja hiljemalt 15 päeva jooksul pärast vahendusmenetluse algatamise taotlusele vastuse saamist.

2.   Vahendaja ei või olla kummagi lepinguosalise kodanik, kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti.

3.   Vahendaja kinnitab kirjalikus avalduses oma sõltumatust ja erapooletust ning valmisolekut tagada vahendusmenetluse läbiviimine.

4.   Vahendaja peab vastama vahekohtunike tegevusjuhendis ettenähtud nõuetele, mida vajaduse korral kohandatakse.

Artikkel 4

Vahendusmenetluse toimumine

1.   Vahendaja aitab erapooletul ja läbipaistval viisil lepinguosalistel meetmes ja selle võimalikus kaubandusmõjus selgust saada ning jõuda mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni.

2.   Vahendaja võib valida asjaomases meetmes ja selle võimalikus kaubandusmõjus selguse saamiseks sobivaima viisi. Eelkõige võib vahendaja korraldada lepinguosaliste kohtumisi, konsulteerida lepinguosalistega ühiselt või eraldi, kasutada vastava ala ekspertide või sidusrühmade abi või nõu ning pakkuda lepinguosalistele igasugust täiendavat tuge, mida nad soovivad. Enne vastava ala ekspertidelt või sidusrühmadelt abi või nõu küsimist konsulteerib vahendaja lepinguosalistega. Kui vahendaja soovib kohtuda või vestelda ühe lepinguosalisega ja/või tema nõustajaga eraldi, teatab ta teisele lepinguosalisele sellest ette või võimalikult kiiresti pärast esimese lepinguosalisega toimunud ühepoolset kohtumist või suhtlust.

3.   Vahendaja võib anda nõu ja pakkuda lepinguosalistele arutamiseks välja lahenduse ning lepinguosalised võivad väljapakutud lahenduse heaks kiita või tagasi lükata või leppida kokku teistsuguses lahenduses. Vahendaja ei tohi anda nõu selle kohta, kas vaidlusalune meede on lepinguga kooskõlas, ega seda kommenteerida.

4.   Menetlus viiakse läbi selle lepinguosalise territooriumil, kellele taotlus esitati, või lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel muus asukohas või muul viisil.

5.   Lepinguosalised püüavad jõuda mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni 60 päeva jooksul alates vahendaja nimetamisest. Lõpliku kokkuleppe saavutamiseni võivad lepinguosalised kaaluda võimalikke ajutisi lahendusi, eriti kui meede seondub kergesti riknevate kaupadega.

6.   Lahendus võidakse vastu võtta majanduspartnerluslepingu komitee otsusega. Mõlemat lepinguosalist rahuldavad lahendused tehakse üldsusele kättesaadavaks, kui lepinguosalised ei otsusta teisiti. Üldsusele edastatud versioon ei või sisaldada teavet, mille üks lepinguosaline on konfidentsiaalseks tunnistanud.

7.   Lepinguosaliste taotlusel esitab vahendaja neile kirjalikult faktiaruande projekti, andes kokkuvõtliku ülevaate menetluses käsitletud meetmest ning kõnealuse menetluse lõpptulemusena saavutatud mõlemat lepinguosalist rahuldavatest lahendustest, sealhulgas võimalikest ajutistest lahendustest. Vahendaja annab lepinguosalistele aruande projekti kohta märkuste esitamiseks 15 päeva. Pärast nimetatud ajavahemiku jooksul lepinguosaliste poolt esitatud märkuste arvessevõtmist esitab vahendaja lepinguosalistele 15 päeva jooksul kirjalikult lõpliku faktiaruande. Faktiaruanne ei tohi sisaldada lepingu tõlgendamist.

Artikkel 5

Vahendusmenetluse lõpetamine

Menetlus lõpeb:

| a) | kuupäeval, mil leitakse mõlemat lepinguosalist rahuldav lahendus; |
| --- | --- |

a)

kuupäeval, mil leitakse mõlemat lepinguosalist rahuldav lahendus;

| b) | kuupäeval, mil vahendaja teeb pärast lepinguosalistega konsulteerimist kirjaliku avalduse selle kohta, et vahendamistegevuse jätkamine oleks kasutu; |
| --- | --- |

b)

kuupäeval, mil vahendaja teeb pärast lepinguosalistega konsulteerimist kirjaliku avalduse selle kohta, et vahendamistegevuse jätkamine oleks kasutu;

| c) | kuupäeval, mil üks lepinguosaline teeb kirjaliku avalduse pärast seda, kui vahendusmenetluses on püütud leida mõlemat lepinguosalist rahuldavaid lahendusi ning kaalutud vahendaja nõuandeid ja väljapakutud lahendusi. Sellist avaldust ei või esitada enne käesoleva menetluskorra artikli 4 lõikes 5 kindlaks määratud tähtaja möödumist, või |
| --- | --- |

c)

kuupäeval, mil üks lepinguosaline teeb kirjaliku avalduse pärast seda, kui vahendusmenetluses on püütud leida mõlemat lepinguosalist rahuldavaid lahendusi ning kaalutud vahendaja nõuandeid ja väljapakutud lahendusi. Sellist avaldust ei või esitada enne käesoleva menetluskorra artikli 4 lõikes 5 kindlaks määratud tähtaja möödumist, või

| d) | kuupäeval, mil lepinguosalised on jõudnud mis tahes menetlusetapis kokkuleppele. |
| --- | --- |

d)

kuupäeval, mil lepinguosalised on jõudnud mis tahes menetlusetapis kokkuleppele.

Artikkel 6

Mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduse rakendamine

1.   Kui on kokku lepitud mõlemat lepinguosalist rahuldavas lahenduses, võtab kumbki lepinguosaline vajalikud meetmed selle rakendamiseks ettenähtud tähtaja jooksul.

