# Euroopan unionin L 173/2022

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 173 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 65. vuosikerta30. kesäkuu 2022 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 173

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

65. vuosikerta30. kesäkuu 2022

---

| Sisältö | | I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/1031, annettu 23 päivänä kesäkuuta 2022, kolmansien maiden talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen pääsystä unionin julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille sekä unionin talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen kolmansien maiden julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille pääsyä koskevia neuvotteluja tukevista menettelyistä (kansainvälisten julkisten hankintojen väline – IPI) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/1032, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2022, asetusten (EU) 2017/1938 ja(EY) N:o 715/2009 muuttamisesta kaasun varastoinnin osalta (
  1
  ) | 17 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/1033, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2022, asetuksen (EU) N:o 1305/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteestä, jolla voidaan tarjota poikkeuksellista väliaikaista tukea Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen vastatoimena | 34 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/1034, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2022, kehyksestä covid-19-tautiin liittyvien yhteentoimivien rokotusta, testausta ja taudista parantumista koskevien todistusten (EU:n digitaalinen koronatodistus) myöntämiseksi, todentamiseksi ja hyväksymiseksi helpottamaan henkilöiden vapaata liikkuvuutta covid-19-pandemian aikana annetun asetuksen (EU) 2021/953 muuttamisesta (
  1
  ) | 37 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/1035, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2022, kehyksestä covid-19-tautiin liittyvien yhteentoimivien rokotusta, testausta ja taudista parantumista koskevien todistusten (EU:n digitaalinen koronatodistus) myöntämiseksi jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskeleville tai asuville kolmansien maiden kansalaisille covid-19-pandemian aikana sekä kyseisten todistusten todentamiseksi ja hyväksymiseksi annetun asetuksen (EU) 2021/954 muuttamisesta | 46 |

Sisältö

I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/1031, annettu 23 päivänä kesäkuuta 2022, kolmansien maiden talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen pääsystä unionin julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille sekä unionin talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen kolmansien maiden julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille pääsyä koskevia neuvotteluja tukevista menettelyistä (kansainvälisten julkisten hankintojen väline – IPI) (
  1
  )

1

1

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/1032, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2022, asetusten (EU) 2017/1938 ja(EY) N:o 715/2009 muuttamisesta kaasun varastoinnin osalta (
  1
  )

1

17

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/1033, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2022, asetuksen (EU) N:o 1305/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteestä, jolla voidaan tarjota poikkeuksellista väliaikaista tukea Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen vastatoimena

34

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/1034, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2022, kehyksestä covid-19-tautiin liittyvien yhteentoimivien rokotusta, testausta ja taudista parantumista koskevien todistusten (EU:n digitaalinen koronatodistus) myöntämiseksi, todentamiseksi ja hyväksymiseksi helpottamaan henkilöiden vapaata liikkuvuutta covid-19-pandemian aikana annetun asetuksen (EU) 2021/953 muuttamisesta (
  1
  )

1

37

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/1035, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2022, kehyksestä covid-19-tautiin liittyvien yhteentoimivien rokotusta, testausta ja taudista parantumista koskevien todistusten (EU:n digitaalinen koronatodistus) myöntämiseksi jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskeleville tai asuville kolmansien maiden kansalaisille covid-19-pandemian aikana sekä kyseisten todistusten todentamiseksi ja hyväksymiseksi annetun asetuksen (EU) 2021/954 muuttamisesta

46

| | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2022/1036, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/1429 muuttamisesta viiteajanjakson jatkamisen osalta (
  1
  ) | 50 |
| | * | Komission asetus (EU) 2022/1037, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteen II ja komission asetuksen (EU) N:o 231/2012 liitteen muuttamisesta siltä osin kuin on kyse glykolipidien käytöstä juomien säilöntäaineena (
  1
  ) | 52 |
| | * | Komission asetus (EU) 2022/1038, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteen II muuttamisesta siltä osin kuin on kyse polyvinyylipyrrolidonin (E1201) käytöstä tabletin ja päällystetyn tabletin muodossa olevissa erityisiin lääkinnällisiin tarkoituksiin tarkoitetuissa elintarvikkeissa (
  1
  ) | 56 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1039, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 978/2012 soveltamissäännöistä siltä osin kuin on kyse tietyille GSP-järjestelmän edunsaajamaille myönnettyjen tiettyjen tullietuuksien suspendoimisesta vuonna 2023 | 58 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1040, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2022, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteiden VI ja XV muuttamisesta siltä osin kuin on kyse sellaisten kolmansien maiden, alueiden tai niiden vyöhykkeiden luetteloista, joista tiettyjen vankeudessa pidettävien lintujen ja niiden sukusolujen ja alkioiden sekä siipikarjasta saatavien lihavalmisteiden tulo unioniin on sallittua (
  1
  ) | 61 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1041, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2022, Korean tasavallasta peräisin olevan tietyn kevyen lämpöpaperin tuonnin asettamisesta kirjaamisvelvoitteen alaiseksi sen jälkeen, kun sitä koskeva tutkimus aloitettiin uudelleen unionin yleisen tuomioistuimen 2 päivänä huhtikuuta 2020 asiassa T-383/17 antaman tuomion, sellaisena kuin unionin tuomioistuin vahvisti sen asiassa C-260/20 P, täytäntöönpanemiseksi komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/763 osalta | 64 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2022/1042, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2022, ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta ETA-sopimukseen liitetyn yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn pöytäkirjan 31 muuttamiseen (Budjettikohta 07 20 03 01 – Sosiaaliturva) (
  1
  ) | 68 |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2022/1043, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2022, alueiden komitean yhden jäsenen ja kahden varajäsenen, joita Espanjan kuningaskunta on ehdottanut, nimeämisestä | 71 |
| | * | Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2022/1044, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2022, palestiinalaisalueilla toteutettavan Euroopan unionin poliisioperaation (EUPOL COPPS) operaation johtajan toimikauden jatkamisesta (EUPOL COPPS/1/2022) | 73 |
| | * | Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2022/1045, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2022, Rafahin rajanylityspaikkaa varten perustetun Euroopan unionin rajavalvonnan avustusoperaation (EU BAM Rafah) operaation johtajan toimeksiannon jatkamisesta (EU BAM Rafah/1/2022) | 75 |
| | * | Jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätös (EU) 2022/1046, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2022, unionin yleisen tuomioistuimen tuomarien nimittämisestä | 77 |

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2022/1036, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/1429 muuttamisesta viiteajanjakson jatkamisen osalta (
  1
  )

1

50

*

Komission asetus (EU) 2022/1037, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteen II ja komission asetuksen (EU) N:o 231/2012 liitteen muuttamisesta siltä osin kuin on kyse glykolipidien käytöstä juomien säilöntäaineena (
  1
  )

1

52

*

Komission asetus (EU) 2022/1038, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteen II muuttamisesta siltä osin kuin on kyse polyvinyylipyrrolidonin (E1201) käytöstä tabletin ja päällystetyn tabletin muodossa olevissa erityisiin lääkinnällisiin tarkoituksiin tarkoitetuissa elintarvikkeissa (
  1
  )

1

56

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1039, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 978/2012 soveltamissäännöistä siltä osin kuin on kyse tietyille GSP-järjestelmän edunsaajamaille myönnettyjen tiettyjen tullietuuksien suspendoimisesta vuonna 2023

58

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1040, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2022, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteiden VI ja XV muuttamisesta siltä osin kuin on kyse sellaisten kolmansien maiden, alueiden tai niiden vyöhykkeiden luetteloista, joista tiettyjen vankeudessa pidettävien lintujen ja niiden sukusolujen ja alkioiden sekä siipikarjasta saatavien lihavalmisteiden tulo unioniin on sallittua (
  1
  )

1

61

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1041, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2022, Korean tasavallasta peräisin olevan tietyn kevyen lämpöpaperin tuonnin asettamisesta kirjaamisvelvoitteen alaiseksi sen jälkeen, kun sitä koskeva tutkimus aloitettiin uudelleen unionin yleisen tuomioistuimen 2 päivänä huhtikuuta 2020 asiassa T-383/17 antaman tuomion, sellaisena kuin unionin tuomioistuin vahvisti sen asiassa C-260/20 P, täytäntöönpanemiseksi komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/763 osalta

64

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2022/1042, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2022, ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta ETA-sopimukseen liitetyn yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn pöytäkirjan 31 muuttamiseen (Budjettikohta 07 20 03 01 – Sosiaaliturva) (
  1
  )

1

68

*

Neuvoston päätös (EU) 2022/1043, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2022, alueiden komitean yhden jäsenen ja kahden varajäsenen, joita Espanjan kuningaskunta on ehdottanut, nimeämisestä

71

*

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2022/1044, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2022, palestiinalaisalueilla toteutettavan Euroopan unionin poliisioperaation (EUPOL COPPS) operaation johtajan toimikauden jatkamisesta (EUPOL COPPS/1/2022)

73

*

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2022/1045, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2022, Rafahin rajanylityspaikkaa varten perustetun Euroopan unionin rajavalvonnan avustusoperaation (EU BAM Rafah) operaation johtajan toimeksiannon jatkamisesta (EU BAM Rafah/1/2022)

75

*

Jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätös (EU) 2022/1046, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2022, unionin yleisen tuomioistuimen tuomarien nimittämisestä

77

| | | III   Muut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN TALOUSALUE |
| | * | EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 269/21/KOL, annettu 1 päivänä joulukuuta 2021, tarkistettujen vuosille 2022–2027 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen käyttöönottamisesta [2022/1047] | 79 |
| | * | EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 293/21/KOL, annettu 16 päivänä joulukuuta 2021, valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta antamalla lyhytaikaisia vientiluottovakuutuksia koskevat uudet suuntaviivat [2022/1048] | 121 |

III   Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

*

EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 269/21/KOL, annettu 1 päivänä joulukuuta 2021, tarkistettujen vuosille 2022–2027 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen käyttöönottamisesta [2022/1047]

79

*

EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 293/21/KOL, annettu 16 päivänä joulukuuta 2021, valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta antamalla lyhytaikaisia vientiluottovakuutuksia koskevat uudet suuntaviivat [2022/1048]

121

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu komission täytäntöönpanopäätökseen (EU) 2018/134, annettu 24 päivänä tammikuuta 2018, perinteisissä kasvirohdosvalmisteissa käytettäviä kasviperäisiä aineita, kasvirohdostuotteita ja niiden yhdistelmiä koskevan luettelon laatimisesta tehdyn päätöksen 2008/911/EY muuttamisesta ( EUVL L 22, 26.1.2018 ) | 133 |
| | * | Oikaisu komission täytäntöönpanopäätökseen (EU) 2018/133, annettu 24 päivänä tammikuuta 2018, perinteisissä kasvirohdosvalmisteissa käytettäviä kasviperäisiä aineita, kasvirohdostuotteita ja niiden yhdistelmiä koskevan luettelon laatimisesta tehdyn päätöksen 2008/911/EY muuttamisesta ( EUVL L 22, 26.1.2018 ) | 136 |

Oikaisuja

*

Oikaisu komission täytäntöönpanopäätökseen (EU) 2018/134, annettu 24 päivänä tammikuuta 2018, perinteisissä kasvirohdosvalmisteissa käytettäviä kasviperäisiä aineita, kasvirohdostuotteita ja niiden yhdistelmiä koskevan luettelon laatimisesta tehdyn päätöksen 2008/911/EY muuttamisesta ( EUVL L 22, 26.1.2018 )

( EUVL L 22, 26.1.2018 )

133

*

Oikaisu komission täytäntöönpanopäätökseen (EU) 2018/133, annettu 24 päivänä tammikuuta 2018, perinteisissä kasvirohdosvalmisteissa käytettäviä kasviperäisiä aineita, kasvirohdostuotteita ja niiden yhdistelmiä koskevan luettelon laatimisesta tehdyn päätöksen 2008/911/EY muuttamisesta ( EUVL L 22, 26.1.2018 )

( EUVL L 22, 26.1.2018 )

136

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 30.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 173/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 173/1

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2022/1031,

annettu 23 päivänä kesäkuuta 2022,

kolmansien maiden talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen pääsystä unionin julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille sekä unionin talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen kolmansien maiden julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille pääsyä koskevia neuvotteluja tukevista menettelyistä (kansainvälisten julkisten hankintojen väline – IPI)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 21 artiklan mukaisesti unioni määrittelee ja toteuttaa yhteistä politiikkaa ja toimintaa sekä parantaa yhteistyötä kaikilla kansainvälisten suhteiden aloilla tavoitteenaan esimerkiksi kannustaa kaikkien maiden yhdentymistä maailmantalouteen muun muassa poistamalla asteittain kansainvälisen kaupan esteitä. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 21 artiklan mukaisesti unioni määrittelee ja toteuttaa yhteistä politiikkaa ja toimintaa sekä parantaa yhteistyötä kaikilla kansainvälisten suhteiden aloilla tavoitteenaan esimerkiksi kannustaa kaikkien maiden yhdentymistä maailmantalouteen muun muassa poistamalla asteittain kansainvälisen kaupan esteitä.

| (2) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 206 artiklassa määrätään, että perustamalla tulliliiton unioni edistää yhteisen edun mukaisesti maailmankaupan sopusointuista kehitystä, kansainvälistä kauppaa ja ulkomaisia suoria sijoituksia koskevien rajoitusten asteittaista poistamista sekä tulli- ja muiden esteiden purkamista. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 206 artiklassa määrätään, että perustamalla tulliliiton unioni edistää yhteisen edun mukaisesti maailmankaupan sopusointuista kehitystä, kansainvälistä kauppaa ja ulkomaisia suoria sijoituksia koskevien rajoitusten asteittaista poistamista sekä tulli- ja muiden esteiden purkamista.

| (3) | SEUT 26 artiklan mukaisesti unioni hyväksyy toimenpiteet, joiden tarkoituksena on toteuttaa sisämarkkinat, jotka käsittävät alueen, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus taataan perussopimusten mukaisesti, tai joiden tarkoituksena on varmistaa sisämarkkinoiden toiminta. Kolmansien maiden talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen pääsy unionin julkisten hankintojen tai käyttöoikeussopimusten markkinoille kuuluu yhteisen kauppapolitiikan piiriin. |
| --- | --- |

(3)

SEUT 26 artiklan mukaisesti unioni hyväksyy toimenpiteet, joiden tarkoituksena on toteuttaa sisämarkkinat, jotka käsittävät alueen, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus taataan perussopimusten mukaisesti, tai joiden tarkoituksena on varmistaa sisämarkkinoiden toiminta. Kolmansien maiden talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen pääsy unionin julkisten hankintojen tai käyttöoikeussopimusten markkinoille kuuluu yhteisen kauppapolitiikan piiriin.

| (4) | Tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (1994) III artiklan 8 kohdassa ja palvelukaupan yleissopimuksen XIII artiklassa jätetään julkiset hankinnat Maailman kauppajärjestön (WTO) tärkeimpien monenvälisten sääntöjen ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(4)

Tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (1994) III artiklan 8 kohdassa ja palvelukaupan yleissopimuksen XIII artiklassa jätetään julkiset hankinnat Maailman kauppajärjestön (WTO) tärkeimpien monenvälisten sääntöjen ulkopuolelle.

| (5) | WTO:n puitteissa ja kahdenvälisten suhteidensa kautta unioni kannattaa unionin ja sen kauppakumppaneiden kansainvälisten julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoiden kunnianhimoista avaamista vastavuoroisuuden hengessä ja molempia osapuolia hyödyttäen. |
| --- | --- |

(5)

WTO:n puitteissa ja kahdenvälisten suhteidensa kautta unioni kannattaa unionin ja sen kauppakumppaneiden kansainvälisten julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoiden kunnianhimoista avaamista vastavuoroisuuden hengessä ja molempia osapuolia hyödyttäen.

| (6) | Julkisia hankintoja koskevassa useammankeskisessä WTO:n sopimuksessa ja unionin kauppasopimuksissa, joihin sisältyy julkisia hankintoja koskevia määräyksiä, määrätään unionin talouden toimijoiden pääsystä ainoastaan kyseisten sopimusten osapuolina olevien kolmansien maiden julkisten hankintojen tai käyttöoikeussopimusten markkinoille. |
| --- | --- |

(6)

Julkisia hankintoja koskevassa useammankeskisessä WTO:n sopimuksessa ja unionin kauppasopimuksissa, joihin sisältyy julkisia hankintoja koskevia määräyksiä, määrätään unionin talouden toimijoiden pääsystä ainoastaan kyseisten sopimusten osapuolina olevien kolmansien maiden julkisten hankintojen tai käyttöoikeussopimusten markkinoille.

| (7) | Jos kolmas maa on julkisia hankintoja koskevan WTO:n sopimuksen osapuoli tai on tehnyt unionin kanssa kauppasopimuksen, johon sisältyy julkisia hankintoja koskevia määräyksiä, komission olisi noudatettava kyseisissä sopimuksissa määrättyjä neuvottelumekanismeja tai riitojenratkaisumenettelyjä, jos rajoittavat käytännöt liittyvät julkisiin hankintoihin, jotka kuuluvat kyseisen kolmannen maan unionin suhteen tekemien markkinoillepääsyä koskevien sitoumusten piiriin. |
| --- | --- |

(7)

Jos kolmas maa on julkisia hankintoja koskevan WTO:n sopimuksen osapuoli tai on tehnyt unionin kanssa kauppasopimuksen, johon sisältyy julkisia hankintoja koskevia määräyksiä, komission olisi noudatettava kyseisissä sopimuksissa määrättyjä neuvottelumekanismeja tai riitojenratkaisumenettelyjä, jos rajoittavat käytännöt liittyvät julkisiin hankintoihin, jotka kuuluvat kyseisen kolmannen maan unionin suhteen tekemien markkinoillepääsyä koskevien sitoumusten piiriin.

| (8) | Monet kolmannet maat ovat haluttomia avaamaan julkisten hankintojen tai käyttöoikeussopimusten markkinoitaan kansainväliselle kilpailulle tai parantamaan pääsyä kyseisille markkinoille. Sen seurauksena unionin talouden toimijat kohtaavat julkisia hankintoja koskevia rajoittavia käytäntöjä monissa kolmansissa maissa, minkä vuoksi menetetään merkittäviä kaupankäyntimahdollisuuksia. |
| --- | --- |

(8)

Monet kolmannet maat ovat haluttomia avaamaan julkisten hankintojen tai käyttöoikeussopimusten markkinoitaan kansainväliselle kilpailulle tai parantamaan pääsyä kyseisille markkinoille. Sen seurauksena unionin talouden toimijat kohtaavat julkisia hankintoja koskevia rajoittavia käytäntöjä monissa kolmansissa maissa, minkä vuoksi menetetään merkittäviä kaupankäyntimahdollisuuksia.

| (9) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 654/2014 (3) säädetään säännöistä ja menettelyistä sen varmistamiseksi, että unioni voi harjoittaa tekemiensä kansainvälisten kauppasopimusten mukaisia oikeuksiaan. Tällaisten kansainvälisten sopimusten soveltamisalan ulkopuolelle jääneiden talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen kohtelusta ei ole olemassa vastaavia sääntöjä eikä menettelyjä. |
| --- | --- |

(9)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 654/2014 (3) säädetään säännöistä ja menettelyistä sen varmistamiseksi, että unioni voi harjoittaa tekemiensä kansainvälisten kauppasopimusten mukaisia oikeuksiaan. Tällaisten kansainvälisten sopimusten soveltamisalan ulkopuolelle jääneiden talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen kohtelusta ei ole olemassa vastaavia sääntöjä eikä menettelyjä.