2.   Lepinguosaline, kes lahendust rakendab, teavitab teist lepinguosalist ettenähtud tähtaja jooksul kirjalikult igast mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduse rakendamiseks võetud meetmest.

Artikkel 7

Konfidentsiaalsus ja seos vaidluste lahendamise menetlusega

1.   Kogu vahendusmenetlusega seotud teave peab jääma konfidentsiaalseks, välja arvatud juhul, kui selle avaldamine on seadusega ette nähtud või kui see on osutunud vajalikuks vahendamise tulemusel saavutatud lepinguosaliste vahelise kokkuleppe rakendamiseks või täitmiseks.

2.   Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti ja ilma et see piiraks käesoleva menetluskorra artikli 4 lõike 6 kohaldamist, on kõik menetlusetapid, sealhulgas kõik nõuanded ja väljapakutud lahendused, konfidentsiaalsed. Sellest olenemata võib lepinguosaline teavitada üldsust vahendusmenetluse toimumisest. Konfidentsiaalsuskohustus ei laiene faktiteabele, mis on juba üldkasutatav.

3.   Vahendusmenetlus ei piira lepinguosaliste õigusi ja kohustusi, mis tulenevad lepingu või muude asjasse puutuvate lepingute vaidluste lahendamist käsitlevatest sätetest.

4.   Lepinguosalised ei pea enne vahendusmenetluse algatamist konsultatsioone pidama. Sellegipoolest peaks lepinguosaline enne vahendusmenetluse algatamist järgima muid lepinguga ette nähtud asjakohaseid koostöö- või konsulteerimissätteid.

5.   Lepinguosaline ei võta muudes lepingu või muu asjassepuutuva lepingu kohastes vaidluste lahendamise menetlustes aluseks ega kasuta tõenditena, samuti ei võta vahekohus arvesse järgmist:

| a) | teise lepinguosalise poolt vahendusmenetluse käigus võetud seisukohti või käesoleva menetluskorra artikli 4 lõigete 1 ja 2 alusel saadud teavet; |
| --- | --- |

a)

teise lepinguosalise poolt vahendusmenetluse käigus võetud seisukohti või käesoleva menetluskorra artikli 4 lõigete 1 ja 2 alusel saadud teavet;

| b) | asjaolu, et teine lepinguosaline on väljendanud valmisolekut olla nõus vahendusmenetluses käsitletud meetme suhtes leitud lahendusega, ega |
| --- | --- |

b)

asjaolu, et teine lepinguosaline on väljendanud valmisolekut olla nõus vahendusmenetluses käsitletud meetme suhtes leitud lahendusega, ega

| c) | vahendaja antud nõu ega tema tehtud ettepanekuid. |
| --- | --- |

c)

vahendaja antud nõu ega tema tehtud ettepanekuid.

6.   Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, ei või vahendaja olla vahekohtu liige lepingust või Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) asutamislepingust tulenevas vaidluste lahendamise menetluses, milles käsitletakse sama küsimust kui see, mida ta lahendas vahendajana.

Artikkel 8

Vahekohtumenetluse korra kohaldamine

Vahekohtumenetluse korra artiklit 3 („Teavitamine“), ilma et see piiraks käesoleva vahekohtumenetluse korra artikli 4 lõike 2 kohaldamist, artiklit 15 („Kulud“), artiklit 16 („Menetluse keel ning kirjaliku ja suulise tõlke keel“) ja artiklit 17 („Tähtaegade arvutamine“) kohaldatakse mutatis mutandis.

Artikkel 9

Läbivaatamine

Viis aasta möödumisel käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast konsulteerivad lepinguosalised omavahel vahendusmehhanismi muutmise vajaduse üle, võttes arvesse saadud kogemusi ja vastava mehhanismi arengut WTOs.

---

II LISA

VAHEKOHTUMENETLUSE KORD

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas menetluskorras kasutatakse järgmisi mõisteid:

| — | „nõunik“ – füüsiline isik, kelle lepinguosaline on palganud enda nõustamiseks või abistamiseks vahekohtumenetlusega seoses; |
| --- | --- |

—

„nõunik“ – füüsiline isik, kelle lepinguosaline on palganud enda nõustamiseks või abistamiseks vahekohtumenetlusega seoses;

| — | „vahekohus“ – lepingu artikli 71 alusel moodustatud vahekohus; |
| --- | --- |

—

„vahekohus“ – lepingu artikli 71 alusel moodustatud vahekohus;

| — | „vahekohtunik“ – lepingu artikli 71 alusel moodustatud vahekohtu liige; |
| --- | --- |

—

„vahekohtunik“ – lepingu artikli 71 alusel moodustatud vahekohtu liige;

| — | „assistent“ – füüsiline isik, kes vahekohtuniku nimetamise tingimuste kohaselt teeb uurimisi või abistab vahekohtunikku; |
| --- | --- |

—

„assistent“ – füüsiline isik, kes vahekohtuniku nimetamise tingimuste kohaselt teeb uurimisi või abistab vahekohtunikku;

| — | „päev“ – kalendripäev, kui ei ole sätestatud teisiti; |
| --- | --- |

—

„päev“ – kalendripäev, kui ei ole sätestatud teisiti;

| — | „lepinguosalise esindaja“ – töötaja või füüsiline isik, kelle on määranud lepinguosalise ministeerium või valitsusasutus või muu avalik-õiguslik üksus, kes esindab lepinguosalist lepinguga seotud vaidluses; |
| --- | --- |

—

„lepinguosalise esindaja“ – töötaja või füüsiline isik, kelle on määranud lepinguosalise ministeerium või valitsusasutus või muu avalik-õiguslik üksus, kes esindab lepinguosalist lepinguga seotud vaidluses;

| — | „lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati“ – lepinguosaline, kes on väidetavalt rikkunud lepingu artiklis 67 osutatud sätteid; |
| --- | --- |

—

„lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati“ – lepinguosaline, kes on väidetavalt rikkunud lepingu artiklis 67 osutatud sätteid;

| — | „kaebuse esitanud lepinguosaline“ – lepinguosaline, kes taotleb vahekohtu moodustamist lepingu artikli 70 alusel. |
| --- | --- |

—

„kaebuse esitanud lepinguosaline“ – lepinguosaline, kes taotleb vahekohtu moodustamist lepingu artikli 70 alusel.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1.   Käesoleva menetluskorra sätted täiendavad ja täpsustavad ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika lepinguosalise vahelist vahepealset majanduspartnerluslepingut (edaspidi „leping“), eelkõige selle artiklit 70 ja järgmisi artikleid, mis käsitlevad vahekohtumenetlust.

2.   Käesoleva menetluskorra eesmärk on võimaldada lepinguosalistel lahendada omavahel tekkida võivad vaidlused mõlemat lepinguosalist rahuldaval viisil, kasutades vahekohtumehhanismi.

Artikkel 3

Teavitamine

1.   Käesolevas menetluskorras on teavitamine iga vahekohtumenetlusega seotud taotlus, seisukoht, kirjalik esildis või muu dokument,

| a) | mille on koostanud vahekohus ja mis saadetakse samal ajal mõlemale lepinguosalisele; |
| --- | --- |

a)

mille on koostanud vahekohus ja mis saadetakse samal ajal mõlemale lepinguosalisele;

| b) | mille on koostanud lepinguosaline, mis on adresseeritud vahekohtule ja mis saadetakse samal ajal koopiana teisele lepinguosalisele, ning |
| --- | --- |

b)

mille on koostanud lepinguosaline, mis on adresseeritud vahekohtule ja mis saadetakse samal ajal koopiana teisele lepinguosalisele, ning

| c) | mille on koostanud lepinguosaline, mis on adresseeritud teisele lepinguosalisele ja mis saadetakse vajaduse korral samal ajal koopiana vahekohtule. |
| --- | --- |

c)

mille on koostanud lepinguosaline, mis on adresseeritud teisele lepinguosalisele ja mis saadetakse vajaduse korral samal ajal koopiana vahekohtule.

2.   Iga teatis edastatakse e-posti või vajaduse korral mõne muu sidevahendi abil, mis tagab kõnealuse saatmise registreerimise. Kui ei ole tõendatud teisti, loetakse selline teatis kättetoimetatuks selle saatmise kuupäeval.

3.   Kõik teatised saadetakse Euroopa Komisjoni kaubanduse peadirektoraadile ja lepingu rakendamise eest vastutavale Kameruni ministeeriumile.

4.   Kõigi teatistes esinevate kirjavigade parandamiseks võib saata uue teatise, milles on muudatused selgelt välja toodud.

5.   Kui teatise kättetoimetamise tähtaja viimane päev langeb Kesk-Aafrika lepinguosalises või Euroopa Liidus ettenähtud puhkepäevale, võib teatise kätte toimetada järgmisel tööpäeval. Ühtki teatist ei loeta kättesaaduks puhkepäeval.

6.   Olenevalt vaidlusaluste küsimuste sisust edastatakse koopia kõikidest käesoleva menetluskorra alusel majanduspartnerluslepingu komiteele esitatud taotlustest ja teatistest ka muudele asjaomastele institutsioonilistele organitele.

Artikkel 4

Vahekohtunike nimetamine

1.   Kui lepingu artikli 71 alusel valitakse vahekohtunik loosi teel, teatab majanduspartnerluslepingu komitee eesistuja või tema esindaja lepinguosalistele viivitamata loosi võtmise kuupäeva, kellaaja ja koha.

2.   Lepinguosalised on loosimisel kohal.

3.   Majanduspartnerluslepingu komitee eesistuja või tema esindaja teatab igale valitud isikule kirjalikult tema vahekohtunikuks nimetamisest. Iga selline isik kinnitab oma valimisolekust mõlemale lepinguosalisele viie päeva jooksul alates päevast, mil talle nimetamisest teatati.

4.   Kui lepingu artiklis 85 osutatud vahekohtunike nimekirja ei ole koostatud või kui see ei sisalda lepingu artikli 71 lõike 2 kohase taotluse esitamise ajal piisavalt nimesid, valib majanduspartnerluslepingu komitee eesistuja vahekohtunikud loosi teel selliste ühe või mõlema lepinguosalise poolt ametlikult välja pakutud isikute hulgast, kes vastavad lepingu artikli 85 lõikes 2 kindlaks määratud tingimustele.

Artikkel 5

Lepinguosaliste ja vahekohtu koostöö

1.   Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, kohtuvad nad vahekohtuga seitsme päeva jooksul alates vahekohtu moodustamisest, et määrata kindlaks küsimused, mida lepinguosalised või vahekohus peavad asjakohaseks, sealhulgas:

| a) | vahekohtunikele makstav tasu ja kulud, mis on kooskõlas WTO normidega; |
| --- | --- |

a)

vahekohtunikele makstav tasu ja kulud, mis on kooskõlas WTO normidega;

| b) | igale vahekohtuniku assistendile makstav tasu, mille kogusumma ei ületa 50 % selle vahekohtuniku kogutasust; |
| --- | --- |

b)

igale vahekohtuniku assistendile makstav tasu, mille kogusumma ei ületa 50 % selle vahekohtuniku kogutasust;

| c) | menetluse ajakava. |
| --- | --- |

c)

menetluse ajakava.

Vahekohtunikud ja lepinguosaliste esindajad võivad osaleda sellel kohtumisel telefonitsi või videokonverentsi kaudu.