| (10) | Kansainväliset markkinoillepääsyä koskevat sitoumukset, jotka unioni on tehnyt kolmansien maiden suhteen julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten alalla, edellyttävät muun muassa sitä, että kyseisten kolmansien maiden talouden toimijoita kohdellaan yhdenvertaisesti. Tämän asetuksen nojalla hyväksyttyjä toimenpiteitä voidaan näin ollen soveltaa ainoastaan sellaisten kolmansien maiden talouden toimijoihin, tavaroihin tai palveluihin, jotka eivät ole osapuolina julkisia hankintoja koskevassa useammankeskisessä WTO:n sopimuksessa tai unionin kanssa tehdyissä kahden- tai monenvälisissä kauppasopimuksissa, joihin sisältyy sitoumuksia pääsystä julkisten hankintojen tai käyttöoikeussopimusten markkinoille, taikka sellaisten maiden talouden toimijoihin, tavaroihin tai palveluihin, jotka ovat osapuolina tällaisissa sopimuksissa mutta ainoastaan sellaisten tavaroiden tai palvelujen julkisia hankintoja tai käyttöoikeussopimuksia koskevissa menettelyissä, jotka eivät kuulu kyseisten sopimusten soveltamisalaan. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2014/23/EU (4), 2014/24/EU (5) ja 2014/25/EU (6) mukaisesti ja kuten kolmansien maiden tarjoajien ja tavaroiden osallistumista unionin julkisten hankintojen markkinoille koskevista ohjeista 24 päivänä heinäkuuta 2019 annetussa komission tiedonannossa selvennetään, sellaisilla kolmansien maiden talouden toimijoilla, joilla ei ole sopimusta, jossa määrätään EU:n julkisten hankintojen markkinoiden avaamisesta, tai joiden tavarat, palvelut ja rakennusurakat eivät kuulu tällaisen sopimuksen piiriin, ei ole taattua pääsyä EU:n hankintamenettelyihin ja ne saatetaan sulkea niistä pois. |
| --- | --- |

(10)

Kansainväliset markkinoillepääsyä koskevat sitoumukset, jotka unioni on tehnyt kolmansien maiden suhteen julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten alalla, edellyttävät muun muassa sitä, että kyseisten kolmansien maiden talouden toimijoita kohdellaan yhdenvertaisesti. Tämän asetuksen nojalla hyväksyttyjä toimenpiteitä voidaan näin ollen soveltaa ainoastaan sellaisten kolmansien maiden talouden toimijoihin, tavaroihin tai palveluihin, jotka eivät ole osapuolina julkisia hankintoja koskevassa useammankeskisessä WTO:n sopimuksessa tai unionin kanssa tehdyissä kahden- tai monenvälisissä kauppasopimuksissa, joihin sisältyy sitoumuksia pääsystä julkisten hankintojen tai käyttöoikeussopimusten markkinoille, taikka sellaisten maiden talouden toimijoihin, tavaroihin tai palveluihin, jotka ovat osapuolina tällaisissa sopimuksissa mutta ainoastaan sellaisten tavaroiden tai palvelujen julkisia hankintoja tai käyttöoikeussopimuksia koskevissa menettelyissä, jotka eivät kuulu kyseisten sopimusten soveltamisalaan. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2014/23/EU (4), 2014/24/EU (5) ja 2014/25/EU (6) mukaisesti ja kuten kolmansien maiden tarjoajien ja tavaroiden osallistumista unionin julkisten hankintojen markkinoille koskevista ohjeista 24 päivänä heinäkuuta 2019 annetussa komission tiedonannossa selvennetään, sellaisilla kolmansien maiden talouden toimijoilla, joilla ei ole sopimusta, jossa määrätään EU:n julkisten hankintojen markkinoiden avaamisesta, tai joiden tavarat, palvelut ja rakennusurakat eivät kuulu tällaisen sopimuksen piiriin, ei ole taattua pääsyä EU:n hankintamenettelyihin ja ne saatetaan sulkea niistä pois.

| (11) | Tämän asetuksen nojalla hyväksyttyjen toimenpiteiden tehokas soveltaminen edellyttää talouden toimijoita, tavaroita ja palveluja koskevia selkeitä alkuperäsääntöjä, jotta voidaan parantaa unionin talouden toimijoiden pääsyä tiettyjen kolmansien maiden julkisten hankintojen tai käyttöoikeussopimusten markkinoille. |
| --- | --- |

(11)

Tämän asetuksen nojalla hyväksyttyjen toimenpiteiden tehokas soveltaminen edellyttää talouden toimijoita, tavaroita ja palveluja koskevia selkeitä alkuperäsääntöjä, jotta voidaan parantaa unionin talouden toimijoiden pääsyä tiettyjen kolmansien maiden julkisten hankintojen tai käyttöoikeussopimusten markkinoille.

| (12) | Tavaran alkuperä olisi määritettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 (7) 60 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(12)

Tavaran alkuperä olisi määritettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 (7) 60 artiklan mukaisesti.

| (13) | Palvelun alkuperä olisi määritettävä sitä tarjoavan luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön alkuperän perusteella. Oikeushenkilön alkuperänä olisi pidettävä sitä maata, jonka lainsäädännön mukaisesti oikeushenkilö on perustettu tai muulla tavoin järjestetty ja jonka alueella oikeushenkilö harjoittaa olennaista liiketoimintaa. Jonkin jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti perustettujen tai muulla tavoin järjestettyjen oikeushenkilöiden alkuperän olisi katsottava olevan unionissa vain, jos niillä on suora ja tosiasiallinen yhteys jäsenvaltion talouteen. Jotta voitaisiin estää kansainvälisten julkisten hankintojen välineen (IPI) toimenpiteiden mahdollinen kiertäminen, sellaisten ulkomaisessa määräysvallassa tai omistuksessa olevien oikeushenkilöiden, jotka eivät harjoita olennaista liiketoimintaa kolmannen maan alueella tai sen jäsenvaltion alueella, jonka lainsäädännön mukaisesti ne on perustettu tai muulla tavoin järjestetty, alkuperä voidaan joutua määrittämään myös ottamalla huomioon muita tekijöitä, kuten omistajien tai muiden kyseiseen oikeushenkilöön määräysvaltaa käyttävien henkilöiden alkuperä. |
| --- | --- |

(13)

Palvelun alkuperä olisi määritettävä sitä tarjoavan luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön alkuperän perusteella. Oikeushenkilön alkuperänä olisi pidettävä sitä maata, jonka lainsäädännön mukaisesti oikeushenkilö on perustettu tai muulla tavoin järjestetty ja jonka alueella oikeushenkilö harjoittaa olennaista liiketoimintaa. Jonkin jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti perustettujen tai muulla tavoin järjestettyjen oikeushenkilöiden alkuperän olisi katsottava olevan unionissa vain, jos niillä on suora ja tosiasiallinen yhteys jäsenvaltion talouteen. Jotta voitaisiin estää kansainvälisten julkisten hankintojen välineen (IPI) toimenpiteiden mahdollinen kiertäminen, sellaisten ulkomaisessa määräysvallassa tai omistuksessa olevien oikeushenkilöiden, jotka eivät harjoita olennaista liiketoimintaa kolmannen maan alueella tai sen jäsenvaltion alueella, jonka lainsäädännön mukaisesti ne on perustettu tai muulla tavoin järjestetty, alkuperä voidaan joutua määrittämään myös ottamalla huomioon muita tekijöitä, kuten omistajien tai muiden kyseiseen oikeushenkilöön määräysvaltaa käyttävien henkilöiden alkuperä.

| (14) | Arvioidessaan tiettyjen sellaisten toimenpiteiden tai käytäntöjen olemassaoloa kolmannessa maassa, jotka voisivat aiheuttaa häiriön unionin talouden toimijoiden, tavaroiden tai palvelujen pääsyssä kyseisen kolmannen maan julkisten hankintojen tai käyttöoikeussopimusten markkinoille, komission olisi tutkittava, missä määrin asianomaisen kolmannen maan julkisia hankintoja tai käyttöoikeussopimuksia koskevalla lainsäädännöllä, säännöillä tai muilla toimenpiteillä varmistetaan kansainvälisten standardien mukainen avoimuus eikä aiheuteta unionin talouden toimijoihin, tavaroihin tai palveluihin kohdistuvia vakavia ja toistuvia rajoituksia. Lisäksi komission olisi tutkittava, missä määrin yksittäiset kolmansien maiden hankintaviranomaiset tai hankintayksiköt hyväksyvät tai ylläpitävät unionin talouden toimijoihin, tavaroihin tai palveluihin kohdistuvia rajoittavia käytäntöjä. |
| --- | --- |

(14)

Arvioidessaan tiettyjen sellaisten toimenpiteiden tai käytäntöjen olemassaoloa kolmannessa maassa, jotka voisivat aiheuttaa häiriön unionin talouden toimijoiden, tavaroiden tai palvelujen pääsyssä kyseisen kolmannen maan julkisten hankintojen tai käyttöoikeussopimusten markkinoille, komission olisi tutkittava, missä määrin asianomaisen kolmannen maan julkisia hankintoja tai käyttöoikeussopimuksia koskevalla lainsäädännöllä, säännöillä tai muilla toimenpiteillä varmistetaan kansainvälisten standardien mukainen avoimuus eikä aiheuteta unionin talouden toimijoihin, tavaroihin tai palveluihin kohdistuvia vakavia ja toistuvia rajoituksia. Lisäksi komission olisi tutkittava, missä määrin yksittäiset kolmansien maiden hankintaviranomaiset tai hankintayksiköt hyväksyvät tai ylläpitävät unionin talouden toimijoihin, tavaroihin tai palveluihin kohdistuvia rajoittavia käytäntöjä.

| (15) | Komissiolla olisi oltava mahdollisuus käynnistää milloin tahansa läpinäkyvä tutkimus väitetysti rajoittavista toimenpiteistä tai käytännöistä, joita kolmas maa on hyväksynyt tai ylläpitää. |
| --- | --- |

(15)

Komissiolla olisi oltava mahdollisuus käynnistää milloin tahansa läpinäkyvä tutkimus väitetysti rajoittavista toimenpiteistä tai käytännöistä, joita kolmas maa on hyväksynyt tai ylläpitää.

| (16) | Koska unionin yleisenä toimintapoliittisena tavoitteena on tukea vähiten kehittyneiden maiden talouskasvua ja niiden yhdentymistä globaaleihin arvoketjuihin, komission ei pitäisi aloittaa tutkimusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 978/2012 (8) liitteessä IV luetelluista maista, jotka hyötyvät ”Kaikki paitsi aseet” -järjestelystä. |
| --- | --- |

(16)

Koska unionin yleisenä toimintapoliittisena tavoitteena on tukea vähiten kehittyneiden maiden talouskasvua ja niiden yhdentymistä globaaleihin arvoketjuihin, komission ei pitäisi aloittaa tutkimusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 978/2012 (8) liitteessä IV luetelluista maista, jotka hyötyvät ”Kaikki paitsi aseet” -järjestelystä.

| (17) | Tutkimusta suorittaessaan komission olisi pyydettävä kyseistä kolmatta maata ryhtymään neuvotteluihin, joiden tavoitteena on poistaa tai korjata kaikki rajoittavat toimenpiteet tai käytännöt ja sitä kautta parantaa unionin talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen mahdollisuuksia päästä julkisten hankintojen tai käyttöoikeussopimusten markkinoille kyseisessä kolmannessa maassa. |
| --- | --- |

(17)

Tutkimusta suorittaessaan komission olisi pyydettävä kyseistä kolmatta maata ryhtymään neuvotteluihin, joiden tavoitteena on poistaa tai korjata kaikki rajoittavat toimenpiteet tai käytännöt ja sitä kautta parantaa unionin talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen mahdollisuuksia päästä julkisten hankintojen tai käyttöoikeussopimusten markkinoille kyseisessä kolmannessa maassa.

| (18) | On äärimmäisen tärkeää, että tutkimus suoritetaan läpinäkyvästi. Raportti tutkimuksen tärkeimmistä tuloksista olisi sen vuoksi asetettava julkisesti saataville. |
| --- | --- |

(18)

On äärimmäisen tärkeää, että tutkimus suoritetaan läpinäkyvästi. Raportti tutkimuksen tärkeimmistä tuloksista olisi sen vuoksi asetettava julkisesti saataville.

| (19) | Jos tutkimuksessa vahvistetaan rajoittavien toimenpiteiden tai käytäntöjen olemassaolo eivätkä neuvottelut asianomaisen kolmannen maan kanssa johda tyydyttäviin korjaaviin toimenpiteisiin, joilla korjataan vakava ja toistuva häiriö unionin talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen markkinoillepääsyssä kohtuullisen ajanjakson kuluessa, tai jos asianomainen kolmas maa kieltäytyy aloittamasta neuvotteluja, komission olisi hyväksyttävä tämän asetuksen nojalla IPI-toimenpide pistemäärän oikaisun tai tarjousten poissulkemisen muodossa, jos se katsoo tällaisen hyväksymisen olevan unionin edun mukaista. |
| --- | --- |

(19)

Jos tutkimuksessa vahvistetaan rajoittavien toimenpiteiden tai käytäntöjen olemassaolo eivätkä neuvottelut asianomaisen kolmannen maan kanssa johda tyydyttäviin korjaaviin toimenpiteisiin, joilla korjataan vakava ja toistuva häiriö unionin talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen markkinoillepääsyssä kohtuullisen ajanjakson kuluessa, tai jos asianomainen kolmas maa kieltäytyy aloittamasta neuvotteluja, komission olisi hyväksyttävä tämän asetuksen nojalla IPI-toimenpide pistemäärän oikaisun tai tarjousten poissulkemisen muodossa, jos se katsoo tällaisen hyväksymisen olevan unionin edun mukaista.

| (20) | Sen määrittämiseksi, onko IPI-toimenpiteen hyväksyminen unionin edun mukaista, olisi arvioitava kokonaisuutena kaikkia eri etuja, mukaan lukien unionin talouden toimijoiden edut. Komission olisi punnittava tällaisen toimenpiteen hyväksymisen seurauksia suhteessa siihen, miten se vaikuttaa unionin laajempiin etuihin. On tärkeää, että erityistä huomiota kiinnitetään yleiseen tavoitteeseen, joka koskee vastavuoroisuuden saavuttamista avaamalla kolmansien maiden markkinoita ja parantamalla unionin talouden toimijoiden markkinoillepääsyn mahdollisuuksia. Olisi myös otettava huomioon tavoite, joka koskee hankintaviranomaisille ja hankintayksiköille sekä talouden toimijoille aiheutuvan tarpeettoman hallinnollisen rasitteen rajoittamista. |
| --- | --- |

(20)

Sen määrittämiseksi, onko IPI-toimenpiteen hyväksyminen unionin edun mukaista, olisi arvioitava kokonaisuutena kaikkia eri etuja, mukaan lukien unionin talouden toimijoiden edut. Komission olisi punnittava tällaisen toimenpiteen hyväksymisen seurauksia suhteessa siihen, miten se vaikuttaa unionin laajempiin etuihin. On tärkeää, että erityistä huomiota kiinnitetään yleiseen tavoitteeseen, joka koskee vastavuoroisuuden saavuttamista avaamalla kolmansien maiden markkinoita ja parantamalla unionin talouden toimijoiden markkinoillepääsyn mahdollisuuksia. Olisi myös otettava huomioon tavoite, joka koskee hankintaviranomaisille ja hankintayksiköille sekä talouden toimijoille aiheutuvan tarpeettoman hallinnollisen rasitteen rajoittamista.

| (21) | Pistemäärän oikaisua olisi sovellettava ainoastaan asianomaisesta kolmannesta maasta peräisin olevien talouden toimijoiden jättämien tarjousten arviointiin. Tällainen toimenpide ei saisi vaikuttaa hintaan, joka maksetaan tarjouskilpailun voittajan kanssa tehtävän sopimuksen perusteella. Jos hankintaviranomaiset tai hankintayksiköt päättävät tarjousten arvioinnissaan käyttää hintaa tai kustannusta ainoana sopimuksentekoperusteena, pistemäärän oikaisun taso olisi asetettava huomattavasti korkeammaksi IPI-toimenpiteen vastaavan tehokkuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(21)

Pistemäärän oikaisua olisi sovellettava ainoastaan asianomaisesta kolmannesta maasta peräisin olevien talouden toimijoiden jättämien tarjousten arviointiin. Tällainen toimenpide ei saisi vaikuttaa hintaan, joka maksetaan tarjouskilpailun voittajan kanssa tehtävän sopimuksen perusteella. Jos hankintaviranomaiset tai hankintayksiköt päättävät tarjousten arvioinnissaan käyttää hintaa tai kustannusta ainoana sopimuksentekoperusteena, pistemäärän oikaisun taso olisi asetettava huomattavasti korkeammaksi IPI-toimenpiteen vastaavan tehokkuuden varmistamiseksi.

| (22) | IPI-toimenpiteitä olisi sovellettava tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluviin julkisia hankintoja koskeviin menettelyihin, mukaan lukien puitesopimukset ja dynaamiset hankintajärjestelmät. Jos erillissopimus tehdään dynaamisessa hankintajärjestelmässä, johon sovelletaan IPI-toimenpidettä, IPI-toimenpiteitä olisi sovellettava myös kyseiseen erillissopimukseen. Hankintaviranomaisille ja hankintayksiköille aiheutuvan hallinnollisen kokonaisrasitteen rajoittamiseksi IPI-toimenpiteitä ei kuitenkaan pitäisi soveltaa tietyn kynnysarvon alittaviin sopimuksiin. Mahdollisen kaksinkertaisen soveltamisen välttämiseksi IPI-toimenpiteitä ei pitäisi soveltaa puitesopimuksen perusteella tehtyihin sopimuksiin, jos IPI-toimenpiteitä on jo sovellettu kyseisen puitesopimuksen tekovaiheessa. |
| --- | --- |

(22)

IPI-toimenpiteitä olisi sovellettava tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluviin julkisia hankintoja koskeviin menettelyihin, mukaan lukien puitesopimukset ja dynaamiset hankintajärjestelmät. Jos erillissopimus tehdään dynaamisessa hankintajärjestelmässä, johon sovelletaan IPI-toimenpidettä, IPI-toimenpiteitä olisi sovellettava myös kyseiseen erillissopimukseen. Hankintaviranomaisille ja hankintayksiköille aiheutuvan hallinnollisen kokonaisrasitteen rajoittamiseksi IPI-toimenpiteitä ei kuitenkaan pitäisi soveltaa tietyn kynnysarvon alittaviin sopimuksiin. Mahdollisen kaksinkertaisen soveltamisen välttämiseksi IPI-toimenpiteitä ei pitäisi soveltaa puitesopimuksen perusteella tehtyihin sopimuksiin, jos IPI-toimenpiteitä on jo sovellettu kyseisen puitesopimuksen tekovaiheessa.

| (23) | IPI-toimenpiteen mahdollisen kiertämisen välttämiseksi tarjouskilpailun voittajille olisi asetettava asianmukaisia velvoitteita. Kyseisiä velvoitteita olisi sovellettava ainoastaan IPI-toimenpiteen kohteena oleviin julkisia hankintoja koskeviin menettelyihin sekä puitesopimuksen perusteella tehtyihin sopimuksiin, jos tällaisten sopimusten arvo vastaa vähintään tiettyä kynnysarvoa ja jos kyseinen puitesopimus on IPI-toimenpiteen kohteena. |
| --- | --- |