2.   Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, määratakse viie päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist vahekohtu pädevuseks:

„vaadata vahekohtu moodustamise taotluses nimetatud asi läbi, pidades silmas lepingu asjaomaseid sätteid; otsustada, kas kõnealune meede on kooskõlas lepingu artikliga 67, ja teha artiklite 73, 83 ja 84 kohane otsus.“

3.   Lepinguosalised teatavad vahekohtule kokkulepitud pädevusest kolme päeva jooksul pärast pädevuses kokkuleppele jõudmist.

Artikkel 6

Kirjalikud esildised

Kaebuse esitanud lepinguosaline esitab oma esmase kirjaliku esildise hiljemalt 20 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist. Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, esitab oma kirjaliku vastuse hiljemalt 20 päeva jooksul pärast esmase esildise esitamise kuupäeva.

Artikkel 7

Vahekohtute töö

1.   Vahekohtu eesistuja juhatab kõiki istungeid. Vahekohus võib delegeerida oma eesistujale õiguse teha asjaomases valdkonnas haldus- ja menetlusotsuseid.

2.   Käesoleva menetluskorra artikli 9 kohaselt peavad vahekohtunikud ja kutsutud isikud istungil kohal viibima. Kui lepingus või käesolevas menetluskorras ei ole sätestatud teisiti, võib vahekohus teha oma toiminguid mis tahes viisil, sealhulgas telefoni, faksi või infotehnoloogia vahendite abil.

3.   Vahekohtu nõupidamistel võivad osaleda üksnes vahekohtunikud, kuid vahekohus võib lubada nende assistentidel kõnealuste nõupidamiste ajal kohal viibida.

4.   Kõikide otsuste koostamise eest vastutab üksnes vahekohus ja seda ülesannet ei või delegeerida.

5.   Kui tekib menetlusküsimus, mis ei ole hõlmatud lepingu VI jaotise („Vaidluste vältimine ja lahendamine“) sätetega, võib vahekohus pärast lepinguosalistega konsulteerimist järgida menetlust, mis on nimetatud sätetega kooskõlas ning tagab lepinguosaliste võrdse kohtlemise.

6.   Kui vahekohus peab vajalikuks muuta mõnda menetlustähtaega, mis ei ole lepingu VI jaotises („Vaidluste vältimine ja lahendamine“) kehtestatud tähtaeg, või teha muid menetluslikke või halduslikke kohandusi, teatab ta lepinguosalistele kirjalikult muudatuste või kohanduste põhjustest, märkides ära vajaliku tähtaja või muudatuse. Vahekohus võib muudatused või kohandused vastu võtta pärast lepinguosalistega konsulteerimist.

7.   Lepinguosalise taotlusel võib vahekohus muuta kõiki menetluses kohaldatavaid tähtaegu, tagades samal ajal lepinguosaliste võrdse kohtlemise.

8.   Lepinguosaliste ühisel taotlusel peatab vahekohus menetluse igal ajal ajavahemikuks, milles lepinguosalised on kokku leppinud, kuid mitte kauemaks kui 12 järjestikust kuud. Vahekohus uuendab menetluse igal ajal lepinguosaliste ühise kirjaliku taotluse alusel või kokkulepitud peatamise aja lõppedes ühe lepinguosalise kirjalikul taotlusel. Taotlusest teatatakse vahekohtu eesistujale ja asjakohasel juhul teisele lepinguosalisele. Kui vahekohtumenetlus on peatatud pikema aja jooksul kui 12 järjestikust kuud, lõpevad vahekohtu volitused ja vahekohtumenetlus lõpetatakse. Lepinguosalised võivad igal ajal kokku leppida vahekohtumenetluse lõpetamises. Lepinguosalised teatavad sellest kokkuleppest ühiselt vahekohtu eesistujale. Menetluse peatamise korral pikendatakse asjakohaseid tähtaegu selle ajavahemiku võrra, mille jooksul vahekohtumenetlus on peatatud.

9.   Vahekohtu töö lõpetamine ei piira lepinguosaliste õigusi muudes lepingu VI jaotise („Vaidluste vältimine ja lahendamine“) kohastes sama küsimust käsitlevates menetlustes.

Artikkel 8

Asendamine

1.   Kui vahekohtunikul ei ole võimalik menetluses osaleda, ta taandab end või ta tuleb asendada, valitakse talle asendaja kooskõlas artikliga 71.

2.   Kui lepinguosaline leiab, et vahekohtunik ei vasta tegevusjuhendis sätestatud nõuetele ja tuleks asendada, teatab ta sellest teisele lepinguosalisele 15 päeva jooksul pärast seda, kui ta sai teada asjaoludest, mille tõttu vahekohtunik väidetavalt ei vasta tegevusjuhendi nõuetele.

3.   Lepinguosalised konsulteerivad teineteisega 15 päeva jooksul käesoleva artikli lõikes 2 osutatud teate saamisest. Lepinguosalised teatavad vahekohtunikule tema väidetavast nõuetele mittevastavusest ja võivad paluda vahekohtunikul võtta meetmeid mittevastavuse kõrvaldamiseks. Samuti võivad nad omavahelisel kokkuleppel asjaomase vahekohtuniku ametist vabastada ja valida uue vahekohtuniku vastavalt lepingu artikli 71 lõikele 2.

4.   Kui lepinguosalised ei jõua vahekohtuniku (välja arvatud selle eesistuja) asendamise vajaduses kokkuleppele, võib kumbki lepinguosaline taotleda, et küsimus antakse lahendamiseks vahekohtu eesistujale, kelle otsus on lõplik.

Kui vahekohtu eesistuja teeb taotluse põhjal järelduse, et vahekohtunik ei vasta tegevusjuhendi nõuetele, valitakse uus vahekohtunik vastavalt lepingu artikli 71 lõikele 3.

5.   Kui lepinguosalised ei jõua vahekohtu eesistuja asendamise vajaduses kokkuleppele, võib kumbki lepinguosaline taotleda, et seda küsimust hakkab arutama isik, kes on kantud lepingu artikli 85 kohaselt koostatud nimekirja, kuhu on kantud isikud, kes on valitud vahekohtu eesistujana tegutsema. Majanduspartnerluslepingu komitee eesistuja valib selle isiku loosi teel. Niimoodi valitud isik otsustab, kas eesistuja vastab tegevusjuhendi nõuetele või mitte. Tema otsus on lõplik.

Kui otsustatakse, et vahekohtu eesistuja ei vasta tegevusjuhendi nõuetele, valitakse uus eesistuja vastavalt lepingu artikli 71 lõikele 3.

Artikkel 9

Istungid

1.   Vastavalt artikli 5 lõikele 1 kindlaksmääratud ajakavale ja pärast lepinguosaliste ja teiste vahekohtunikega konsulteerimist teatab vahekohtu eesistuja lepinguosalistele istungi kuupäeva, kellaaja ja toimumiskoha. Menetluse logistika korralduse eest vastutav lepinguosaline teeb selle teabe üldsusele kättesaadavaks, kui artiklist 11 ei tulene teisiti.

2.   Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, toimub istung Brüsselis juhul, kui kaebuse esitanud lepinguosaline on Kesk-Aafrika, ja Yaoundés, kui kaebuse esitanud lepinguosaline on Euroopa Liit.

3.   Vahekohus võib pidada lisaistungi, kui lepinguosalised selles kokku lepivad.

4.   Kõik vahekohtunikud peavad kogu istungi ajal kohal viibima.

5.   Istungil võivad viibida järgmised isikud, olenemata sellest, kas menetlus on avalik või mitte:

| a) | lepinguosaliste esindajad; |
| --- | --- |

a)

lepinguosaliste esindajad;

| b) | lepinguosaliste nõustajad; |
| --- | --- |

b)

lepinguosaliste nõustajad;

| c) | halduspersonal, tõlgid, tõlkijad ja istungite protokollijad; |
| --- | --- |

c)

halduspersonal, tõlgid, tõlkijad ja istungite protokollijad;

| d) | vahekohtunike assistendid; |
| --- | --- |

d)

vahekohtunike assistendid;

| e) | eksperdid, kui vahekohus lepingu artikli 81 kohaselt nii otsustab. |
| --- | --- |

e)

eksperdid, kui vahekohus lepingu artikli 81 kohaselt nii otsustab.

6.   Kumbki lepinguosaline esitab hiljemalt viis päeva enne istungi toimumise kuupäeva vahekohtule ja teisele lepinguosalisele selliste füüsiliste isikute nimekirja, kes esitavad suulisi väiteid või selgitusi lepinguosalise nimel, ja teiste esindajate ja nõustajate kohta, kes istungil osalevad.

7.   Vahekohus tagab kaebuse esitanud lepinguosalisele ja lepinguosalisele, kelle vastu kaebus esitati, võrdse kõneaja. Istung toimub järgmiselt:

| | väited





  a) | kaebuse esitanud lepinguosalise väited; |
| --- | --- | --- |

a)

kaebuse esitanud lepinguosalise väited;

| b) | selle lepinguosalise väited, kelle vastu kaebus esitati; |
| --- | --- |

b)

selle lepinguosalise väited, kelle vastu kaebus esitati;

| | vastuväited





  a) | kaebuse esitanud lepinguosalise repliik; |
| --- | --- | --- |

a)

kaebuse esitanud lepinguosalise repliik;

| b) | selle lepinguosalise repliik, kelle vastu kaebus esitati. |
| --- | --- |

b)

selle lepinguosalise repliik, kelle vastu kaebus esitati.

8.   Istungil võib vahekohus igal ajal mõlemale lepinguosalisele küsimusi esitada.

9.   Vahekohus peab tagama, et iga istungi kohta koostatakse protokoll, mis edastatakse lepinguosalistele mõistliku aja jooksul pärast istungit. Lepinguosalised võivad protokolli kohta märkusi esitada ning vahekohus võib neid märkusi arvesse võtta.

10.   Kumbki lepinguosaline võib kümne päeva jooksul pärast istungi toimumise kuupäeva esitada istungil tekkinud küsimuste kohta vahekohtunikele ja teisele lepinguosalisele täiendavaid kirjalikke esildisi.

Artikkel 10

Kirjalikud küsimused

1.   Vahekohus võib igal ajal menetluse käigus esitada ühele või mõlemale lepinguosalisele kirjalikke küsimusi. Kummalegi lepinguosalisele esitatakse koopia vahekohtu esitatud küsimustest.

2.   Kumbki lepinguosaline saadab teisele lepinguosalisele ka koopia oma kirjalikust vastusest vahekohtu küsimustele. Mõlemad lepinguosalised saavad võimaluse esitada kirjalikke märkusi teise lepinguosalise vastuse kohta viie päeva jooksul pärast vastuse kättesaamist.

Artikkel 11

Läbipaistvus ja konfidentsiaalsus

1.   Mõlemad lepinguosalised ja vahekohus käsitavad teise lepinguosalise poolt vahekohtule esitatud ja konfidentsiaalseks tunnistatud teavet konfidentsiaalsena. Kui lepinguosalise esildis vahekohtule sisaldab konfidentsiaalset teavet, esitab ta 15 päeva jooksul asjaomase teabe edastamisest ka esildise mittekonfidentsiaalse versiooni, mille võib avalikustada.

2.   Käesoleva menetluskorra kohaselt ei ole lepinguosalisel keelatud avaldada üldsusele oma seisukohti sellises ulatuses, et teise lepinguosalise esitatud teabele viidates ei avalda ta teise lepinguosalise poolt konfidentsiaalseks tunnistatud teavet.

3.   Vahekohus peab kinnise istungi, kui lepinguosalise esildised ja väited sisaldavad konfidentsiaalset äriteavet. Kui istung on kinnine, järgivad lepinguosalised vahekohtu istungite konfidentsiaalsuse nõuet.