(23)

IPI-toimenpiteen mahdollisen kiertämisen välttämiseksi tarjouskilpailun voittajille olisi asetettava asianmukaisia velvoitteita. Kyseisiä velvoitteita olisi sovellettava ainoastaan IPI-toimenpiteen kohteena oleviin julkisia hankintoja koskeviin menettelyihin sekä puitesopimuksen perusteella tehtyihin sopimuksiin, jos tällaisten sopimusten arvo vastaa vähintään tiettyä kynnysarvoa ja jos kyseinen puitesopimus on IPI-toimenpiteen kohteena.

| (24) | Jos kolmas maa käy unionin kanssa sisältöä koskevia ja pitkälle edenneitä neuvotteluja markkinoillepääsystä julkisten hankintojen alalla poistaakseen tai korjatakseen häiriön unionin talouden toimijoiden, tavaroiden tai palvelujen pääsyssä sen julkisten hankintojen tai käyttöoikeussopimusten markkinoille, komission olisi voitava neuvottelujen aikana keskeyttää asianomaista kolmatta maata koskevien IPI-toimenpiteiden soveltamisen. |
| --- | --- |

(24)

Jos kolmas maa käy unionin kanssa sisältöä koskevia ja pitkälle edenneitä neuvotteluja markkinoillepääsystä julkisten hankintojen alalla poistaakseen tai korjatakseen häiriön unionin talouden toimijoiden, tavaroiden tai palvelujen pääsyssä sen julkisten hankintojen tai käyttöoikeussopimusten markkinoille, komission olisi voitava neuvottelujen aikana keskeyttää asianomaista kolmatta maata koskevien IPI-toimenpiteiden soveltamisen.

| (25) | On tärkeää, että hankintaviranomaiset ja hankintayksiköt soveltavat IPI-toimenpiteitä unionissa yhdenmukaisesti. Jotta hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden erilaiset hallinnolliset valmiudet voidaan ottaa huomioon, jäsenvaltioiden olisi voitava tiettyjen tiukkojen vaatimusten täyttyessä pyytää vapautusta IPI-toimenpiteistä paikallisten hankintaviranomaisten rajoitetulle luettelolle. Tarkastaessaan jäsenvaltioiden ehdottamia paikallisten hankintaviranomaisten luetteloja, on tärkeää, että komissio ottaa huomioon kyseisten hankintaviranomaisten erityistilanteen muun muassa väestömäärän ja maantieteellisen sijainnin suhteen. Tällainen vapautus voisi liittyä myös julkisia hankintoja koskeviin menettelyihin, joita kyseisten hankintaviranomaisten olisi voitava toteuttaa puitesopimusten tai dynaamisten hankintajärjestelmien nojalla. |
| --- | --- |

(25)

On tärkeää, että hankintaviranomaiset ja hankintayksiköt soveltavat IPI-toimenpiteitä unionissa yhdenmukaisesti. Jotta hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden erilaiset hallinnolliset valmiudet voidaan ottaa huomioon, jäsenvaltioiden olisi voitava tiettyjen tiukkojen vaatimusten täyttyessä pyytää vapautusta IPI-toimenpiteistä paikallisten hankintaviranomaisten rajoitetulle luettelolle. Tarkastaessaan jäsenvaltioiden ehdottamia paikallisten hankintaviranomaisten luetteloja, on tärkeää, että komissio ottaa huomioon kyseisten hankintaviranomaisten erityistilanteen muun muassa väestömäärän ja maantieteellisen sijainnin suhteen. Tällainen vapautus voisi liittyä myös julkisia hankintoja koskeviin menettelyihin, joita kyseisten hankintaviranomaisten olisi voitava toteuttaa puitesopimusten tai dynaamisten hankintajärjestelmien nojalla.

| (26) | Hankintaviranomaisilla ja hankintayksiköillä on ehdottomasti oltava mahdollisuus ostaa kilpailukykyisillä hinnoilla laadukkaita tuotteita, jotka vastaavat niiden hankintavaatimuksia. Hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden olisi sen vuoksi voitava olla soveltamatta IPI-toimenpiteitä, joilla rajoitetaan sitoumusten piiriin kuulumattomien tavaroiden ja palvelujen markkinoillepääsyä, jos saatavilla ei ole unionista peräisin olevia tai sitoumusten piiriin kuuluvia tavaroita tai palveluja, jotka täyttävät hankintaviranomaisen tai hankintayksikön vaatimukset, tai keskeisen julkisen politiikan tarpeiden turvaamiseksi, esimerkiksi kansanterveyteen ja ympäristönsuojeluun liittyvistä pakottavista syistä. Kun hankintaviranomaiset tai hankintayksiköt soveltavat kyseisiä poikkeuksia, komissiolle olisi ilmoitettava asiasta hyvissä ajoin ja kattavasti, jotta tämän asetuksen täytäntöönpanoa voidaan seurata asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(26)

Hankintaviranomaisilla ja hankintayksiköillä on ehdottomasti oltava mahdollisuus ostaa kilpailukykyisillä hinnoilla laadukkaita tuotteita, jotka vastaavat niiden hankintavaatimuksia. Hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden olisi sen vuoksi voitava olla soveltamatta IPI-toimenpiteitä, joilla rajoitetaan sitoumusten piiriin kuulumattomien tavaroiden ja palvelujen markkinoillepääsyä, jos saatavilla ei ole unionista peräisin olevia tai sitoumusten piiriin kuuluvia tavaroita tai palveluja, jotka täyttävät hankintaviranomaisen tai hankintayksikön vaatimukset, tai keskeisen julkisen politiikan tarpeiden turvaamiseksi, esimerkiksi kansanterveyteen ja ympäristönsuojeluun liittyvistä pakottavista syistä. Kun hankintaviranomaiset tai hankintayksiköt soveltavat kyseisiä poikkeuksia, komissiolle olisi ilmoitettava asiasta hyvissä ajoin ja kattavasti, jotta tämän asetuksen täytäntöönpanoa voidaan seurata asianmukaisesti.

| (27) | Jos hankintaviranomaiset tai hankintayksiköt soveltavat IPI-toimenpiteitä väärin, niin että tämä vaikuttaa kielteisesti julkisia hankintoja koskevaan menettelyyn osallistumiseen oikeutettujen talouden toimijoiden mahdollisuuksiin, olisi sovellettava neuvoston direktiivejä 89/665/ETY (9) ja 92/13/ETY (10). Asianomaisten talouden toimijoiden olisi voitava käynnistää muutoksenhakumenettely mainittujen direktiivien täytäntöönpanemiseksi annetun kansallisen lainsäädännön mukaisesti, jos esimerkiksi kyseiset talouden toimijat katsovat, että kilpaileva talouden toimija olisi pitänyt sulkea pois tai tarjous olisi pitänyt asettaa alemmalle sijalle IPI-toimenpiteen soveltamisen vuoksi. Komission olisi myös voitava soveltaa direktiivin 89/665/ETY 3 artiklan tai direktiivin 92/13/ETY 8 artiklan mukaista oikaisumenettelyä. |
| --- | --- |

(27)

Jos hankintaviranomaiset tai hankintayksiköt soveltavat IPI-toimenpiteitä väärin, niin että tämä vaikuttaa kielteisesti julkisia hankintoja koskevaan menettelyyn osallistumiseen oikeutettujen talouden toimijoiden mahdollisuuksiin, olisi sovellettava neuvoston direktiivejä 89/665/ETY (9) ja 92/13/ETY (10). Asianomaisten talouden toimijoiden olisi voitava käynnistää muutoksenhakumenettely mainittujen direktiivien täytäntöönpanemiseksi annetun kansallisen lainsäädännön mukaisesti, jos esimerkiksi kyseiset talouden toimijat katsovat, että kilpaileva talouden toimija olisi pitänyt sulkea pois tai tarjous olisi pitänyt asettaa alemmalle sijalle IPI-toimenpiteen soveltamisen vuoksi. Komission olisi myös voitava soveltaa direktiivin 89/665/ETY 3 artiklan tai direktiivin 92/13/ETY 8 artiklan mukaista oikaisumenettelyä.

| (28) | Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (11) mukaisesti. |
| --- | --- |

(28)

Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (11) mukaisesti.

| (29) | Tutkimusmenettelyä olisi sovellettava IPI-toimenpiteen hyväksymistä, peruuttamista, keskeyttämistä, uudelleen käynnistämistä tai pidentämistä koskevan täytäntöönpanosäädöksen antamiseen, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2015/1843 (12) perustetun kaupan esteitä käsittelevän komitean olisi avustettava komissiota. Koska IPI-toimenpiteillä voi olla erilaisia vaikutuksia unionin julkisten hankintojen tai käyttöoikeussopimusten markkinoihin, olisi mukautettava komiteamenettelyä, jota sovelletaan ehdotuksiin täytäntöönpanosäädöksiksi, joissa säädetään tarjousten poissulkemisesta, ja sovellettava tällaisissa tapauksissa asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklan 4 kohdan kolmatta alakohtaa. |
| --- | --- |

(29)

Tutkimusmenettelyä olisi sovellettava IPI-toimenpiteen hyväksymistä, peruuttamista, keskeyttämistä, uudelleen käynnistämistä tai pidentämistä koskevan täytäntöönpanosäädöksen antamiseen, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2015/1843 (12) perustetun kaupan esteitä käsittelevän komitean olisi avustettava komissiota. Koska IPI-toimenpiteillä voi olla erilaisia vaikutuksia unionin julkisten hankintojen tai käyttöoikeussopimusten markkinoihin, olisi mukautettava komiteamenettelyä, jota sovelletaan ehdotuksiin täytäntöönpanosäädöksiksi, joissa säädetään tarjousten poissulkemisesta, ja sovellettava tällaisissa tapauksissa asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklan 4 kohdan kolmatta alakohtaa.

| (30) | Komission olisi voitava tarvittaessa ja unionin julkisia hankintoja koskevan lainsäädäntökehyksen soveltamiseen vaikuttavissa asioissa pyytää neuvoa neuvoston päätöksellä 71/306/ETY (13) perustetulta julkisia hankintoja käsittelevältä neuvoa-antavalta komitealta. |
| --- | --- |

(30)

Komission olisi voitava tarvittaessa ja unionin julkisia hankintoja koskevan lainsäädäntökehyksen soveltamiseen vaikuttavissa asioissa pyytää neuvoa neuvoston päätöksellä 71/306/ETY (13) perustetulta julkisia hankintoja käsittelevältä neuvoa-antavalta komitealta.

| (31) | Tämän asetuksen nojalla saatuja tietoja olisi käytettävä ainoastaan siihen tarkoitukseen, jota varten niitä pyydettiin, ja ottaen asianmukaisesti huomioon sovellettavat unionin ja kansalliset tietosuoja- ja luottamuksellisuusvaatimukset. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001 (14) sekä direktiivin 2014/23/EU 28 artiklaa, direktiivin 2014/24/EU 21 artiklaa ja direktiivin 2014/25/EU 39 artiklaa olisi sovellettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(31)

Tämän asetuksen nojalla saatuja tietoja olisi käytettävä ainoastaan siihen tarkoitukseen, jota varten niitä pyydettiin, ja ottaen asianmukaisesti huomioon sovellettavat unionin ja kansalliset tietosuoja- ja luottamuksellisuusvaatimukset. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001 (14) sekä direktiivin 2014/23/EU 28 artiklaa, direktiivin 2014/24/EU 21 artiklaa ja direktiivin 2014/25/EU 39 artiklaa olisi sovellettava vastaavasti.

| (32) | Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (15) mukaisesti ja muun muassa erityisesti jäsenvaltioille aiheutuvan hallinnollisen rasitteen vähentämiseksi komission olisi säännöllisesti tarkasteltava uudelleen tämän asetuksen soveltamisalaa, toimivuutta ja tehokkuutta. Tällaisessa uudelleentarkastelussa olisi käsiteltävä muun muassa mahdollisuutta käyttää kaikkia käytettävissä olevia välineitä tietojenvaihdon helpottamiseksi, muun muassa sähköisiä hankintavälineitä, kuten vakiomuotoisia lomakkeita julkisiin hankintoihin liittyvien ilmoitusten julkaisemiseksi komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/1780 (16) mukaisesti, sekä hankintaviranomaisille ja hankintayksiköille tämän asetuksen soveltamisesta aiheutuvaa rasitetta. Komission olisi annettava arvioinnistaan kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle ja esitettävä tarvittaessa asianmukaisia lainsäädäntöehdotuksia. |
| --- | --- |

(32)

Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (15) mukaisesti ja muun muassa erityisesti jäsenvaltioille aiheutuvan hallinnollisen rasitteen vähentämiseksi komission olisi säännöllisesti tarkasteltava uudelleen tämän asetuksen soveltamisalaa, toimivuutta ja tehokkuutta. Tällaisessa uudelleentarkastelussa olisi käsiteltävä muun muassa mahdollisuutta käyttää kaikkia käytettävissä olevia välineitä tietojenvaihdon helpottamiseksi, muun muassa sähköisiä hankintavälineitä, kuten vakiomuotoisia lomakkeita julkisiin hankintoihin liittyvien ilmoitusten julkaisemiseksi komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/1780 (16) mukaisesti, sekä hankintaviranomaisille ja hankintayksiköille tämän asetuksen soveltamisesta aiheutuvaa rasitetta. Komission olisi annettava arvioinnistaan kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle ja esitettävä tarvittaessa asianmukaisia lainsäädäntöehdotuksia.

| (33) | Unionin toimielinten omaan lukuunsa tekemiin hankintasopimuksiin sovellettavat julkisia hankintoja koskevat säännöt ja periaatteet vahvistetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) 2018/1046 (17), joten ne eivät kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan. Asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 mukaisesti kyseiset säännöt perustuvat direktiiveissä 2014/23/EU ja 2014/24/EU vahvistettuihin sääntöihin. Sen vuoksi on aiheellista arvioida, olisiko tässä asetuksessa vahvistettuja sääntöjä ja periaatteita sovellettava asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 tarkistamisen yhteydessä myös unionin toimielinten tekemiin hankintasopimuksiin. |
| --- | --- |

(33)

Unionin toimielinten omaan lukuunsa tekemiin hankintasopimuksiin sovellettavat julkisia hankintoja koskevat säännöt ja periaatteet vahvistetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) 2018/1046 (17), joten ne eivät kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan. Asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 mukaisesti kyseiset säännöt perustuvat direktiiveissä 2014/23/EU ja 2014/24/EU vahvistettuihin sääntöihin. Sen vuoksi on aiheellista arvioida, olisiko tässä asetuksessa vahvistettuja sääntöjä ja periaatteita sovellettava asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 tarkistamisen yhteydessä myös unionin toimielinten tekemiin hankintasopimuksiin.

| (34) | Komission olisi annettava ohjeita, jotta hankintaviranomaisten, hankintayksiköiden ja talouden toimijoiden olisi helpompi soveltaa tätä asetusta. Kyseisissä ohjeissa olisi annettava tietoa erityisesti luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden alkuperän sekä tavaroiden ja palvelujen alkuperän käsitteistä, lisävelvoitteesta sekä kyseisten säännösten soveltamisesta tämän asetuksen yhteydessä. Ottaen huomioon unionin yleisen toimintapoliittisen tavoitteen tukea pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yritykset), kyseisissä ohjeissa olisi otettava huomioon myös erityiset tietotarpeet, joita pk-yrityksillä on niiden soveltaessa tätä asetusta, jotta voidaan estää pk-yritysten liiallinen rasittuminen. |
| --- | --- |

(34)

Komission olisi annettava ohjeita, jotta hankintaviranomaisten, hankintayksiköiden ja talouden toimijoiden olisi helpompi soveltaa tätä asetusta. Kyseisissä ohjeissa olisi annettava tietoa erityisesti luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden alkuperän sekä tavaroiden ja palvelujen alkuperän käsitteistä, lisävelvoitteesta sekä kyseisten säännösten soveltamisesta tämän asetuksen yhteydessä. Ottaen huomioon unionin yleisen toimintapoliittisen tavoitteen tukea pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yritykset), kyseisissä ohjeissa olisi otettava huomioon myös erityiset tietotarpeet, joita pk-yrityksillä on niiden soveltaessa tätä asetusta, jotta voidaan estää pk-yritysten liiallinen rasittuminen.

| (35) | Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti on tarpeen ja aiheellista perustavoitteen, joka koskee unionin talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen kolmansien maiden julkisten hankintojen tai käyttöoikeussopimusten markkinoillepääsyn parantamista vahvistamalla sitoumusten piiriin kuulumattomia hankintoja koskevat toimenpiteet, toteuttamiseksi säätää menettelyistä, joita noudattaen komissio voi ryhtyä tutkimaan väitettyjä kolmansien maiden toimenpiteitä tai käytäntöjä, jotka kohdistuvat unionin talouden toimijoihin, tavaroihin ja palveluihin, ja ryhtyä neuvotteluihin asianomaisten kolmansien maiden kanssa. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen aiottujen tavoitteiden saavuttamiseksi, |
| --- | --- |

(35)

Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti on tarpeen ja aiheellista perustavoitteen, joka koskee unionin talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen kolmansien maiden julkisten hankintojen tai käyttöoikeussopimusten markkinoillepääsyn parantamista vahvistamalla sitoumusten piiriin kuulumattomia hankintoja koskevat toimenpiteet, toteuttamiseksi säätää menettelyistä, joita noudattaen komissio voi ryhtyä tutkimaan väitettyjä kolmansien maiden toimenpiteitä tai käytäntöjä, jotka kohdistuvat unionin talouden toimijoihin, tavaroihin ja palveluihin, ja ryhtyä neuvotteluihin asianomaisten kolmansien maiden kanssa. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen aiottujen tavoitteiden saavuttamiseksi,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

Yleiset säännökset

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

1.   Tässä asetuksessa vahvistetaan sitoumusten piiriin kuulumattomia hankintoja koskevat toimenpiteet, joiden tarkoituksena on parantaa unionin talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen pääsyä kolmansien maiden julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille. Siinä säädetään menettelyistä, joita noudattaen komissio voi ryhtyä tutkimaan väitettyjä kolmansien maiden toimenpiteitä tai käytäntöjä, jotka kohdistuvat unionin talouden toimijoihin, tavaroihin ja palveluihin, ja ryhtyä neuvotteluihin asianomaisten kolmansien maiden kanssa.

Tässä asetuksessa säädetään komission mahdollisuudesta määrätä tällaisten kolmansien maiden toimenpiteiden tai käytäntöjen osalta IPI-toimenpiteitä, joilla rajoitetaan kolmansien maiden talouden toimijoiden, tavaroiden tai palvelujen pääsyä unionin julkisia hankintoja koskeviin menettelyihin.

2.   Tätä asetusta sovelletaan julkisia hankintoja koskeviin menettelyihin, jotka kuuluvat seuraavien säädösten soveltamisalaan:

| a) | direktiivi 2014/23/EU; |
| --- | --- |

a)

direktiivi 2014/23/EU;

| b) | direktiivi 2014/24/EU; |
| --- | --- |

b)

direktiivi 2014/24/EU;

| c) | direktiivi 2014/25/EU. |
| --- | --- |

c)

direktiivi 2014/25/EU.

3.   Tämä asetus ei vaikuta unionin kansainvälisiin velvoitteisiin tai toimenpiteisiin, joita jäsenvaltiot tai niiden hankintaviranomaiset tai hankintayksiköt voivat toteuttaa 2 kohdassa tarkoitettujen säädösten mukaisesti.