Artikkel 12

Ex parte kontaktid

1.   Vahekohus ei kohtu ega võta ühendust ühe lepinguosalisega ilma teise lepinguosalise juuresolekuta.

2.   Vahekohtunik ei või arutada menetluseseme mis tahes aspekti lepinguosalis(t)ega teiste vahekohtunike juuresolekuta.

Artikkel 13

Amicus curiae esildised

1.   Lepinguosaliste territooriumil asutatud valitsusvälistel isikutel on õigus esitada vahekohtule amicus curiae esildisi vastavalt lõigetele 2–5.

2.   Kui lepinguosalised ei lepi viie päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist kokku teisiti, võib vahekohus võtta vastu omal algatusel esitatud kirjalikke esildisi, tingimusel et need esitatakse kümne päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist, on otseselt seotud vahekohtus käsitletava küsimuse arutamisega ega ole koos lisadega mingil juhul pikemad kui 15 trükilehekülge.

3.   Iga esildis peab sisaldama selle koostanud füüsilise või juriidilise isiku kirjeldust, muu hulgas selle isiku tegevuse laadi ja rahastamise allikaid, ning täpsustama tema huvid vahekohtumenetluses. Esildis koostatakse keeltes, mille lepinguosalised on valinud vastavalt käesoleva menetluskorra artikli 16 lõigetele 1 ja 2.

4.   Esildised esitatakse lepinguosalistele märkuste tegemiseks. Lepinguosalised võivad vahekohtule märkusi esitada kümne päeva jooksul alates esildise edastamisest.

5.   Vahekohus loetleb oma otsuses kõik esildised, mis ta on saanud ja mis on käesoleva menetluskorraga kooskõlas. Vahekohus ei ole kohustatud oma otsuses käsitlema kõnealustes esildistes esitatud väiteid. Vahekohus esitab kõik saadud esildised lepinguosalistele neilt märkuste saamiseks.

Artikkel 14

Kiireloomulised juhtumid

Artikli 73 lõikes 2 osutatud kiireloomuliste juhtumite korral kohandab vahekohus pärast lepinguosalistega konsulteerimist käesolevas menetluskorras nimetatud tähtaegu vastavalt vajadusele ja teatab lepinguosalistele kõnealustest kohandustest.

Artikkel 15

Kulud

1.   Kumbki lepinguosaline kannab vahekohtumenetluses osalemise kulud.

2.   Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, vastutab vahekohtumenetluse logistika korraldamise, eelkõige istungite korraldamise eest, kui ei ole kokku lepitud teisiti, ning kannab kõik istungi logistika korraldamisega seotud kulud. Samas tasuvad lepinguosalised ühiselt ja võrdselt muud vahekohtumenetlusega seotud halduskulud ning vahekohtunike ja nende assistentide töötasu ja kulud.

Artikkel 16

Menetluse keel ning kirjaliku ja suulise tõlke keel

1.   Lepingu artikli 71 lõikes 2 osutatud konsultatsioonide jooksul ja mitte hiljem kui käesoleva menetluskorra artikli 5 lõikes 1 osutatud kohtumisel püüavad lepinguosalised leppida kokku vahekohtumenetluse ühises töökeeles.

2.   Kui lepinguosalised ei jõua ühises töökeeles kokkuleppele, korraldab kumbki lepinguosaline oma kirjalike esildiste tõlkimise teise lepinguosalise valitud keelde, välja arvatud juhul, kui esildised on koostatud ühes lepingu osaliste ühistest ametlikest keeltest. Esildiste tõlkimise lepinguosaliste valitud keeltesse korraldab lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, kui lepinguosalised on töökeeleks valinud ühe lepinguosaliste ühistest ametlikest keeltest. Kui üks lepinguosaline on valinud menetluse keeleks keele, mis on muu kui üks lepinguosaliste ühistest ametlikest keeltest, lasub ütluste tõlkimise kohustus täielikult sellel lepinguosalisel.

3.   Vahekohtu aruanded ja otsused koostatakse lepinguosaliste valitud keeles või keeltes. Kui lepinguosalised ei ole ühises töökeeles kokku leppinud, esitatakse vahearuanne, lõpparuanne ja vahekohtu otsused ühes lepinguosaliste ühistest ametlikest keeltest.

4.   Kõik kulud, mis on seotud vahekohtu otsuse tõlkimisega lepinguosaliste valitud keelde või keeltesse, kannavad lepinguosalised võrdselt.

5.   Käesoleva menetluskorra kohaselt koostatud dokumentide tõlgete täpsuse kohta võivad lepinguosalised märkusi esitada.

6.   Kumbki lepinguosaline kannab ise oma kirjalike esildiste tõlkimise kulud.

Artikkel 17

Tähtaegade arvutamine

Lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel võib muuta kõiki lepingu VI jaotises („Vaidluste vältimine ja lahendamine“) ja käesolevas menetluskorras kindlaks määratud tähtaegu, sealhulgas vahekohtu otsuste kuulutamise tähtaegu, ning neid arvutatakse kalendripäevades alates viidatud toimingule või sündmusele järgnevast päevast, kui ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 18

Muud menetlused

Käesolevas menetluskorras kindlaks määratud tähtaegu kohandatakse vastavalt konkreetsetele tähtaegadele, mis on ette nähtud vahekohtu otsuse vastuvõtmiseks lepingu artiklite 74–78 kohastes menetlustes.