4.   Tätä asetusta sovelletaan julkisia hankintoja koskeviin menettelyihin, jotka on käynnistetty sen voimaantulon jälkeen. IPI-toimenpidettä sovelletaan ainoastaan sellaisiin julkisia hankintoja koskeviin menettelyihin, jotka kuuluvat IPI-toimenpiteen piiriin ja jotka on käynnistetty kyseisen IPI-toimenpiteen voimaantulon ja sen voimassaolon päättymisen, peruuttamisen tai soveltamisen keskeyttämisen välisenä aikana. IPI-toimenpiteen soveltamisalaan kuuluvissa menettelyissä hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden on sisällytettävä julkisia hankintoja koskeviin asiakirjoihin viittaus tämän asetuksen ja mahdollisten sovellettavien IPI-toimenpiteiden soveltamiseen.

5.   Talouden toimijoihin sovelletaan ympäristöön liittyviä, sosiaalisia ja työhön liittyviä vaatimuksia direktiivien 2014/23/EU, 2014/24/EU ja 2014/25/EU tai muun unionin oikeuden mukaisesti.

2 artikla

Määritelmät

1.   Tässä asetuksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| a) | ’talouden toimijalla’ tarkoitetaan direktiiveissä 2014/23/EU, 2014/24/EU ja 2014/25/EU määriteltyä talouden toimijaa; |
| --- | --- |

a)

’talouden toimijalla’ tarkoitetaan direktiiveissä 2014/23/EU, 2014/24/EU ja 2014/25/EU määriteltyä talouden toimijaa;

| b) | ’tavaroilla’ tarkoitetaan julkisia hankintoja koskevan menettelyn kohteessa ja asiaankuuluvan sopimuksen eritelmissä tarkoitettuja tavaroita, mutta niihin eivät kuulu toimitettuihin tavaroihin sisältyvät tuotantopanokset, materiaalit tai ainesosat; |
| --- | --- |

b)

’tavaroilla’ tarkoitetaan julkisia hankintoja koskevan menettelyn kohteessa ja asiaankuuluvan sopimuksen eritelmissä tarkoitettuja tavaroita, mutta niihin eivät kuulu toimitettuihin tavaroihin sisältyvät tuotantopanokset, materiaalit tai ainesosat;

| c) | ’ennakoidulla arvolla’ tarkoitetaan direktiivien 2014/23/EU, 2014/24/EU ja 2014/25/EU mukaisesti laskettua sopimuksen ennakoitua arvoa; |
| --- | --- |

c)

’ennakoidulla arvolla’ tarkoitetaan direktiivien 2014/23/EU, 2014/24/EU ja 2014/25/EU mukaisesti laskettua sopimuksen ennakoitua arvoa;

| d) | ’pistemäärän oikaisulla’ tarkoitetaan tietyn prosenttiosuuden suuruista suhteellista vähennystä tarjouksen pistemäärästä, jonka hankintaviranomainen tai hankintayksikkö on antanut asiaankuuluvissa julkisia hankintoja koskevissa asiakirjoissa määriteltyjen sopimuksentekoperusteiden perusteella suorittaman arvioinnin tuloksena. Jos hinta tai kustannus on ainoa sopimuksentekoperuste, pistemäärän oikaisulla tarkoitetaan tarjoajan tarjoaman hinnan suhteellista korottamista tietyllä prosenttiosuudella tarjousten arviointia varten; |
| --- | --- |

d)

’pistemäärän oikaisulla’ tarkoitetaan tietyn prosenttiosuuden suuruista suhteellista vähennystä tarjouksen pistemäärästä, jonka hankintaviranomainen tai hankintayksikkö on antanut asiaankuuluvissa julkisia hankintoja koskevissa asiakirjoissa määriteltyjen sopimuksentekoperusteiden perusteella suorittaman arvioinnin tuloksena. Jos hinta tai kustannus on ainoa sopimuksentekoperuste, pistemäärän oikaisulla tarkoitetaan tarjoajan tarjoaman hinnan suhteellista korottamista tietyllä prosenttiosuudella tarjousten arviointia varten;

| e) | ’näytöllä’ tarkoitetaan kaikkia tietoja, todistuksia, tositteita tai lausumia, joiden tarkoituksena on osoittaa, että 8 artiklassa säädettyjä velvoitteita on noudatettu, kuten seuraavia:






  i) | asiakirjat, jotka osoittavat, että tavarat ovat peräisin unionista tai kolmannesta maasta; |
| --- | --- | --- |

e)

’näytöllä’ tarkoitetaan kaikkia tietoja, todistuksia, tositteita tai lausumia, joiden tarkoituksena on osoittaa, että 8 artiklassa säädettyjä velvoitteita on noudatettu, kuten seuraavia:

i)

asiakirjat, jotka osoittavat, että tavarat ovat peräisin unionista tai kolmannesta maasta;

| ii) | toimitettavien tavaroiden valmistusmenetelmien kuvaus, mukaan lukien näytteet, kuvaukset tai valokuvat; |
| --- | --- |

ii)

toimitettavien tavaroiden valmistusmenetelmien kuvaus, mukaan lukien näytteet, kuvaukset tai valokuvat;

| iii) | otteet asiaankuuluvista rekistereistä tai palvelujen alkuperää koskevista tilinpäätöksistä, mukaan lukien arvonlisäverotunniste; |
| --- | --- |

iii)

otteet asiaankuuluvista rekistereistä tai palvelujen alkuperää koskevista tilinpäätöksistä, mukaan lukien arvonlisäverotunniste;

| f) | ’hankintaviranomaisella’ tarkoitetaan direktiiveissä 2014/23/EU, 2014/24/EU ja 2014/25/EU määriteltyä hankintaviranomaista; |
| --- | --- |

f)

’hankintaviranomaisella’ tarkoitetaan direktiiveissä 2014/23/EU, 2014/24/EU ja 2014/25/EU määriteltyä hankintaviranomaista;

| g) | ’hankintayksiköllä’ tarkoitetaan direktiiveissä 2014/23/EU ja 2014/25/EU määriteltyä hankintayksikköä; |
| --- | --- |

g)

’hankintayksiköllä’ tarkoitetaan direktiiveissä 2014/23/EU ja 2014/25/EU määriteltyä hankintayksikköä;

| h) | ’kiinnostuneella osapuolella’ tarkoitetaan henkilöä tai yhteisöä, jonka etuun kolmannen maan toimenpide tai käytäntö saattaa vaikuttaa, kuten yrityksiä, yritysten yhteenliittymiä tai työmarkkinaosapuolia unionin tasolla edustavia tärkeimpiä työmarkkinakeskusjärjestöjä; |
| --- | --- |

h)

’kiinnostuneella osapuolella’ tarkoitetaan henkilöä tai yhteisöä, jonka etuun kolmannen maan toimenpide tai käytäntö saattaa vaikuttaa, kuten yrityksiä, yritysten yhteenliittymiä tai työmarkkinaosapuolia unionin tasolla edustavia tärkeimpiä työmarkkinakeskusjärjestöjä;

| i) | ’kolmannen maan toimenpiteellä tai käytännöllä’ tarkoitetaan kaikenlaisia lakeja, asetuksia tai hallinnollisia toimia, menettelyjä tai käytäntöjä tai niiden yhdistelmiä, joita kolmannen maan julkishallinnon viranomaiset tai yksittäiset hankintaviranomaiset tai hankintayksiköt hyväksyvät tai ylläpitävät millä tahansa tasolla ja joiden seurauksena on vakava ja toistuva häiriö unionin talouden toimijoiden, tavaroiden tai palvelujen pääsyssä kyseisen kolmannen maan julkisten hankintojen tai käyttöoikeussopimusten markkinoille; |
| --- | --- |

i)

’kolmannen maan toimenpiteellä tai käytännöllä’ tarkoitetaan kaikenlaisia lakeja, asetuksia tai hallinnollisia toimia, menettelyjä tai käytäntöjä tai niiden yhdistelmiä, joita kolmannen maan julkishallinnon viranomaiset tai yksittäiset hankintaviranomaiset tai hankintayksiköt hyväksyvät tai ylläpitävät millä tahansa tasolla ja joiden seurauksena on vakava ja toistuva häiriö unionin talouden toimijoiden, tavaroiden tai palvelujen pääsyssä kyseisen kolmannen maan julkisten hankintojen tai käyttöoikeussopimusten markkinoille;

| j) | ’IPI-toimenpiteellä’ tarkoitetaan komission tämän asetuksen mukaisesti hyväksymää toimenpidettä, jolla rajoitetaan kolmansista maista peräisin olevien talouden toimijoiden, tavaroiden tai palvelujen pääsyä unionin julkisten hankintojen tai käyttöoikeussopimusten markkinoille sitoumusten piiriin kuulumattomien hankintojen alalla; |
| --- | --- |

j)

’IPI-toimenpiteellä’ tarkoitetaan komission tämän asetuksen mukaisesti hyväksymää toimenpidettä, jolla rajoitetaan kolmansista maista peräisin olevien talouden toimijoiden, tavaroiden tai palvelujen pääsyä unionin julkisten hankintojen tai käyttöoikeussopimusten markkinoille sitoumusten piiriin kuulumattomien hankintojen alalla;

| k) | ’sitoumusten piiriin kuulumattomalla hankinnalla’ tarkoitetaan sellaisten tavaroiden tai palvelujen julkisia hankintoja tai käyttöoikeussopimuksia koskevia menettelyjä, joiden osalta unioni ei ole tehnyt markkinoillepääsyä koskevia sitoumuksia kansainvälisessä sopimuksessa julkisten hankintojen tai käyttöoikeussopimusten alalla; |
| --- | --- |

k)

’sitoumusten piiriin kuulumattomalla hankinnalla’ tarkoitetaan sellaisten tavaroiden tai palvelujen julkisia hankintoja tai käyttöoikeussopimuksia koskevia menettelyjä, joiden osalta unioni ei ole tehnyt markkinoillepääsyä koskevia sitoumuksia kansainvälisessä sopimuksessa julkisten hankintojen tai käyttöoikeussopimusten alalla;

| l) | ’sopimuksilla’ tarkoitetaan direktiivissä 2014/24/EU määriteltyjä hankintasopimuksia, direktiivissä 2014/23/EU määriteltyjä käyttöoikeussopimuksia ja direktiivissä 2014/25/EU määriteltyjä tavarahankintasopimuksia, rakennusurakkasopimuksia ja palveluhankintasopimuksia; |
| --- | --- |

l)

’sopimuksilla’ tarkoitetaan direktiivissä 2014/24/EU määriteltyjä hankintasopimuksia, direktiivissä 2014/23/EU määriteltyjä käyttöoikeussopimuksia ja direktiivissä 2014/25/EU määriteltyjä tavarahankintasopimuksia, rakennusurakkasopimuksia ja palveluhankintasopimuksia;

| m) | ’tarjoajalla’ tarkoitetaan direktiiveissä 2014/23/EU, 2014/24/EU ja 2014/25/EU määriteltyä tarjoajaa; |
| --- | --- |

m)

’tarjoajalla’ tarkoitetaan direktiiveissä 2014/23/EU, 2014/24/EU ja 2014/25/EU määriteltyä tarjoajaa;

| n) | ’maalla’ tarkoitetaan mitä tahansa valtiota tai erillistä tullialuetta ilman, että tällä käsitteellä on suvereniteettiin liittyviä seurauksia; |
| --- | --- |

n)

’maalla’ tarkoitetaan mitä tahansa valtiota tai erillistä tullialuetta ilman, että tällä käsitteellä on suvereniteettiin liittyviä seurauksia;

| o) | ’alihankinnalla’ tarkoitetaan sen järjestämistä, että kolmas osapuoli toteuttaa osan sopimuksesta; siihen ei sisälly pelkkää palvelun tarjoamiseksi tarvittavien tavaroiden tai osien toimittamista. |
| --- | --- |

o)

’alihankinnalla’ tarkoitetaan sen järjestämistä, että kolmas osapuoli toteuttaa osan sopimuksesta; siihen ei sisälly pelkkää palvelun tarjoamiseksi tarvittavien tavaroiden tai osien toimittamista.

2.   Tässä asetuksessa, sen 6 artiklan 3 ja 7 kohtaa lukuun ottamatta, direktiiveissä 2014/23/EU, 2014/24/EU ja 2014/25/EU tarkoitettua rakennusurakan toteuttamista pidetään palvelun suorittamisena.

3 artikla

Alkuperän määrittäminen

1.   Talouden toimijan alkuperänä pidetään

| a) | luonnollisen henkilön ollessa kyseessä sitä maata, jonka kansalainen henkilö on tai jossa kyseisellä henkilöllä on pysyvä oleskeluoikeus; |
| --- | --- |

a)

luonnollisen henkilön ollessa kyseessä sitä maata, jonka kansalainen henkilö on tai jossa kyseisellä henkilöllä on pysyvä oleskeluoikeus;

| b) | oikeushenkilön ollessa kyseessä jompaakumpaa seuraavista:






  i) | sitä maata, jonka lainsäädännön mukaisesti oikeushenkilö on perustettu tai muulla tavoin järjestetty ja jonka alueella oikeushenkilö harjoittaa olennaista liiketoimintaa; |
| --- | --- | --- |

b)

oikeushenkilön ollessa kyseessä jompaakumpaa seuraavista:

i)

sitä maata, jonka lainsäädännön mukaisesti oikeushenkilö on perustettu tai muulla tavoin järjestetty ja jonka alueella oikeushenkilö harjoittaa olennaista liiketoimintaa;

| ii) | jos oikeushenkilö ei harjoita olennaista liiketoimintaa sen maan alueella, jossa se on perustettu tai muulla tavoin järjestetty, oikeushenkilön alkuperä on sen henkilön tai niiden henkilöiden alkuperä, joka voi tai jotka voivat suoraan tai välillisesti käyttää määräysvaltaa oikeushenkilöön kyseisen oikeushenkilön omistuksen, siinä olevan rahoitusosuuden tai kyseistä oikeushenkilöä koskevien sääntöjen perusteella. |
| --- | --- |

ii)

jos oikeushenkilö ei harjoita olennaista liiketoimintaa sen maan alueella, jossa se on perustettu tai muulla tavoin järjestetty, oikeushenkilön alkuperä on sen henkilön tai niiden henkilöiden alkuperä, joka voi tai jotka voivat suoraan tai välillisesti käyttää määräysvaltaa oikeushenkilöön kyseisen oikeushenkilön omistuksen, siinä olevan rahoitusosuuden tai kyseistä oikeushenkilöä koskevien sääntöjen perusteella.

Ensimmäisen alakohdan b alakohdan ii alakohtaa sovellettaessa kyseisellä henkilöllä tai kyseisillä henkilöillä oletetaan olevan määräysvalta oikeushenkilöön seuraavissa tapauksissa, joissa ne suoraan tai välillisesti

| a) | omistavat enemmistön oikeushenkilön merkitystä pääomasta; |
| --- | --- |

a)

omistavat enemmistön oikeushenkilön merkitystä pääomasta;

| b) | hallitsevat enemmistöä oikeushenkilön osakkeisiin perustuvista äänioikeuksista; tai |
| --- | --- |

b)

hallitsevat enemmistöä oikeushenkilön osakkeisiin perustuvista äänioikeuksista; tai

| c) | voivat nimittää yli puolet oikeushenkilön hallinto-, johto- tai valvontaelimen jäsenistä. |
| --- | --- |

c)

voivat nimittää yli puolet oikeushenkilön hallinto-, johto- tai valvontaelimen jäsenistä.

2.   Jos talouden toimija on luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden tai julkisyhteisöjen ryhmittymä taikka mikä tahansa niiden yhdistelmä ja vähintään yksi tällaisista henkilöistä tai yhteisöistä on peräisin kolmannesta maasta, jonka talouden toimijat, tavarat tai palvelut ovat IPI-toimenpiteen kohteena, kyseistä IPI-toimenpidettä sovelletaan myös kyseisen ryhmittymän jättämiin tarjouksiin.

Jos kuitenkin tällaisten henkilöiden tai yhteisöjen osuus ryhmittymästä on alle 15 prosenttia kyseisen ryhmittymän jättämän tarjouksen arvosta, kyseistä IPI-toimenpidettä ei sovelleta kyseiseen tarjoukseen, elleivät kyseiset henkilöt tai yhteisöt ole välttämättömiä sen kannalta, että suurin osa vähintään yhdestä valintaperusteesta täyttyy julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä.

3.   Hankintaviranomaiset tai hankintayksiköt voivat milloin tahansa julkisia hankintoja koskevan menettelyn aikana pyytää talouden toimijaa toimittamaan, lisäämään, selventämään tai täydentämään talouden toimijan alkuperän todentamiseen liittyviä tietoja tai asiakirjoja asianmukaisessa määräajassa, edellyttäen että tällaisten pyyntöjen esittämisessä noudatetaan yhdenvertaisen kohtelun ja avoimuuden periaatteita. Jos talouden toimija ei toimita tällaisia tietoja tai asiakirjoja ilman järkevää selitystä ja siten estää hankintaviranomaisia tai hankintayksiköitä todentamasta talouden toimijan alkuperää tai tekee tällaisen todentamisen käytännössä mahdottomaksi tai erittäin vaikeaksi, kyseinen talouden toimija on suljettava pois asianomaisesta julkisia hankintoja koskevasta menettelystä.

4.   Tavaran alkuperä on määritettävä asetuksen (EU) N:o 952/2013 60 artiklan mukaisesti, ja palvelun alkuperä on määritettävä sen suorittavan talouden toimijan alkuperän perusteella.

4 artikla

Vähiten kehittyneistä maista peräisin olevia tavaroita ja palveluja koskeva vapautus

Komissio ei käynnistä tutkimusta, joka koskee asetuksen (EU) N:o 978/2012 liitteessä IV lueteltuja vähiten kehittyneitä maita, ellei ole näyttöä siitä, että luettelossa mainittu kolmas maa tai sen talouden toimija on kiertänyt IPI-toimenpidettä.

II LUKU

Tutkimukset, neuvottelut, toimenpiteet ja velvoitteet

5 artikla

Tutkimukset ja neuvottelut

1.   Komissio voi omasta aloitteestaan tai unionin kiinnostuneen osapuolen tai jäsenvaltion perustellun valituksen johdosta käynnistää tutkimuksen väitetystä kolmannen maan toimenpiteestä tai käytännöstä julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tällaisessa tutkimuksen käynnistämistä koskevassa ilmoituksessa on oltava komission alustava arvio kolmannen maan toimenpiteestä tai käytännöstä, ja siinä on pyydettävä kiinnostuneita osapuolia ja jäsenvaltioita toimittamaan asiaankuuluvia tietoja komissiolle tietyn ajan kuluessa.

Komissio asettaa verkkosivustollaan saataville sähköisen välineen. Jäsenvaltioiden ja unionin kiinnostuneiden osapuolten on käytettävä kyseistä välinettä perustellun valituksen esittämiseen.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen julkaisemisen yhteydessä komissio pyytää asianomaista kolmatta maata esittämään näkemyksiään, antamaan asiaankuuluvia tietoja ja aloittamaan neuvottelut komission kanssa, jotta väitetty kolmannen maan toimenpide tai käytäntö voidaan poistaa tai korjata. Komissio tiedottaa jäsenvaltioille säännöllisesti tutkimuksen ja neuvottelujen etenemisestä asetuksen (EU) 2015/1843 7 artiklalla perustetussa kaupan esteitä käsittelevässä komiteassa.