---

III LISA

VAHEKOHTUNIKE TEGEVUSJUHEND

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas tegevusjuhendis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| — | „vahekohtunik“ – lepingu artikli 71 alusel moodustatud vahekohtu liige; |
| --- | --- |

—

„vahekohtunik“ – lepingu artikli 71 alusel moodustatud vahekohtu liige;

| — | „assistent“ – füüsiline isik, kes vahekohtuniku nimetamise tingimuste kohaselt teostab uurimisi või abistab vahekohtunikku; |
| --- | --- |

—

„assistent“ – füüsiline isik, kes vahekohtuniku nimetamise tingimuste kohaselt teostab uurimisi või abistab vahekohtunikku;

| — | „kandidaat“ – isik, kelle nimi on lepingu artiklis 85 osutatud vahekohtunike nimekirjas ja kelle valimist vahekohtunikuks kaalutakse lepingu artikli 71 alusel; |
| --- | --- |

—

„kandidaat“ – isik, kelle nimi on lepingu artiklis 85 osutatud vahekohtunike nimekirjas ja kelle valimist vahekohtunikuks kaalutakse lepingu artikli 71 alusel;

| — | „vahendaja“– füüsiline isik, kes viib läbi vahendusmenetlust vastavalt lepingu artiklile 69; |
| --- | --- |

—

„vahendaja“– füüsiline isik, kes viib läbi vahendusmenetlust vastavalt lepingu artiklile 69;

| — | „töötajad“ – vahekohtuniku puhul tema juhendamise ja kontrolli all olevad füüsilised isikud, välja arvatud assistendid. |
| --- | --- |

—

„töötajad“ – vahekohtuniku puhul tema juhendamise ja kontrolli all olevad füüsilised isikud, välja arvatud assistendid.

Artikkel 2

Aluspõhimõtted

1.   Vaidluste lahendamise korra terviklikkuse ja erapooletuse säilitamiseks peab iga kandidaat tutvunuma käesoleva tegevusjuhendiga. Kandidaat peab:

| a) | olema sõltumatu ja erapooletu; |
| --- | --- |

a)

olema sõltumatu ja erapooletu;

| b) | vältima otsest ja kaudset huvide konflikti; |
| --- | --- |

b)

vältima otsest ja kaudset huvide konflikti;

| c) | hoiduma kutse-eetikaga vastuolus olevast või sellisena või erapoolikuna näivast käitumisest; |
| --- | --- |

c)

hoiduma kutse-eetikaga vastuolus olevast või sellisena või erapoolikuna näivast käitumisest;

| d) | järgima rangeid käitumisnorme; |
| --- | --- |

d)

järgima rangeid käitumisnorme;

| e) | mitte laskma end mõjutada isiklikest huvidest, välisest survest, poliitilistest tõekspidamistest, üldsuse vastuseisust, lojaalsusest lepinguosalisele või kriitikakartusest. |
| --- | --- |

e)

mitte laskma end mõjutada isiklikest huvidest, välisest survest, poliitilistest tõekspidamistest, üldsuse vastuseisust, lojaalsusest lepinguosalisele või kriitikakartusest.

2.   Vahekohtunik ei tohi otse ega kaudselt võtta ühtegi kohustust ega võtta vastu ühtegi hüve, mis võiks takistada või näida takistavat tema ülesannete nõuetekohast täitmist.

3.   Vahekohtunik ei kasuta oma ametiseisundit vahekohtus isiklike või erahuvide edendamiseks. Vahekohtunik hoidub tegevusest, mis võib jätta mulje, et teised on tema suhtes eriseisundis, mis võiks teda mõjutada.

4.   Vahekohtunik ei lase olemasolevatel ega minevikus olnud rahalistel, ärilistel, kutsealastel, isiklikel ega sotsiaalsetel suhetel või kohustustel mõjutada oma käitumist ega otsuseid.

5.   Vahekohtunik väldib selliste suhete tekkimist või rahaliste huvide omandamist, mis võivad mõjutada tema erapooletust või jätta põhjendatult mulje kutse-eetika rikkumisest või erapoolikusest.

Artikkel 3

Avalikustamiskohustused

1.   Enne lepingu artikli 71 alusel vahekohtunikuks valimise kinnitamist avalikustab kandidaat kõik huvid, suhted või asjaolud, mis võivad mõjutada tema sõltumatust ja erapooletust või tõenäoliselt luua menetluses mulje kutse-eetika rikkumisest või erapoolikusest. Seetõttu teeb kandidaat mõistlikes piirides kõik endast sõltuva, et selgitada välja kõik sellised huvid, suhted ja asjaolud, sealhulgas finantshuvid, ameti- või tööalased või perekondlikud huvid.

2.   Käesoleva artikli lõike 1 kohane avalikustamiskohustus on püsiv kohustus, mis nõuab vahekohtunikult kõikide selliste huvide, suhete ja asjaolude avalikustamist, mis võivad tekkida mis tahes menetlusetapis.

3.   Kandidaat või vahekohtunik edastab majanduspartnerluslepingu komiteele käesoleva tegevusjuhendi tegelikku või võimalikku rikkumist puudutava teabe niipea, kui ta sellest teada saab, et lepinguosalised saaksid kõnealust teavet analüüsida.

Artikkel 4

Vahekohtunike ülesanded

1.   Pärast seda, kui vahekohtunikuks valitud kandidaat nõustub enda vahekohtunikuks nimetamisega, saab ta oma ülesandeid täita ning peab seda tegema põhjalikult, tulemuslikult, ausalt ja hoolikalt kogu menetluse vältel.

2.   Vahekohtunik käsitleb üksnes neid küsimusi, mis on menetluses esitatud ja mis on otsuse tegemiseks vajalikud, ega delegeeri seda ülesannet kellelegi teisele.

3.   Vahekohtunik võtab kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et tema assistent ja töötajad on tutvunud käesoleva tegevusjuhendi artiklitega 2, 3 ja 6 ning järgivad neid.

Artikkel 5

Endiste vahekohtunike kohustused

Kõik endised vahekohtunikud peavad vältima sellist tegevust, mis võib jätta mulje, et nad olid oma ülesannete täitmisel erapoolikud või said kasu vahekohtu otsusest.