3.   Tutkimus ja neuvottelut on saatettava päätökseen yhdeksän kuukauden kuluessa niiden käynnistämisestä. Komissio voi perustelluissa tapauksissa pidentää tätä aikaa viidellä kuukaudella julkaisemalla ilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ilmoittamalla kolmannelle maalle, kiinnostuneille osapuolille ja jäsenvaltioille kyseisestä pidentämisestä.

4.   Tutkimuksen ja neuvottelujen päätyttyä komissio asettaa julkisesti saataville kertomuksen, jossa esitetään tutkimuksen tärkeimmät tulokset ja toimenpide-ehdotukset. Komissio esittää kyseisen kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5.   Jos komissio tutkimuksensa jälkeen toteaa, että väitettyä kolmannen maan toimenpidettä tai käytäntöä ei ylläpidetä tai että se ei johda vakavaan ja toistuvaan häiriöön unionin talouden toimijoiden, tavaroiden tai palvelujen pääsyssä kolmannen maan julkisten hankintojen tai käyttöoikeussopimusten markkinoille, se päättää tutkimuksen ja julkaisee ilmoituksen sen päättämisestä Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

6.   Komissio voi keskeyttää tutkimuksen ja neuvottelut milloin tahansa, jos asianomainen kolmas maa

| a) | toteuttaa tyydyttäviä korjaavia toimenpiteitä, joilla poistetaan tai korjataan vakava ja toistuva häiriö unionin talouden toimijoiden, tavaroiden tai palvelujen pääsyssä kolmannen maan julkisten hankintojen tai käyttöoikeussopimusten markkinoille, ja siten parantaa tällaista markkinoillepääsyä; tai |
| --- | --- |

a)

toteuttaa tyydyttäviä korjaavia toimenpiteitä, joilla poistetaan tai korjataan vakava ja toistuva häiriö unionin talouden toimijoiden, tavaroiden tai palvelujen pääsyssä kolmannen maan julkisten hankintojen tai käyttöoikeussopimusten markkinoille, ja siten parantaa tällaista markkinoillepääsyä; tai

| b) | antaa unionille sitoumuksia kolmannen maan toimenpiteen tai käytännön lopettamisesta tai siitä vaiheittain luopumisesta, myös laajentamalla voimassa olevan sopimuksen soveltamisalaa julkisiin hankintoihin, kohtuullisen ajan kuluessa mutta viimeistään kuuden kuukauden kuluttua tällaisten sitoumusten antamisesta. |
| --- | --- |

b)

antaa unionille sitoumuksia kolmannen maan toimenpiteen tai käytännön lopettamisesta tai siitä vaiheittain luopumisesta, myös laajentamalla voimassa olevan sopimuksen soveltamisalaa julkisiin hankintoihin, kohtuullisen ajan kuluessa mutta viimeistään kuuden kuukauden kuluttua tällaisten sitoumusten antamisesta.

7.   Komissio voi jatkaa tutkimusta ja neuvotteluja milloin tahansa, jos se katsoo, että keskeyttämisen syyt eivät enää ole päteviä.

8.   Komissio julkaisee Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen, jos tutkimus tai neuvottelut keskeytetään tai niitä jatketaan.

6 artikla

IPI-toimenpiteet

1.   Jos komissio 5 artiklan mukaisten tutkimusten ja neuvottelujen jälkeen toteaa kolmannen maan toimenpiteen tai käytännön olemassaolon, se hyväksyy täytäntöönpanosäädöksellä IPI-toimenpiteen, jos se katsoo tämän olevan unionin edun mukaista. Kyseinen täytäntöönpanosäädös hyväksytään 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

2.   Sen määrittämiseksi, onko IPI-toimenpiteen hyväksyminen unionin edun mukaista, on arvioitava kokonaisuutena kaikkia eri etuja, mukaan lukien unionin talouden toimijoiden edut. IPI-toimenpiteitä ei hyväksytä, jos komissio katsoo kaikkien saatavilla olevien tietojen perusteella, että tällaisten toimenpiteiden hyväksyminen ei ole unionin edun mukaista.

3.   IPI-toimenpide määritetään saatavilla olevat tiedot huomioon ottaen seuraavin perustein:

| a) | IPI-toimenpiteen oikeasuhteisuus kolmannen maan toimenpiteeseen tai käytäntöön nähden; |
| --- | --- |

a)

IPI-toimenpiteen oikeasuhteisuus kolmannen maan toimenpiteeseen tai käytäntöön nähden;

| b) | asianomaisten tavaroiden ja palvelujen vaihtoehtoisten hankintalähteiden saatavuus, jotta vältetään tai minimoidaan hankintaviranomaisille ja hankintayksiköille aiheutuva merkittävä kielteinen vaikutus. |
| --- | --- |

b)

asianomaisten tavaroiden ja palvelujen vaihtoehtoisten hankintalähteiden saatavuus, jotta vältetään tai minimoidaan hankintaviranomaisille ja hankintayksiköille aiheutuva merkittävä kielteinen vaikutus.

4.   IPI-toimenpidettä sovelletaan ainoastaan sellaisiin julkisia hankintoja koskeviin menettelyihin, joiden ennakoitu arvo ylittää kynnysarvon, jonka komissio määrittää tutkimuksen ja neuvottelujen tulosten perusteella ja ottaen huomioon 3 kohdassa vahvistetut perusteet. Kyseisen ennakoidun arvon olisi oltava rakennusurakoiden ja käyttöoikeussopimusten osalta yhtä suuri tai suurempi kuin 15 000 000 euroa ilman arvonlisäveroa ja tavaroiden ja palvelujen osalta yhtä suuri tai suurempi kuin 5 000 000 euroa ilman arvonlisäveroa.

5.   IPI-toimenpidettä sovelletaan dynaamisessa hankintajärjestelmässä tehtyihin erillissopimuksiin, jos IPI-toimenpidettä sovelletaan myös kyseisiin dynaamisiin hankintajärjestelmiin, lukuun ottamatta erillissopimuksia, joiden ennakoitu arvo alittaa direktiivin 2014/23/EU 8 artiklassa, direktiivin 2014/24/EU 4 artiklassa tai direktiivin 2014/25/EU 15 artiklassa säädetyt arvot. IPI-toimenpidettä ei sovelleta julkisia hankintoja koskeviin menettelyihin sopimusten tekemiseksi puitesopimuksen perusteella tai yksittäisiä osia koskeviin sopimuksiin, jotka tehdään direktiivin 2014/24/EU 5 artiklan 10 kohdan tai direktiivin 2014/25/EU 16 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

6.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa IPI-toimenpiteessä komissio voi päättää 8 kohdassa vahvistetun soveltamisalan puitteissa rajoittaa kolmannesta maasta peräisin olevien talouden toimijoiden, tavaroiden tai palvelujen pääsyä julkisia hankintoja koskeviin menettelyihin vaatimalla hankintaviranomaisia tai hankintayksiköitä

| a) | määräämään pistemäärän oikaisun kyseisestä kolmannesta maasta peräisin olevien talouden toimijoiden jättämiin tarjouksiin; tai |
| --- | --- |

a)

määräämään pistemäärän oikaisun kyseisestä kolmannesta maasta peräisin olevien talouden toimijoiden jättämiin tarjouksiin; tai

| b) | sulkemaan pois kyseisestä kolmannesta maasta peräisin olevien talouden toimijoiden jättämät tarjoukset. |
| --- | --- |

b)

sulkemaan pois kyseisestä kolmannesta maasta peräisin olevien talouden toimijoiden jättämät tarjoukset.

7.   Edellä 6 kohdan a alakohdassa tarkoitettua pistemäärän oikaisua sovelletaan ainoastaan tarjousten arviointiin ja paremmuusjärjestykseen. Se ei vaikuta hintaan, joka maksetaan tarjouskilpailun voittajan kanssa tehtävän sopimuksen perusteella.

8.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa IPI-toimenpiteessä komissio täsmentää IPI-toimenpiteen soveltamisalan, mukaan lukien seuraavat:

| a) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 2195/2002 (18) vahvistettuun yhteiseen hankintasanastoon perustuvat alat tai tavaroiden, palvelujen ja käyttöoikeussopimusten luokat sekä mahdolliset sovellettavat poikkeukset; |
| --- | --- |

a)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 2195/2002 (18) vahvistettuun yhteiseen hankintasanastoon perustuvat alat tai tavaroiden, palvelujen ja käyttöoikeussopimusten luokat sekä mahdolliset sovellettavat poikkeukset;

| b) | tietyt hankintaviranomaisten tai hankintayksiköiden luokat; |
| --- | --- |

b)

tietyt hankintaviranomaisten tai hankintayksiköiden luokat;

| c) | tietyt talouden toimijoiden luokat; |
| --- | --- |

c)

tietyt talouden toimijoiden luokat;

| d) | tietyt kynnysarvot, jotka ovat yhtä suuria tai suurempia kuin 4 kohdassa vahvistetut kynnysarvot; |
| --- | --- |

d)

tietyt kynnysarvot, jotka ovat yhtä suuria tai suurempia kuin 4 kohdassa vahvistetut kynnysarvot;

| e) | tarvittaessa 6 kohdan a alakohdassa tarkoitetun pistemäärän oikaisun prosenttiarvot. |
| --- | --- |

e)

tarvittaessa 6 kohdan a alakohdassa tarkoitetun pistemäärän oikaisun prosenttiarvot.

Ensimmäisen alakohdan e alakohdassa tarkoitetun oikaisun prosenttiarvo vahvistetaan enintään 50 prosenttiin tarjouksen arvioinnin pistemäärästä kolmannesta maasta ja suunniteltujen tavaroiden, palvelujen, rakennusurakoiden tai käyttöoikeussopimusten alasta riippuen. Sellaisissa julkisia hankintoja koskevissa menettelyissä, joissa hinta tai kustannus on ainoa sopimuksentekoperuste, pistemäärän oikaisu on kaksinkertainen tämän alakohdan ensimmäisessä virkkeessä vahvistettuun prosenttiarvoon nähden. Vastaavat prosenttiarvot on ilmoitettava erikseen IPI-toimenpiteessä.

9.   Määrittäessään IPI-toimenpidettä 6 kohdan a tai b alakohdan mukaisten vaihtoehtojen perusteella komissio valitsee sellaisen toimenpiteen, joka on oikeasuhteinen ja jolla voidaan tehokkaimmin korjata häiriö unionin talouden toimijoiden, tavaroiden tai palvelujen pääsyssä kolmansien maiden julkisten hankintojen tai käyttöoikeussopimusten markkinoille.

10.   Jos komissio katsoo, että kolmas maa toteuttaa tyydyttäviä korjaavia toimenpiteitä, joilla poistetaan tai korjataan häiriö unionin talouden toimijoiden, tavaroiden tai palvelujen pääsyssä kyseisen kolmannen maan julkisten hankintojen tai käyttöoikeussopimusten markkinoille, ja siten parantaa tällaista markkinoillepääsyä tai jos kolmas maa antaa sitoumuksia kyseisen toimenpiteen tai käytännön lopettamiseksi, komissio voi peruuttaa IPI-toimenpiteen tai keskeyttää sen soveltamisen.

Jos komissio katsoo, että korjaavat toimenpiteet tai annetut sitoumukset on peruutettu, niiden soveltaminen on keskeytetty tai ne on pantu täytäntöön epäasianmukaisesti, se asettaa havaintonsa julkisesti saataville ja käynnistää IPI-toimenpiteen uudelleen milloin tahansa.

Komissio voi peruuttaa IPI-toimenpiteen, keskeyttää sen soveltamisen tai käynnistää sen uudelleen täytäntöönpanosäädöksellä, ja tällaisessa tapauksessa se julkaisee ilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Kyseinen täytäntöönpanosäädös hyväksytään 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

11.   IPI-toimenpiteen voimassaolo päättyy viiden vuoden kuluttua sen voimaantulosta. IPI-toimenpiteen voimassaoloa voidaan pidentää viidellä vuodella. Komissio käynnistää kyseisen IPI-toimenpiteen uudelleentarkastelun viimeistään yhdeksän kuukautta ennen kyseisen IPI-toimenpiteen voimassaolon päättymistä julkaisemalla ilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tällainen uudelleentarkastelu on saatettava päätökseen kuuden kuukauden kuluessa sitä koskevan ilmoituksen julkaisemisesta. Tällaisen uudelleentarkastelun jälkeen komissio voi täytäntöönpanosäädöksellä pidentää IPI-toimenpiteen kestoa, mukauttaa sitä asianmukaisesti tai korvata sen toisella IPI-toimenpiteellä. Kyseinen täytäntöönpanosäädös hyväksytään 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

7 artikla

Luettelo hankintaviranomaisista, jotka vapautetaan tämän asetuksen soveltamisesta

1.   IPI-toimenpiteiden kohteena olevien hankintamenettelyjen oikeudenmukaiseksi jakamiseksi jäsenvaltioiden kesken komissio voi jonkin jäsenvaltion perustellusta pyynnöstä hyväksyä luettelon kyseisen jäsenvaltion paikallisista, väestömäärältään alle 50 000 asukkaan hallintoyksiköiden hankintaviranomaisista, jotka vapautetaan tämän asetuksen soveltamisesta.

2.   Jäsenvaltion on vapautusta koskevassa pyynnössään annettava yksityiskohtaiset tiedot pyynnön perusteluista ja tämän asetuksen 6 artiklan 4 kohdassa vahvistetut kynnysarvot ylittävien sellaisten sopimusten arvosta, joita kaikki luettelossa mainitut hankintaviranomaiset tai hankintayksiköt ovat tehneet kolmena viimeksi kuluneena vuotena vapautusta koskevaa pyyntöä edeltäneen joulukuun 31 päivästä. Vapautus voidaan myöntää vain, jos sellaisten hankintaviranomaisten tai hankintayksiköiden, joita ei ole tarkoitus vapauttaa asetuksen soveltamisesta, tekemien tämän asetuksen 6 artiklan 4 kohdassa vahvistetut kynnysarvot ylittävien sopimusten kokonaisarvo ylittää 80 prosenttia pyynnön esittäneessä jäsenvaltiossa samalla kolmen vuoden jaksolla tehtyjen direktiivien 2014/23/EU, 2014/24/EU ja 2014/25/EU soveltamisalaan kuuluvien kynnysarvot ylittävien sopimusten kokonaisarvosta.

3.   Vapautus on rajoitettava siihen, mikä on ehdottoman välttämätöntä ja oikeasuhteista, ottaen huomioon asetuksen soveltamisesta vapautettavien hankintaviranomaisten hallinnolliset valmiudet.

4.   Komissio ilmoittaa jäsenvaltioille ennen kuin se hyväksyy 1 kohdassa tarkoitetun luettelon. Kyseinen luettelo, joka julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, on voimassa kolme vuotta, ja sitä voidaan tarkistaa tai se voidaan uusia joka kolmas vuosi asianomaisen jäsenvaltion perustellusta pyynnöstä.

8 artikla

Tarjouskilpailun voittajan velvoitteet

1.   Kun kyse on julkisia hankintoja koskevista menettelyistä, jotka ovat IPI-toimenpiteen kohteena, ja puitesopimuksen perusteella tehdyistä sopimuksista, joiden ennakoitu arvo on yhtä suuri tai suurempi kuin direktiivin 2014/23/EU 8 artiklassa, direktiivin 2014/24/EU 4 artiklassa ja direktiivin 2014/25/EU 15 artiklassa säädetyt arvot, ja kyseiset puitesopimukset ovat olleet IPI-toimenpiteen kohteena, hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden on sisällytettävä julkista hankintaa koskeviin asiakirjoihin myös seuraavat tarjouskilpailun voittajan velvoitteet:

| a) | olla teettämättä alihankintana enempää kuin 50 prosenttia sopimuksen kokonaisarvosta sellaisilla talouden toimijoilla, jotka ovat peräisin IPI-toimenpiteen kohteena olevasta kolmannesta maasta; |
| --- | --- |

a)

olla teettämättä alihankintana enempää kuin 50 prosenttia sopimuksen kokonaisarvosta sellaisilla talouden toimijoilla, jotka ovat peräisin IPI-toimenpiteen kohteena olevasta kolmannesta maasta;

| b) | sopimuksissa, jotka kattavat tavaroiden toimittamisen, varmistaa sopimuksen keston ajan, että sopimuksen täytäntöönpanon yhteydessä toimitetut tavarat tai suoritetut palvelut, jotka ovat peräisin IPI-toimenpiteen kohteena olevasta kolmannesta maasta, edustavat enintään 50:tä prosenttia sopimuksen kokonaisarvosta, riippumatta siitä, toimittaako kyseiset tavarat tarjouskilpailun voittaja suoraan vai alihankkija tai suorittaako kyseiset palvelut tarjouskilpailun voittaja suoraan vai alihankkija; |
| --- | --- |

b)

sopimuksissa, jotka kattavat tavaroiden toimittamisen, varmistaa sopimuksen keston ajan, että sopimuksen täytäntöönpanon yhteydessä toimitetut tavarat tai suoritetut palvelut, jotka ovat peräisin IPI-toimenpiteen kohteena olevasta kolmannesta maasta, edustavat enintään 50:tä prosenttia sopimuksen kokonaisarvosta, riippumatta siitä, toimittaako kyseiset tavarat tarjouskilpailun voittaja suoraan vai alihankkija tai suorittaako kyseiset palvelut tarjouskilpailun voittaja suoraan vai alihankkija;

| c) | toimittaa hankintaviranomaiselle tai hankintayksikölle niiden pyynnöstä a tai b alakohtaa koskeva riittävä näyttö viimeistään sopimuksen täytäntöönpanon päätyttyä; |
| --- | --- |

c)

toimittaa hankintaviranomaiselle tai hankintayksikölle niiden pyynnöstä a tai b alakohtaa koskeva riittävä näyttö viimeistään sopimuksen täytäntöönpanon päätyttyä;

| d) | maksaa oikeasuhteinen maksu, joka on 10–30 prosenttia sopimuksen kokonaisarvosta, jos a tai b alakohdassa tarkoitettuja velvoitteita ei noudateta. |
| --- | --- |

d)

maksaa oikeasuhteinen maksu, joka on 10–30 prosenttia sopimuksen kokonaisarvosta, jos a tai b alakohdassa tarkoitettuja velvoitteita ei noudateta.

2.   Sovellettaessa 1 kohdan c alakohtaa riittää, että toimitetaan näyttöä siitä, että yli 50 prosenttia sopimuksen kokonaisarvosta on peräisin muista maista kuin IPI-toimenpiteen kohteena olevasta kolmannesta maasta. Hankintaviranomaisen tai hankintayksikön on pyydettävä asiaankuuluvaa näyttöä, jos on perusteltuja viitteitä siitä, että 1 kohdan a tai b alakohtaa ei ole noudatettu, tai jos sopimus tehdään sellaisen talouden toimijoiden ryhmittämän kanssa, johon kuuluu IPI-toimenpiteen kohteena olevasta kolmannesta maasta peräisin oleva oikeushenkilö.

3.   Hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden on sisällytettävä viittaus tässä artiklassa vahvistettuihin velvoitteisiin niiden julkisia hankintoja koskevien menettelyjen asiakirjoihin, joihin sovelletaan IPI-toimenpidettä.

9 artikla

Poikkeukset

1.   Hankintaviranomaiset ja hankintayksiköt voivat poikkeuksellisesti päättää olla soveltamatta IPI-toimenpidettä julkisia hankintoja koskevaan menettelyyn, jos

| a) | ainoastaan IPI-toimenpiteen kohteena olevasta kolmannesta maasta peräisin olevien talouden toimijoiden esittämät tarjoukset täyttävät tarjouskilpailun vaatimukset; tai |
| --- | --- |

a)

ainoastaan IPI-toimenpiteen kohteena olevasta kolmannesta maasta peräisin olevien talouden toimijoiden esittämät tarjoukset täyttävät tarjouskilpailun vaatimukset; tai

| b) | päätös olla soveltamatta IPI-toimenpidettä on perusteltu yleiseen etuun, kuten kansanterveyteen tai ympäristönsuojeluun, liittyvistä pakottavista syistä. |
| --- | --- |

b)

päätös olla soveltamatta IPI-toimenpidettä on perusteltu yleiseen etuun, kuten kansanterveyteen tai ympäristönsuojeluun, liittyvistä pakottavista syistä.

2.   Jos hankintaviranomainen tai hankintayksikkö päättää olla soveltamatta IPI-toimenpidettä, sen on toimitettava komissiolle kyseessä olevan jäsenvaltion päättämällä tavalla viimeistään 30 päivän kuluttua sopimuksen tekemisestä seuraavat tiedot:

| a) | hankintaviranomaisen tai hankintayksikön nimi ja yhteystiedot; |
| --- | --- |

a)

hankintaviranomaisen tai hankintayksikön nimi ja yhteystiedot;

| b) | kuvaus sopimuksen kohteesta; |
| --- | --- |

b)

kuvaus sopimuksen kohteesta;

| c) | tiedot talouden toimijoiden alkuperästä; |
| --- | --- |

c)

tiedot talouden toimijoiden alkuperästä;

| d) | peruste päätökselle olla soveltamatta IPI-toimenpidettä sekä poikkeuksen soveltamisen yksityiskohtainen perustelu; |
| --- | --- |

d)

peruste päätökselle olla soveltamatta IPI-toimenpidettä sekä poikkeuksen soveltamisen yksityiskohtainen perustelu;

| e) | tarvittaessa muut hankintaviranomaisen tai hankintayksikön tarpeellisiksi katsomat tiedot. |
| --- | --- |

e)

tarvittaessa muut hankintaviranomaisen tai hankintayksikön tarpeellisiksi katsomat tiedot.

Komissio voi pyytää asianomaisilta jäsenvaltioilta lisätietoja.

10 artikla

Oikeussuojakeinot

Direktiivejä 89/665/ETY ja 92/13/ETY sovelletaan vastaavasti oikeussuojan varmistamiseksi talouden toimijoille, joiden edun mukaista on tai on ollut saada tietty tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluva sopimus.

III LUKU

Täytäntöönpanovalta, kertomukset ja loppusäännökset

11 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa asetuksen (EU) 2015/1843 7 artiklalla perustettu komitea. Tämä komitea on asetuksen (EU) N:o 182/2011 3 artiklassa tarkoitettu komitea.

2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

3.   Jos komitea ei anna lausuntoa tämän asetuksen 6 artiklan 6 kohdan b alakohdan mukaisen tarjousten poissulkemisen muodossa olevan IPI-toimenpiteen luonnoksen hyväksymiseksi, komissio ei hyväksy luonnosta täytäntöönpanosäädökseksi ja sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklan 4 kohdan kolmatta alakohtaa.

12 artikla

Ohjeet

Jotta hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden sekä talouden toimijoiden olisi helpompi soveltaa tätä asetusta, komissio antaa ohjeita kuuden kuukauden kuluessa 29 päivästä elokuuta 2022.

13 artikla

Kertomukset

1.   Komissio antaa viimeistään 30 päivänä elokuuta 2025 ja sen jälkeen vähintään kahden vuoden välein kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle tämän asetuksen soveltamisesta ja sellaisten tämän asetuksen nojalla käytyjen kansainvälisten neuvottelujen edistymisestä, joissa käsitellään unionin talouden toimijoiden pääsyä kolmansien maiden julkisten hankintojen tai käyttöoikeussopimusten markkinoille. Kyseinen kertomus julkistetaan. Jäsenvaltioiden on pyynnöstä annettava komissiolle tiedot tämän asetuksen mukaisten toimenpiteiden soveltamisesta, mukaan lukien tiedot sellaisten julkisia hankintoja koskevien menettelyjen lukumäärästä keskustasolla ja sitä alemmalla tasolla, joihin on sovellettu tiettyä IPI-toimenpidettä, kyseisen IPI-toimenpiteen kohteena olevista kolmansista maista saatujen tarjousten lukumäärästä sekä tapauksista, joihin on sovellettu erityistä poikkeusta IPI-toimenpiteestä.

2.   Hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden on raportoitava komissiolle IPI-toimenpiteiden soveltamisesta osana sopimusten tekemistä koskevia tietoja Tenders electronic daily -tietokannan (TED) kautta. Tällaisessa raportissa on oltava kunkin asiaankuuluvan menettelyn osalta tiedot IPI-toimenpiteiden soveltamisesta, asiaankuuluvan IPI-toimenpiteen kohteena olevista kolmansista maista saatujen tarjousten lukumäärästä, niiden tarjousten lukumäärästä, joihin on sovellettu tarjouksen poissulkemista tai pistemäärän oikaisua, sekä IPI-toimenpiteestä tehtyjen erityisten poikkeusten soveltamisesta. Komissio käyttää näitä tietoja tämän artiklan nojalla vaaditussa säännöllisessä raportoinnissaan. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle sen pyynnöstä lisätietoja tämän asetuksen mukaisten toimenpiteiden soveltamisesta.

14 artikla

Uudelleentarkastelu

Komissio tarkastelee uudelleen tämän asetuksen soveltamisalaa, toimivuutta ja tehokkuutta ja laatii kertomuksen havainnoistaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään neljän vuoden kuluttua täytäntöönpanosäädöksen hyväksymisestä tai viimeistään 30 päivänä elokuuta 2027 sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi, ja sen jälkeen viiden vuoden välein.

15 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kuudentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä kesäkuuta 2022.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

R. METSOLA

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

F. RIESTER

---

(1)  
  EUVL C 264, 20.7.2016, s. 110.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 9. kesäkuuta 2022 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 17. kesäkuuta 2022.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 654/2014, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, unionin oikeuksien harjoittamisesta kansainvälisten kauppasääntöjen soveltamista ja täytäntöönpanoa varten ja yhteisön menettelyistä yhteisessä kauppapolitiikassa kansainvälisen kaupan säännöissä yhteisölle annettujen, erityisesti Maailman kauppajärjestössä (WTO) käyttöön otettujen oikeuksien käyttämisen varmistamiseksi annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3286/94 muuttamisesta (EUVL L 189, 27.6.2014, s. 50).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/23/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, käyttöoikeussopimusten tekemisestä (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 1).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/24/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, julkisista hankinnoista ja direktiivin 2004/18/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 65).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/25/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista ja direktiivin 2004/17/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 243).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 952/2013, annettu 9 päivänä lokakuuta 2013, unionin tullikoodeksista (EUVL L 269, 10.10.2013, s. 1).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 978/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 732/2008 kumoamisesta (EUVL L 303, 31.10.2012, s. 1).

8

(9)  Neuvoston direktiivi 89/665/ETY, annettu 21 päivänä joulukuuta 1989, julkisia tavaranhankintoja ja rakennusurakoita koskeviin sopimuksiin liittyvien muutoksenhakumenettelyjen soveltamista koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta (EYVL L 395, 30.12.1989, s. 33).

9

(10)  Neuvoston direktiivi 92/13/ETY, annettu 25 päivänä helmikuuta 1992, vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alalla toimivien yksiköiden hankintamenettelyjä koskevien yhteisön sääntöjen soveltamiseen liittyvien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta (EYVL L 76, 23.3.1992, s. 14).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/1843, annettu 6 päivänä lokakuuta 2015, unionin menettelyistä yhteisessä kauppapolitiikassa kansainvälisen kaupan säännöissä unionille annettujen, erityisesti Maailman kauppajärjestössä (WTO) käyttöön otettujen oikeuksien käyttämisen varmistamiseksi (EUVL L 272, 16.10.2015, s. 1).

12

(13)  Neuvoston päätös 71/306/ETY, tehty 26 päivänä heinäkuuta 1971, julkisia rakennusurakoita koskevia sopimuksia käsittelevän neuvoa-antavan komitean perustamisesta (EYVL L 185, 16.8.1971, s. 15).

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1049/2001, annettu 30 päivänä toukokuuta 2001, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi (EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43).

14

(15)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

15

(16)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1780, annettu 23 päivänä syyskuuta 2019, vakiolomakkeiden vahvistamisesta julkisiin hankintoihin liittyvien ilmoitusten julkaisemista varten ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/1986 kumoamisesta (sähköiset lomakkeet) (EUVL L 272, 25.10.2019, s. 7).

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

17

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2195/2002, annettu 5 päivänä marraskuuta 2002, yhteisestä hankintasanastosta (CPV) (EYVL L 340, 16.12.2002, s. 1).

18

---

Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteinen lausuma koskien Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2022/1031

Euroopan parlamentti ja neuvosto tunnustavat, että tässä säädöksessä hyväksytyt komiteamenettelyä koskevat säännöt eivät vaikuta muiden käynnissä olevien tai tulevien lainsäädäntöneuvottelujen tulokseen eikä niitä voida tulkita ennakkotapaukseksi muille lainsäädäntömenettelyille.

---

Komission lausuma kansainvälisten julkisten hankintojen välinettä koskevan asetuksen uudelleentarkastelusta (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/1031)

Suorittaessaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/1031 soveltamisalan, toiminnan ja tehokkuuden uudelleentarkastelua sen 14 artiklan mukaisesti komissio arvioi myös tarvetta vapauttaa sen soveltamisesta ne kehitysmaat, jotka ovat asetuksen (EU) N:o 978/2012 1 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetun yleisen menettelyn edunsaajia ja erityisesti asetuksen (EU) N:o 978/2012 9 artiklassa määritellyn kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa edistävän erityisen kannustusmenettelyn edunsaajia. Komissio kiinnittää uudelleentarkastelussa erityistä huomiota aloihin, joita pidetään EU:n julkisten hankintojen kannalta strategisina.

---

| 30.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 173/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 173/17

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2022/1032,

annettu 29 päivänä kesäkuuta 2022,

asetusten (EU) 2017/1938 ja(EY) N:o 715/2009 muuttamisesta kaasun varastoinnin osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 194 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Kaasuntoimituksissa on ennenkin ollut lyhytaikaisia häiriöitä, mutta vuoden 2022 tilanne eroaa monella tapaa aikaisemmista kaasun toimitusvarmuuskriiseistä. Venäjän Ukrainaa vastaan toteuttaman sotilaallisen hyökkäyksen kärjistyminen helmikuusta 2022 lähtien on johtanut ennennäkemättömiin hinnankorotuksiin. Kyseiset hinnankorotukset todennäköisesti muuttavat perustavalla tavalla kannustimia maanalaisten kaasuvarastojen täyttämiseen unionissa. Nykyisessä geopoliittisessa tilanteessa uusia kaasun toimitushäiriöitä ei voida poissulkea. Tällaiset toimitushäiriöt voisivat vahingoittaa vakavasti kansalaisia ja unionin taloutta, koska unioni on edelleen suurelta osin riippuvainen ulkoisista kaasutoimituksista, joihin konflikti voi vaikuttaa. |
| --- | --- |

(1)

Kaasuntoimituksissa on ennenkin ollut lyhytaikaisia häiriöitä, mutta vuoden 2022 tilanne eroaa monella tapaa aikaisemmista kaasun toimitusvarmuuskriiseistä. Venäjän Ukrainaa vastaan toteuttaman sotilaallisen hyökkäyksen kärjistyminen helmikuusta 2022 lähtien on johtanut ennennäkemättömiin hinnankorotuksiin. Kyseiset hinnankorotukset todennäköisesti muuttavat perustavalla tavalla kannustimia maanalaisten kaasuvarastojen täyttämiseen unionissa. Nykyisessä geopoliittisessa tilanteessa uusia kaasun toimitushäiriöitä ei voida poissulkea. Tällaiset toimitushäiriöt voisivat vahingoittaa vakavasti kansalaisia ja unionin taloutta, koska unioni on edelleen suurelta osin riippuvainen ulkoisista kaasutoimituksista, joihin konflikti voi vaikuttaa.

| (2) | Viimeaikaiset tapahtumat ovat luonteeltaan ja seurauksiltaan laaja-alaisia ja unionin laajuisia, joten unionin on reagoitava niihin kattavasti. Kyseisissä toimissa olisi asetettava etusijalle toimenpiteet, joilla kaasun toimitusvarmuutta voidaan parantaa unionin tasolla, erityisesti kun on kyse kaasutoimituksista suojatuille asiakkaille. Energiansäästö ja energiatehokkuus ovat keskeisiä tekijöitä kyseisen tavoitteen saavuttamisen kannalta. Sen vuoksi on ratkaisevan tärkeää, että unioni toimii koordinoidusti, jotta voidaan välttää mahdollisista kaasutoimitusten häiriöistä johtuvat mahdolliset riskit, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta jäsenvaltioiden oikeuteen valita eri energialähteiden välillä ja niiden energiahuollon yleiseen rakenteeseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 194 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Viimeaikaiset tapahtumat ovat luonteeltaan ja seurauksiltaan laaja-alaisia ja unionin laajuisia, joten unionin on reagoitava niihin kattavasti. Kyseisissä toimissa olisi asetettava etusijalle toimenpiteet, joilla kaasun toimitusvarmuutta voidaan parantaa unionin tasolla, erityisesti kun on kyse kaasutoimituksista suojatuille asiakkaille. Energiansäästö ja energiatehokkuus ovat keskeisiä tekijöitä kyseisen tavoitteen saavuttamisen kannalta. Sen vuoksi on ratkaisevan tärkeää, että unioni toimii koordinoidusti, jotta voidaan välttää mahdollisista kaasutoimitusten häiriöistä johtuvat mahdolliset riskit, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta jäsenvaltioiden oikeuteen valita eri energialähteiden välillä ja niiden energiahuollon yleiseen rakenteeseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 194 artiklan mukaisesti.

| (3) | Maanalaiset kaasuvarastot edistävät osaltaan kaasun toimitusvarmuutta ja hyvin täytetyt maanalaiset kaasuvarastot takaavat kaasun toimitusvarmuuden mahdollistamalla kaasun lisätoimitukset voimakkaiden kysyntäpiikkien tai toimitushäiriöiden tapauksessa. Koska putkikaasun toimitushäiriöitä voi ilmetä milloin tahansa, olisi otettava käyttöön unionin maanalaisten kaasuvarastojen täyttötasoa koskevia toimenpiteitä kaasun toimitusvarmuuden turvaamiseksi talvella 2022–2023. |
| --- | --- |

(3)

Maanalaiset kaasuvarastot edistävät osaltaan kaasun toimitusvarmuutta ja hyvin täytetyt maanalaiset kaasuvarastot takaavat kaasun toimitusvarmuuden mahdollistamalla kaasun lisätoimitukset voimakkaiden kysyntäpiikkien tai toimitushäiriöiden tapauksessa. Koska putkikaasun toimitushäiriöitä voi ilmetä milloin tahansa, olisi otettava käyttöön unionin maanalaisten kaasuvarastojen täyttötasoa koskevia toimenpiteitä kaasun toimitusvarmuuden turvaamiseksi talvella 2022–2023.

| (4) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2017/1938 (3) otettiin käyttöön yhteisvastuumekanismi välineenä lieventää sellaisen vakavan hätätilanteen vaikutuksia unionissa, jossa yhteisvastuumekanismin nojalla suojattujen asiakkaiden kaasuntoimitukset, olennaisena turvallisuustarpeena ja välttämättömänä prioriteettina, ovat uhattuina jossakin jäsenvaltiossa. Unionin hätätilanteessa välittömillä toimilla varmistetaan, että jäsenvaltiot voivat tarjota parempaa suojaa asiakkaille. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2017/1938 (3) otettiin käyttöön yhteisvastuumekanismi välineenä lieventää sellaisen vakavan hätätilanteen vaikutuksia unionissa, jossa yhteisvastuumekanismin nojalla suojattujen asiakkaiden kaasuntoimitukset, olennaisena turvallisuustarpeena ja välttämättömänä prioriteettina, ovat uhattuina jossakin jäsenvaltiossa. Unionin hätätilanteessa välittömillä toimilla varmistetaan, että jäsenvaltiot voivat tarjota parempaa suojaa asiakkaille.

| (5) | Venäjän Ukrainaa vastaan toteuttaman sotilaallisen hyökkäyksen vaikutus on osoittanut, että nykyiset toimitusvarmuussäännöt eivät sovellu äkillisiin geopoliittisen tilanteen merkittäviin muutoksiin, joissa toimitusvaikeudet ja hintapiikit eivät voi johtua ainoastaan infrastruktuurin häiriöistä tai äärimmäisistä sääoloista vaan myös tahallisista merkittävistä tapahtumista ja pitempiaikaisista tai äkillisistä toimitushäiriöistä. Sen vuoksi on tarpeen puuttua äkillisiin huomattavasti kasvaneisiin riskeihin, jotka johtuvat nykyisistä geopoliittisen tilanteen muutoksista, myös monipuolistamalla unionin energiahuoltoa. |
| --- | --- |

(5)

Venäjän Ukrainaa vastaan toteuttaman sotilaallisen hyökkäyksen vaikutus on osoittanut, että nykyiset toimitusvarmuussäännöt eivät sovellu äkillisiin geopoliittisen tilanteen merkittäviin muutoksiin, joissa toimitusvaikeudet ja hintapiikit eivät voi johtua ainoastaan infrastruktuurin häiriöistä tai äärimmäisistä sääoloista vaan myös tahallisista merkittävistä tapahtumista ja pitempiaikaisista tai äkillisistä toimitushäiriöistä. Sen vuoksi on tarpeen puuttua äkillisiin huomattavasti kasvaneisiin riskeihin, jotka johtuvat nykyisistä geopoliittisen tilanteen muutoksista, myös monipuolistamalla unionin energiahuoltoa.

| (6) | Kun otetaan huomioon komission analyysi muun muassa kaasunsaannin turvaamiseksi toteutettujen toimenpiteiden riittävyydestä ja komission ja asetuksella (EU) 2017/1938 perustetun kaasualan koordinointiryhmän helmikuussa 2022 tekemä analyysi unionin laajuisesta tehostetusta riskivalmiudesta, kunkin jäsenvaltion olisi periaatteessa varmistettava, että sen alueella sijaitsevat ja kyseisen jäsenvaltion johonkin markkina-alueeseen suoraan yhteenliitetyt maanalaiset kaasuvarastot täytetään vähintään 90 prosenttiin niiden kapasiteetista jäsenvaltion tasolla kunkin vuoden 1 päivään marraskuuta mennessä (täyttötavoite) ja että kullekin jäsenvaltiolle asetetaan joukko välitavoitteita seuraavan vuoden touko-, heinä-, syys- ja helmikuulle (täyttöpolku). Joihinkin jäsenvaltioihin, joilla on huomattava maanalainen varastointikapasiteetti, niiden alueella sijaitsevia maanalaisia kaasuvarastoja koskevan täyttötavoitteen saavuttamista koskeva velvoite vaikuttaisi suhteettomasti. Kyseisen tilanteen huomioon ottamiseksi velvoitetta täyttää niiden maanalaiset kaasuvarastot olisi vähennettävä 35 prosenttiin niiden keskimääräisestä vuotuisesta kaasunkulutuksesta edeltävien viiden vuoden aikana. Tämä ei saisi vaikuttaa muiden jäsenvaltioiden velvoitteeseen osallistua asianomaisten maanalaisten kaasuvarastojen täyttämiseen. Jäsenvaltioiden olisi voitava tietyin edellytyksin päättää täyttää täyttötavoite osittain laskemalla nesteytetyn maakaasun käsittelylaitoksissa varastoidut nesteytetyn maakaasun varastot. Täyttötavoitteet ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että unionin kuluttajat ovat asianmukaisesti suojattuja kaasun toimitusvaikeuksilta. Vuonna 2022 olisi sovellettava alhaisempaa 80 prosentin täyttötavoitetta ja pienempää määrää välitavoitteita, kun otetaan huomioon, että tämän asetuksen on määrä tulla voimaan varastojen täyttökauden alkamisen jälkeen ja että jäsenvaltioilla on rajoitetusti aikaa panna se täytäntöön. |
| --- | --- |