Artikkel 6

Konfidentsiaalsus

1.   Vahekohtunik või endine vahekohtunik ei avalikusta ega kasuta menetlusega seotud või menetluse käigus saadud mitteavalikku teavet muuks otstarbeks kui menetluse huvides, ning ta ei avalikusta ega kasuta mitte mingil juhul seda teavet isikliku kasu saamiseks või kasu saamiseks teistele või teiste huvide kahjustamiseks.

2.   Vahekohtunik ei avalikusta vahekohtu otsust ega selle osa enne selle üldsusele kättesaadavaks tegemist vastavalt lepingu artikli 84 lõikele 2.

3.   Vahekohtunik või endine vahekohtunik ei avalda kunagi teavet vahekohtu nõupidamiste ega vahekohtu ühegi liikme seisukohtade kohta.

Artikkel 7

Kulud

Iga vahekohtunik peab arvestust menetlusele kulunud aja ja oma kulude kohta ning esitab nende kohta lepinguosalistele lõpparuande, samuti peab ta arvestust oma assistendi tööaja ja kulude kohta.

Artikkel 8

Vahendajad

Käesolev tegevusjuhend kehtib vahendajate suhtes mutatis mutandis.

---

| 19.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 156/35 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 156/35

---

ÜHELT POOLT EUROOPA ÜHENDUSE JA SELLE LIIKMESRIIKIDE NING TEISELT POOLT KESK-AAFRIKA LEPINGUOSALISE VAHELISE VAHEPEALSE MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGUGA MOODUSTATUD MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGU KOMITEE OTSUS nr 2/2020

28. aprill 2020,

millega võetakse vastu vahekohtunike nimekiri [2020/671]

MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGU KOMITEE,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika lepinguosalise vahelist vahepealset majanduspartnerluslepingut (edaspidi „leping“), millele kirjutati alla 22. jaanuaril 2009 Brüsselis ja mida kohaldatakse ajutiselt alates 4. augustist 2014, eriti selle artikli 85 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingus ja käesolevas otsuses tähendab Kesk-Aafrika lepinguosaline Kameruni Vabariiki. |
| --- | --- |

(1)

Lepingus ja käesolevas otsuses tähendab Kesk-Aafrika lepinguosaline Kameruni Vabariiki.

| (2) | Lepingus on sätestatud, et majanduspartnerluslepingu komitee koostab nimekirja viieteistkümnest isikust, kes soovivad ja saavad täita vahekohtuniku ülesannet lepinguosaliste vaheliste vaidluste lahendamisel, |
| --- | --- |

(2)

Lepingus on sätestatud, et majanduspartnerluslepingu komitee koostab nimekirja viieteistkümnest isikust, kes soovivad ja saavad täita vahekohtuniku ülesannet lepinguosaliste vaheliste vaidluste lahendamisel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Lepingu artikli 85 lõikega 1 ette nähtud nimekiri viieteistkümnest isikust, kes soovivad ja saavad täita vahekohtuniku ülesannet, on esitatud käesoleva otsuse lisas.

2.   Lõikes 1 osutatud vahekohtunike nimekirja koostamine ei piira lepingus sätestatud või majanduspartnerluslepingu komitee vastu võetavate erireeglite kohaldamist.

Artikkel 2

Artiklis 1 osutatud vahekohtunike nimekirja võib muuta majanduspartnerluslepingu komitee otsusega, mis võetakse vastu vastavalt lepingu artikli 92 lõikele 4.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle allkirjastamise päeval.

Brüssel, 28. aprill 2020

Kameruni Vabariigi nimel

majandus-, planeerimis- ja regionaalarengu minister

Alamine OUSMANE MEY

Euroopa Liidu nimel

kaubandusvolinik

Phil HOGAN

---

LISA

VAHEKOHTUNIKE NIMEKIRI (LEPINGU ARTIKLI 85 LÕIGE 1)

Kesk-Aafrika lepinguosalise (Kamerun) valitud vahekohtunikud:

| | Mildred Alugu BEJUKA – Kamerun |
| --- | --- |

Mildred Alugu BEJUKA – Kamerun

| | Jean Michel MBOCK BIUMLA – Kamerun |
| --- | --- |

Jean Michel MBOCK BIUMLA – Kamerun

| | Henri-Désiré MODI KOKO BEBEY – Kamerun |
| --- | --- |

Henri-Désiré MODI KOKO BEBEY – Kamerun

| | David NYAMSI – Kamerun |
| --- | --- |

David NYAMSI – Kamerun

| | Sadjo OUSMANOU – Kamerun |
| --- | --- |

Sadjo OUSMANOU – Kamerun

Euroopa Liidu lepinguosalise valitud vahekohtunikud:

| | Jacques BOURGEOIS – Belgia |
| --- | --- |

Jacques BOURGEOIS – Belgia

| | Claus-Dieter EHLERMANN – Saksamaa |
| --- | --- |

Claus-Dieter EHLERMANN – Saksamaa

| | Pieter Jan KUIJPER – Madalmaad |
| --- | --- |

Pieter Jan KUIJPER – Madalmaad

| | Giorgio SACERDOTI – Itaalia |
| --- | --- |

Giorgio SACERDOTI – Itaalia

| | RamonTORRENT – Hispaania |
| --- | --- |

RamonTORRENT – Hispaania

Lepinguosaliste ühiselt valitud vahekohtunikud:

| | Thomas COTTIER – Šveits |
| --- | --- |

Thomas COTTIER – Šveits

| | Fabien GÉLINAS – Kanada |
| --- | --- |

Fabien GÉLINAS – Kanada

| | Merit E. JANOW – Ameerika Ühendriigid |
| --- | --- |

Merit E. JANOW – Ameerika Ühendriigid

| | Anna KOUYATE – Mali |
| --- | --- |

Anna KOUYATE – Mali

| | Helge SELAND – Norra |
| --- | --- |

Helge SELAND – Norra

---