(6)

Kun otetaan huomioon komission analyysi muun muassa kaasunsaannin turvaamiseksi toteutettujen toimenpiteiden riittävyydestä ja komission ja asetuksella (EU) 2017/1938 perustetun kaasualan koordinointiryhmän helmikuussa 2022 tekemä analyysi unionin laajuisesta tehostetusta riskivalmiudesta, kunkin jäsenvaltion olisi periaatteessa varmistettava, että sen alueella sijaitsevat ja kyseisen jäsenvaltion johonkin markkina-alueeseen suoraan yhteenliitetyt maanalaiset kaasuvarastot täytetään vähintään 90 prosenttiin niiden kapasiteetista jäsenvaltion tasolla kunkin vuoden 1 päivään marraskuuta mennessä (täyttötavoite) ja että kullekin jäsenvaltiolle asetetaan joukko välitavoitteita seuraavan vuoden touko-, heinä-, syys- ja helmikuulle (täyttöpolku). Joihinkin jäsenvaltioihin, joilla on huomattava maanalainen varastointikapasiteetti, niiden alueella sijaitsevia maanalaisia kaasuvarastoja koskevan täyttötavoitteen saavuttamista koskeva velvoite vaikuttaisi suhteettomasti. Kyseisen tilanteen huomioon ottamiseksi velvoitetta täyttää niiden maanalaiset kaasuvarastot olisi vähennettävä 35 prosenttiin niiden keskimääräisestä vuotuisesta kaasunkulutuksesta edeltävien viiden vuoden aikana. Tämä ei saisi vaikuttaa muiden jäsenvaltioiden velvoitteeseen osallistua asianomaisten maanalaisten kaasuvarastojen täyttämiseen. Jäsenvaltioiden olisi voitava tietyin edellytyksin päättää täyttää täyttötavoite osittain laskemalla nesteytetyn maakaasun käsittelylaitoksissa varastoidut nesteytetyn maakaasun varastot. Täyttötavoitteet ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että unionin kuluttajat ovat asianmukaisesti suojattuja kaasun toimitusvaikeuksilta. Vuonna 2022 olisi sovellettava alhaisempaa 80 prosentin täyttötavoitetta ja pienempää määrää välitavoitteita, kun otetaan huomioon, että tämän asetuksen on määrä tulla voimaan varastojen täyttökauden alkamisen jälkeen ja että jäsenvaltioilla on rajoitetusti aikaa panna se täytäntöön.

| (7) | Varastojaan täyttäessään jäsenvaltioiden olisi pyrittävä monipuolistamaan kaasuntoimittajiaan tavoitteena vähentää riippuvuuttaan niistä silloin, kun tämä voi vaarantaa unionin tai jäsenvaltioiden energian toimitusvarmuuden tai keskeiset turvallisuusedut. |
| --- | --- |

(7)

Varastojaan täyttäessään jäsenvaltioiden olisi pyrittävä monipuolistamaan kaasuntoimittajiaan tavoitteena vähentää riippuvuuttaan niistä silloin, kun tämä voi vaarantaa unionin tai jäsenvaltioiden energian toimitusvarmuuden tai keskeiset turvallisuusedut.

| (8) | Vuodesta 2023 alkaen kaasuvarastoja olisi seurattava kunakin vuonna erityisesti helmikuusta alkaen, jotta vältetään kaasun äkillinen ottaminen maanalaisista kaasuvarastoista keskellä talvea, mikä voisi aiheuttaa toimitusvarmuuteen liittyviä haasteita ennen talven loppua. Täyttöpolkujen olisi mahdollistettava jatkuva seuranta koko varastojen täyttökauden ajan. |
| --- | --- |

(8)

Vuodesta 2023 alkaen kaasuvarastoja olisi seurattava kunakin vuonna erityisesti helmikuusta alkaen, jotta vältetään kaasun äkillinen ottaminen maanalaisista kaasuvarastoista keskellä talvea, mikä voisi aiheuttaa toimitusvarmuuteen liittyviä haasteita ennen talven loppua. Täyttöpolkujen olisi mahdollistettava jatkuva seuranta koko varastojen täyttökauden ajan.

| (9) | Kunkin jäsenvaltion, jolla on maanalaisia kaasuvarastoja, olisi toimitettava komissiolle kunakin vuonna vuodesta 2023 alkaen koostettu ehdotus tällaisten alueellaan sijaitsevien ja markkina-alueeseensa suoraan yhteenliitettyjen varastojen täyttöpoluksi. Kun otetaan huomioon kaasualan koordinointiryhmän arviointi, komission olisi tehtävä täyttöpolun määrittämistä kullekin jäsenvaltiolle koskeva päätös siten, että kyseisen jäsenvaltion maanalaisten kaasuvarastojen kilpailuasema naapurijäsenvaltioissa sijaitseviin tällaisiin varastoihin nähden ei vääristy kohtuuttomasti. |
| --- | --- |

(9)

Kunkin jäsenvaltion, jolla on maanalaisia kaasuvarastoja, olisi toimitettava komissiolle kunakin vuonna vuodesta 2023 alkaen koostettu ehdotus tällaisten alueellaan sijaitsevien ja markkina-alueeseensa suoraan yhteenliitettyjen varastojen täyttöpoluksi. Kun otetaan huomioon kaasualan koordinointiryhmän arviointi, komission olisi tehtävä täyttöpolun määrittämistä kullekin jäsenvaltiolle koskeva päätös siten, että kyseisen jäsenvaltion maanalaisten kaasuvarastojen kilpailuasema naapurijäsenvaltioissa sijaitseviin tällaisiin varastoihin nähden ei vääristy kohtuuttomasti.

| (10) | Jotta kullekin jäsenvaltiolle, jolla on maanalaisia kaasuvarastoja, voidaan määrittää täyttöpolku vuodesta 2023 alkaen kunkin jäsenvaltion toimittaman täyttöpolkua koskevan ehdotuksen perusteella, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (4) mukaisesti. |
| --- | --- |

(10)

Jotta kullekin jäsenvaltiolle, jolla on maanalaisia kaasuvarastoja, voidaan määrittää täyttöpolku vuodesta 2023 alkaen kunkin jäsenvaltion toimittaman täyttöpolkua koskevan ehdotuksen perusteella, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (4) mukaisesti.

| (11) | Kunkin jäsenvaltion, jolla on maanalaisia kaasuvarastoja, täyttöpolun olisi sisällettävä joukko välitavoitteita ja sen olisi perustuttava kyseisen jäsenvaltion viiden edeltävän vuoden keskimääräiseen täyttöasteeseen. Niiden jäsenvaltioiden osalta, joiden täyttötavoite on vähennetty 35 prosenttiin keskimääräisestä vuotuisesta kaasunkulutuksesta, täyttöpolun välitavoitteita olisi vastaavasti vähennettävä. |
| --- | --- |

(11)

Kunkin jäsenvaltion, jolla on maanalaisia kaasuvarastoja, täyttöpolun olisi sisällettävä joukko välitavoitteita ja sen olisi perustuttava kyseisen jäsenvaltion viiden edeltävän vuoden keskimääräiseen täyttöasteeseen. Niiden jäsenvaltioiden osalta, joiden täyttötavoite on vähennetty 35 prosenttiin keskimääräisestä vuotuisesta kaasunkulutuksesta, täyttöpolun välitavoitteita olisi vastaavasti vähennettävä.

| (12) | Jos jäsenvaltio ei pysty täyttämään täyttötavoitetta ajoissa teknisten ongelmien, kuten maanalaiseen kaasuvarastoon johtaviin putkistoihin tai injektointilaitoksiin liittyvien ongelmien vuoksi, jäsenvaltion olisi voitava saavuttaa täyttötavoite myöhemmässä vaiheessa. Kukin täyttötavoite olisi kuitenkin saavutettava niin pian kuin se on teknisesti mahdollista ja joka tapauksessa viimeistään 1 päivänä joulukuuta asianomaisena vuonna, jotta voidaan turvata kaasun toimitusvarmuus talvikaudella. |
| --- | --- |

(12)

Jos jäsenvaltio ei pysty täyttämään täyttötavoitetta ajoissa teknisten ongelmien, kuten maanalaiseen kaasuvarastoon johtaviin putkistoihin tai injektointilaitoksiin liittyvien ongelmien vuoksi, jäsenvaltion olisi voitava saavuttaa täyttötavoite myöhemmässä vaiheessa. Kukin täyttötavoite olisi kuitenkin saavutettava niin pian kuin se on teknisesti mahdollista ja joka tapauksessa viimeistään 1 päivänä joulukuuta asianomaisena vuonna, jotta voidaan turvata kaasun toimitusvarmuus talvikaudella.

| (13) | On mahdollista, että jäsenvaltio ei pysty saavuttamaan täyttötavoitetta tai välitavoitetta sellaisen alueellisen tai unionin tason hätätilanteen vuoksi, esimerkiksi kun kaasun toimitukset eivät ole riittäviä asetuksen (EU) 2017/1938 11 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla, jonka komissio on julistanut tapauksen mukaan yhden tai useamman sellaisen jäsenvaltion pyynnöstä, joka on julistanut kyseisessä asetuksessa tarkoitetun kansallisen hätätilanteen. Sen vuoksi täyttötavoitteita, mukaan lukien taakanjakoa koskeva tavoite, ei olisi sovellettava, jos ja niin kauan kuin komissio on julistanut alueellisen tai unionin tason hätätilanteen kyseisen asetuksen 12 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(13)

On mahdollista, että jäsenvaltio ei pysty saavuttamaan täyttötavoitetta tai välitavoitetta sellaisen alueellisen tai unionin tason hätätilanteen vuoksi, esimerkiksi kun kaasun toimitukset eivät ole riittäviä asetuksen (EU) 2017/1938 11 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla, jonka komissio on julistanut tapauksen mukaan yhden tai useamman sellaisen jäsenvaltion pyynnöstä, joka on julistanut kyseisessä asetuksessa tarkoitetun kansallisen hätätilanteen. Sen vuoksi täyttötavoitteita, mukaan lukien taakanjakoa koskeva tavoite, ei olisi sovellettava, jos ja niin kauan kuin komissio on julistanut alueellisen tai unionin tason hätätilanteen kyseisen asetuksen 12 artiklan mukaisesti.

| (14) | Sen varmistamiseksi, että täyttöpoluista ei poiketa, toimivaltaisten viranomaisten olisi jatkuvasti seurattava maanalaisten kaasuvarastojen täyttötasoja. Täyttöpolkuihin olisi sovellettava viiden prosenttiyksikön marginaalia. Jos jäsenvaltion täyttötaso on yli viisi prosenttiyksikköä sen täyttöpolun tason alapuolelle, toimivaltaisen viranomaisen olisi välittömästi toteutettava tehokkaita toimenpiteitä sen nostamiseksi. Jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava tällaisista toimenpiteistä komissiolle ja kaasualan koordinointiryhmälle. |
| --- | --- |

(14)

Sen varmistamiseksi, että täyttöpoluista ei poiketa, toimivaltaisten viranomaisten olisi jatkuvasti seurattava maanalaisten kaasuvarastojen täyttötasoja. Täyttöpolkuihin olisi sovellettava viiden prosenttiyksikön marginaalia. Jos jäsenvaltion täyttötaso on yli viisi prosenttiyksikköä sen täyttöpolun tason alapuolelle, toimivaltaisen viranomaisen olisi välittömästi toteutettava tehokkaita toimenpiteitä sen nostamiseksi. Jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava tällaisista toimenpiteistä komissiolle ja kaasualan koordinointiryhmälle.

| (15) | Jos jäsenvaltio poikkeaa merkittävästi ja jatkuvasti täyttöpolustaan, sellaiset riittävät täyttötasot ja täyttötavoite voivat vaarantua, joita tarvitaan kaasun toimitusvarmuuden turvaamiseksi unionissa yhteisvastuun hengessä. Jos täyttöpolusta poiketaan merkittävästi ja jatkuvasti tai täyttötavoitteesta poiketaan, komissiolle olisi annettava valtuudet toteuttaa tehokkaita toimenpiteitä täyttämättömistä varastoista johtuvien kaasun toimitusvarmuuteen liittyvien ongelmien välttämiseksi. Päättäessään tällaisista tehokkaista toimenpiteistä komission olisi otettava huomioon asianomaisen jäsenvaltion erityistilanne, kuten maanalaisten kaasuvarastojen koko suhteessa kotimaiseen kaasunkulutukseen, maanalaisten kaasuvarastojen merkitys kaasun alueellisen toimitusvarmuuden kannalta ja kaikki olemassa olevat nesteytetyn maakaasun varastot. Koska tämän asetuksen on määrä tulla voimaan sen jälkeen, kun varastojen täyttökausi alkaa vuonna 2022, kaikissa komission toteuttamissa toimenpiteissä, joilla puututaan poikkeamiin vuoden 2022 täyttöpolusta, olisi otettava huomioon, että tämän asetuksen täytäntöönpanoon kansallisella tasolla on ollut vain rajallisesti aikaa. Komission olisi varmistettava, että toimenpiteet eivät ylitä sitä, mikä on tarpeen kaasun toimitusvarmuuden turvaamiseksi, eivätkä ne aiheuta kohtuutonta rasitetta jäsenvaltioille, kaasumarkkinoiden osapuolille, varastointilaitteiston haltijoille tai kuluttajille. |
| --- | --- |

(15)

Jos jäsenvaltio poikkeaa merkittävästi ja jatkuvasti täyttöpolustaan, sellaiset riittävät täyttötasot ja täyttötavoite voivat vaarantua, joita tarvitaan kaasun toimitusvarmuuden turvaamiseksi unionissa yhteisvastuun hengessä. Jos täyttöpolusta poiketaan merkittävästi ja jatkuvasti tai täyttötavoitteesta poiketaan, komissiolle olisi annettava valtuudet toteuttaa tehokkaita toimenpiteitä täyttämättömistä varastoista johtuvien kaasun toimitusvarmuuteen liittyvien ongelmien välttämiseksi. Päättäessään tällaisista tehokkaista toimenpiteistä komission olisi otettava huomioon asianomaisen jäsenvaltion erityistilanne, kuten maanalaisten kaasuvarastojen koko suhteessa kotimaiseen kaasunkulutukseen, maanalaisten kaasuvarastojen merkitys kaasun alueellisen toimitusvarmuuden kannalta ja kaikki olemassa olevat nesteytetyn maakaasun varastot. Koska tämän asetuksen on määrä tulla voimaan sen jälkeen, kun varastojen täyttökausi alkaa vuonna 2022, kaikissa komission toteuttamissa toimenpiteissä, joilla puututaan poikkeamiin vuoden 2022 täyttöpolusta, olisi otettava huomioon, että tämän asetuksen täytäntöönpanoon kansallisella tasolla on ollut vain rajallisesti aikaa. Komission olisi varmistettava, että toimenpiteet eivät ylitä sitä, mikä on tarpeen kaasun toimitusvarmuuden turvaamiseksi, eivätkä ne aiheuta kohtuutonta rasitetta jäsenvaltioille, kaasumarkkinoiden osapuolille, varastointilaitteiston haltijoille tai kuluttajille.

| (16) | Jäsenvaltioiden olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että täyttötavoitteet saavutetaan. Näin niiden olisi pyrittävä mahdollisuuksien mukaan hyödyntämään markkinapohjaisia toimenpiteitä ensimmäisenä keinona, jotta voidaan välttää tarpeettomat markkinahäiriöt. Jäsenvaltioiden olisi voitava asettaa korkeampi täyttötavoite, jotta unioni voisi pyrkiä kollektiivisesti täyttämään 85 prosenttia unionin maanalaisten kaasuvarastojen kapasiteetista vuonna 2022. Kun otetaan huomioon monissa jäsenvaltioissa jo käytössä olevat erilaiset sääntelyjärjestelmät, joilla tuetaan varastojen täyttämistä, erityisestä välineestä täyttöpolkujen tai täyttötavoitteen saavuttamista varten ei olisi säädettävä. Jäsenvaltioiden olisi tiettyjen edellytysten täyttyessä voitava edelleen päättää, mikä väline soveltuu parhaiten niiden kansallisiin järjestelmiin. Jäsenvaltioilla tai toimivaltaisilla sääntelyviranomaisilla olisi näin ollen oltava mahdollisuus määrittää, mitä markkinaosapuolia vaaditaan varmistamaan varastojen täyttäminen. Niiden olisi voitava päättää myös, ovatko sääntelykeinot, jotka ovat mahdollisia olemassa olevien unionin markkinasääntöjen nojalla, kuten toimenpiteet, joilla kapasiteetin haltijat velvoitetaan vapauttamaan käyttämätöntä kapasiteettia, riittäviä sen varmistamiseksi, että täyttötavoitteet saavutetaan vai tarvitaanko taloudellisia kannustimia tai varastointia koskevia tariffialennuksia. Jos jäsenvaltio asettaa kaasuntoimittajille, jotka toimittavat kaasua sen alueella oleville suojatuille asiakkaille, velvoitteen varastoida kaasua maanalaisiin kaasuvarastoihin, varastoitavan kaasun määrä olisi määritettävä kyseisille suojatuille asiakkaille toimitetun maakaasun määrän perusteella. Jäsenvaltioiden olisi koordinoitava toimiaan keskenään ja käytettävä välineitä, kuten nesteytetyn maakaasun ostoalustoja, jotta voidaan maksimoida nesteytetyn maakaasun käyttö varastojen täyttämiseen. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi vähennettävä infrastruktuuriin ja sääntelyyn liittyviä esteitä, jotka haittaavat nesteytetyn maakaasun yhteiskäyttöä varastojen täyttämiseen. |
| --- | --- |

(16)

Jäsenvaltioiden olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että täyttötavoitteet saavutetaan. Näin niiden olisi pyrittävä mahdollisuuksien mukaan hyödyntämään markkinapohjaisia toimenpiteitä ensimmäisenä keinona, jotta voidaan välttää tarpeettomat markkinahäiriöt. Jäsenvaltioiden olisi voitava asettaa korkeampi täyttötavoite, jotta unioni voisi pyrkiä kollektiivisesti täyttämään 85 prosenttia unionin maanalaisten kaasuvarastojen kapasiteetista vuonna 2022. Kun otetaan huomioon monissa jäsenvaltioissa jo käytössä olevat erilaiset sääntelyjärjestelmät, joilla tuetaan varastojen täyttämistä, erityisestä välineestä täyttöpolkujen tai täyttötavoitteen saavuttamista varten ei olisi säädettävä. Jäsenvaltioiden olisi tiettyjen edellytysten täyttyessä voitava edelleen päättää, mikä väline soveltuu parhaiten niiden kansallisiin järjestelmiin. Jäsenvaltioilla tai toimivaltaisilla sääntelyviranomaisilla olisi näin ollen oltava mahdollisuus määrittää, mitä markkinaosapuolia vaaditaan varmistamaan varastojen täyttäminen. Niiden olisi voitava päättää myös, ovatko sääntelykeinot, jotka ovat mahdollisia olemassa olevien unionin markkinasääntöjen nojalla, kuten toimenpiteet, joilla kapasiteetin haltijat velvoitetaan vapauttamaan käyttämätöntä kapasiteettia, riittäviä sen varmistamiseksi, että täyttötavoitteet saavutetaan vai tarvitaanko taloudellisia kannustimia tai varastointia koskevia tariffialennuksia. Jos jäsenvaltio asettaa kaasuntoimittajille, jotka toimittavat kaasua sen alueella oleville suojatuille asiakkaille, velvoitteen varastoida kaasua maanalaisiin kaasuvarastoihin, varastoitavan kaasun määrä olisi määritettävä kyseisille suojatuille asiakkaille toimitetun maakaasun määrän perusteella. Jäsenvaltioiden olisi koordinoitava toimiaan keskenään ja käytettävä välineitä, kuten nesteytetyn maakaasun ostoalustoja, jotta voidaan maksimoida nesteytetyn maakaasun käyttö varastojen täyttämiseen. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi vähennettävä infrastruktuuriin ja sääntelyyn liittyviä esteitä, jotka haittaavat nesteytetyn maakaasun yhteiskäyttöä varastojen täyttämiseen.

| (17) | Komission 8 päivänä maaliskuuta 2022 antamassa tiedonannossa ”REPowerEU: Kohtuuhintaisempaa, varmempaa ja kestävämpää energiaa koskevat yhteiset eurooppalaiset toimet” selvennetään, että unionin oikeuden mukaan jäsenvaltiot voivat antaa kaasuntoimittajille varastojen täyttämisen varmistamiseksi tukea Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla esimerkiksi takauksina (kaksisuuntainen hinnanerosopimus). |
| --- | --- |

(17)

Komission 8 päivänä maaliskuuta 2022 antamassa tiedonannossa ”REPowerEU: Kohtuuhintaisempaa, varmempaa ja kestävämpää energiaa koskevat yhteiset eurooppalaiset toimet” selvennetään, että unionin oikeuden mukaan jäsenvaltiot voivat antaa kaasuntoimittajille varastojen täyttämisen varmistamiseksi tukea Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla esimerkiksi takauksina (kaksisuuntainen hinnanerosopimus).

| (18) | Kaikkien toimenpiteiden, joita jäsenvaltiot toteuttavat maanalaisten kaasuvarastojen täyttämisen varmistamiseksi, mukaan lukien taakanjakoon perustuvat täyttämistä koskevat ehdot ja ehdot, jotka koskevat kaasun ottamista maanalaisista kaasuvarastoista, olisi oltava tarpeellisia, selkeästi määriteltyjä, läpinäkyviä, oikeasuhteisia, syrjimättömiä ja todennettavissa olevia, eivätkä ne saisi perusteettomasti vääristää kilpailua tai kaasun sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa tai vaarantaa muiden jäsenvaltioiden tai unionin kaasun toimitusvarmuutta. Tällaiset toimenpiteet eivät etenkään saisi johtaa sellaisten yritysten määräävän aseman vahvistumiseen tai satunnaisiin voittoihin, joilla on määräysvalta maanalaisissa kaasuvarastoissa tai jotka ovat varanneet varastointikapasiteettia mutta eivät ole käyttäneet sitä. |
| --- | --- |

(18)

Kaikkien toimenpiteiden, joita jäsenvaltiot toteuttavat maanalaisten kaasuvarastojen täyttämisen varmistamiseksi, mukaan lukien taakanjakoon perustuvat täyttämistä koskevat ehdot ja ehdot, jotka koskevat kaasun ottamista maanalaisista kaasuvarastoista, olisi oltava tarpeellisia, selkeästi määriteltyjä, läpinäkyviä, oikeasuhteisia, syrjimättömiä ja todennettavissa olevia, eivätkä ne saisi perusteettomasti vääristää kilpailua tai kaasun sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa tai vaarantaa muiden jäsenvaltioiden tai unionin kaasun toimitusvarmuutta. Tällaiset toimenpiteet eivät etenkään saisi johtaa sellaisten yritysten määräävän aseman vahvistumiseen tai satunnaisiin voittoihin, joilla on määräysvalta maanalaisissa kaasuvarastoissa tai jotka ovat varanneet varastointikapasiteettia mutta eivät ole käyttäneet sitä.

| (19) | Olemassa olevan infrastruktuurin, mukaan lukien rajat ylittävä siirtokapasiteetti, maanalaiset kaasuvarastot ja nesteytetyn maakaasun käsittelylaitokset, tehokas käyttö on tärkeää kaasun toimitusvarmuuden turvaamiseksi yhteisvastuun hengessä. Avoimet energiarajat ovat keskeisiä kaasun toimitusvarmuuden kannalta myös silloin, kun kaasutoimitukset häiriytyvät kansallisella, alueellisella tai unionin tasolla. Sen vuoksi maanalaisten kaasuvarastojen täyttämisen varmistamiseksi toteutetut toimenpiteet eivät saisi estää tai rajoittaa komission asetuksen (EU) 2017/459 (5) mukaisesti jaettua rajat ylittävää kapasiteettia. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että varastot pysyvät käytettävissä, myös naapurijäsenvaltioille ja jos julistetaan asetuksen (EU) 2017/1938 11 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu hätätilanne. |
| --- | --- |

(19)

Olemassa olevan infrastruktuurin, mukaan lukien rajat ylittävä siirtokapasiteetti, maanalaiset kaasuvarastot ja nesteytetyn maakaasun käsittelylaitokset, tehokas käyttö on tärkeää kaasun toimitusvarmuuden turvaamiseksi yhteisvastuun hengessä. Avoimet energiarajat ovat keskeisiä kaasun toimitusvarmuuden kannalta myös silloin, kun kaasutoimitukset häiriytyvät kansallisella, alueellisella tai unionin tasolla. Sen vuoksi maanalaisten kaasuvarastojen täyttämisen varmistamiseksi toteutetut toimenpiteet eivät saisi estää tai rajoittaa komission asetuksen (EU) 2017/459 (5) mukaisesti jaettua rajat ylittävää kapasiteettia. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että varastot pysyvät käytettävissä, myös naapurijäsenvaltioille ja jos julistetaan asetuksen (EU) 2017/1938 11 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu hätätilanne.

| (20) | Varastointivelvoite aiheuttaa todennäköisesti taloudellisen rasitteen asiaankuuluville markkinaosapuolille kyseisissä jäsenvaltioissa, joiden alueella on asiaankuuluvia maanalaisia kaasuvarastoja, kun taas kaasun toimitusvarmuuden tason nostamisen on tarkoitus hyödyttää kaikkia jäsenvaltioita, myös niitä, joilla ei ole maanalaisia kaasuvarastoja. Jotta voidaan yhteisvastuun hengessä jakaa rasite, joka aiheutuu sen varmistamisesta, että unionin maanalaiset kaasuvarastot ovat riittävän täysiä kaasun toimitusvarmuuden turvaamiseksi, niiden jäsenvaltioiden, joilla ei ole maanalaisia kaasuvarastoja, olisi käytettävä muissa jäsenvaltioissa sijaitsevia maanalaisia kaasuvarastoja. Jos jäsenvaltiolla ei ole yhteenliitäntää muiden jäsenvaltioiden kanssa tai jos jäsenvaltion rajat ylittävän siirtokapasiteetin rajallisuus tai muut tekniset syyt tekevät mahdottomaksi käyttää muissa jäsenvaltioissa sijaitsevia maanalaisia kaasuvarastoja, kyseistä velvoitetta olisi vähennettävä vastaavasti. |
| --- | --- |

(20)

Varastointivelvoite aiheuttaa todennäköisesti taloudellisen rasitteen asiaankuuluville markkinaosapuolille kyseisissä jäsenvaltioissa, joiden alueella on asiaankuuluvia maanalaisia kaasuvarastoja, kun taas kaasun toimitusvarmuuden tason nostamisen on tarkoitus hyödyttää kaikkia jäsenvaltioita, myös niitä, joilla ei ole maanalaisia kaasuvarastoja. Jotta voidaan yhteisvastuun hengessä jakaa rasite, joka aiheutuu sen varmistamisesta, että unionin maanalaiset kaasuvarastot ovat riittävän täysiä kaasun toimitusvarmuuden turvaamiseksi, niiden jäsenvaltioiden, joilla ei ole maanalaisia kaasuvarastoja, olisi käytettävä muissa jäsenvaltioissa sijaitsevia maanalaisia kaasuvarastoja. Jos jäsenvaltiolla ei ole yhteenliitäntää muiden jäsenvaltioiden kanssa tai jos jäsenvaltion rajat ylittävän siirtokapasiteetin rajallisuus tai muut tekniset syyt tekevät mahdottomaksi käyttää muissa jäsenvaltioissa sijaitsevia maanalaisia kaasuvarastoja, kyseistä velvoitetta olisi vähennettävä vastaavasti.

| (21) | Jäsenvaltioiden, joilla ei ole maanalaisia kaasuvarastoja, olisi varmistettava, että markkinaosapuolilla kyseisessä jäsenvaltiossa on käytössään järjestelyjä jäsenvaltioissa, joilla on sellaisia varastoja, joilla varmistetaan 1 päivään marraskuuta mennessä sellaisten varastointimäärien käyttö, jotka vastaavat vähintään 15:tä prosenttia niiden keskimääräisestä vuotuisesta kaasunkulutuksesta viimeisten viiden vuoden aikana. Jäsenvaltioiden, joilla ei ole maanalaisia kaasuvarastoja, olisi kuitenkin myös voitava kehittää vaihtoehtoinen taakanjakomekanismi yhden tai useamman sellaisen jäsenvaltion kanssa, jolla on maanalaisia kaasuvarastoja. Taakanjakomekanismia harkittaessa olisi otettava huomioon myös muut jo olemassa olevat vastaavat kaasun toimitusvarmuutta turvaavat toimenpiteet, kuten vastaava velvoite muiden polttoaineiden kuin maakaasun, öljy mukaan luettuna, osalta, kun tietyt edellytykset täyttyvät. Jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava tällaisista vaihtoehtoisista taakanjakomekanismeista komissiolle ja osoitettava tekniset rajoitukset sekä toteutettujen toimenpiteiden vastaavuus. |
| --- | --- |

(21)

Jäsenvaltioiden, joilla ei ole maanalaisia kaasuvarastoja, olisi varmistettava, että markkinaosapuolilla kyseisessä jäsenvaltiossa on käytössään järjestelyjä jäsenvaltioissa, joilla on sellaisia varastoja, joilla varmistetaan 1 päivään marraskuuta mennessä sellaisten varastointimäärien käyttö, jotka vastaavat vähintään 15:tä prosenttia niiden keskimääräisestä vuotuisesta kaasunkulutuksesta viimeisten viiden vuoden aikana. Jäsenvaltioiden, joilla ei ole maanalaisia kaasuvarastoja, olisi kuitenkin myös voitava kehittää vaihtoehtoinen taakanjakomekanismi yhden tai useamman sellaisen jäsenvaltion kanssa, jolla on maanalaisia kaasuvarastoja. Taakanjakomekanismia harkittaessa olisi otettava huomioon myös muut jo olemassa olevat vastaavat kaasun toimitusvarmuutta turvaavat toimenpiteet, kuten vastaava velvoite muiden polttoaineiden kuin maakaasun, öljy mukaan luettuna, osalta, kun tietyt edellytykset täyttyvät. Jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava tällaisista vaihtoehtoisista taakanjakomekanismeista komissiolle ja osoitettava tekniset rajoitukset sekä toteutettujen toimenpiteiden vastaavuus.

| (22) | On mahdollista, että toimenpiteillä, joilla jäsenvaltiot, joilla ei ole maanalaisia kaasuvarastoja, jakavat varastointivelvoitteesta aiheutuvan rasitteen niiden jäsenvaltioiden kanssa, joilla on maanalaisia kaasuvarastoja, puolestaan on taloudellisia vaikutuksia asiaankuuluviin markkinaosapuoliin. Jäsenvaltioiden, joilla ei ole maanalaisia kaasuvarastoja, olisi sen vuoksi voitava tarjota markkinaosapuolille taloudellisia kannustimia tai korvauksia tulovajeesta tai niille asetetuista velvoitteista aiheutuvista kustannuksista, joita ei voida kattaa tuloilla. Jos tällaisten toimenpiteiden rahoittamiseksi peritään vero, kyseistä veroa ei olisi sovellettava rajat ylittäviin yhteenliitäntäpisteisiin. |
| --- | --- |

(22)

On mahdollista, että toimenpiteillä, joilla jäsenvaltiot, joilla ei ole maanalaisia kaasuvarastoja, jakavat varastointivelvoitteesta aiheutuvan rasitteen niiden jäsenvaltioiden kanssa, joilla on maanalaisia kaasuvarastoja, puolestaan on taloudellisia vaikutuksia asiaankuuluviin markkinaosapuoliin. Jäsenvaltioiden, joilla ei ole maanalaisia kaasuvarastoja, olisi sen vuoksi voitava tarjota markkinaosapuolille taloudellisia kannustimia tai korvauksia tulovajeesta tai niille asetetuista velvoitteista aiheutuvista kustannuksista, joita ei voida kattaa tuloilla. Jos tällaisten toimenpiteiden rahoittamiseksi peritään vero, kyseistä veroa ei olisi sovellettava rajat ylittäviin yhteenliitäntäpisteisiin.

| (23) | Tehokas seuranta ja raportointi ovat olennaisen tärkeitä kaasun toimitusvarmuuteen liittyvien riskien luonteen ja laajuuden arvioimiseksi sekä asianmukaisten toimenpiteiden valitsemiseksi tällaisten riskien torjumiseksi. Maanalaisten kaasuvarastojen haltijoiden olisi ilmoitettava täyttötasot toimivaltaisille viranomaisille kuukausittain varastojen täyttökauden aikana. Maanalaisten kaasuvarastojen omistajia ja haltijoita kannustetaan kirjaamaan kunkin maanalaisen kaasuvaraston kapasiteetti ja täyttötaso säännöllisesti keskitetylle raportointialustalle. |
| --- | --- |

(23)

Tehokas seuranta ja raportointi ovat olennaisen tärkeitä kaasun toimitusvarmuuteen liittyvien riskien luonteen ja laajuuden arvioimiseksi sekä asianmukaisten toimenpiteiden valitsemiseksi tällaisten riskien torjumiseksi. Maanalaisten kaasuvarastojen haltijoiden olisi ilmoitettava täyttötasot toimivaltaisille viranomaisille kuukausittain varastojen täyttökauden aikana. Maanalaisten kaasuvarastojen omistajia ja haltijoita kannustetaan kirjaamaan kunkin maanalaisen kaasuvaraston kapasiteetti ja täyttötaso säännöllisesti keskitetylle raportointialustalle.

| (24) | Toimivaltaisilla viranomaisilla on merkittävä rooli kaasun toimitusvarmuuden valvonnassa, ja ne varmistavat, että kaasun toimitusvarmuus ja toimenpiteistä kuluttajille aiheutuvat kustannukset ovat tasapainossa. Kunkin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen tai jäsenvaltion nimeämän toisen yhteisön olisi seurattava alueellaan sijaitsevien maanalaisten kaasuvarastojen täyttötasoja ja raportoitava tuloksista komissiolle. Komission olisi myös voitava tarvittaessa pyytää Euroopan unionin energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirastoa (ACER) avustamaan seurannassa. |
| --- | --- |

(24)

Toimivaltaisilla viranomaisilla on merkittävä rooli kaasun toimitusvarmuuden valvonnassa, ja ne varmistavat, että kaasun toimitusvarmuus ja toimenpiteistä kuluttajille aiheutuvat kustannukset ovat tasapainossa. Kunkin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen tai jäsenvaltion nimeämän toisen yhteisön olisi seurattava alueellaan sijaitsevien maanalaisten kaasuvarastojen täyttötasoja ja raportoitava tuloksista komissiolle. Komission olisi myös voitava tarvittaessa pyytää Euroopan unionin energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirastoa (ACER) avustamaan seurannassa.

| (25) | On olennaisen tärkeää, että asetuksen (EU) 2017/1938 7 artiklan mukaisesti tehdyssä riskinarvioinnissa otetaan huomioon kaikki riskit, jotka voisivat vaikuttaa vakavasti kaasun toimitusvarmuuteen. Tätä varten riskiperusteisessa kaasun toimitusvarmuuden arvioinnissa ja ennalta ehkäisevien ja lieventävien toimenpiteiden käyttöönotossa olisi myös otettava huomioon skenaariot, jotka koskevat yhdestä lähteestä saapuvien toimitusten keskeytymistä kokonaan. Jotta voidaan varmistaa mahdollisimman korkea valmiustaso kaasun toimitushäiriöiden välttämiseksi ja tällaisen häiriön vaikutusten lieventämiseksi, yhteinen riskiarviointi ja kansalliset riskiarvioinnit olisi tehtävä tällaiset skenaariot huomioon ottaen. Näin voitaisiin koordinoida toimenpiteitä, joilla lievennetään hätätilanteen vaikutuksia, ja optimoida resursseja, jotta voidaan taata, että toimitukset jatkuvat myös tilanteessa, jossa ne ovat keskeytyneet kokonaan. |
| --- | --- |

(25)

On olennaisen tärkeää, että asetuksen (EU) 2017/1938 7 artiklan mukaisesti tehdyssä riskinarvioinnissa otetaan huomioon kaikki riskit, jotka voisivat vaikuttaa vakavasti kaasun toimitusvarmuuteen. Tätä varten riskiperusteisessa kaasun toimitusvarmuuden arvioinnissa ja ennalta ehkäisevien ja lieventävien toimenpiteiden käyttöönotossa olisi myös otettava huomioon skenaariot, jotka koskevat yhdestä lähteestä saapuvien toimitusten keskeytymistä kokonaan. Jotta voidaan varmistaa mahdollisimman korkea valmiustaso kaasun toimitushäiriöiden välttämiseksi ja tällaisen häiriön vaikutusten lieventämiseksi, yhteinen riskiarviointi ja kansalliset riskiarvioinnit olisi tehtävä tällaiset skenaariot huomioon ottaen. Näin voitaisiin koordinoida toimenpiteitä, joilla lievennetään hätätilanteen vaikutuksia, ja optimoida resursseja, jotta voidaan taata, että toimitukset jatkuvat myös tilanteessa, jossa ne ovat keskeytyneet kokonaan.

| (26) | Kaasualan koordinointiryhmän roolia olisi vahvistettava siten, että sille annetaan nimenomainen toimeksianto seurata jäsenvaltioiden suorituskykyä ja kehittää kaasun toimitusvarmuutta koskevia parhaita käytäntöjä. Sen vuoksi komission olisi raportoitava säännöllisesti kaasualan koordinointiryhmälle, ja kaasualan koordinointiryhmän olisi avustettava komissiota täyttötavoitteiden seurannassa ja sen varmistamisessa, että ne saavutetaan. |
| --- | --- |

(26)

Kaasualan koordinointiryhmän roolia olisi vahvistettava siten, että sille annetaan nimenomainen toimeksianto seurata jäsenvaltioiden suorituskykyä ja kehittää kaasun toimitusvarmuutta koskevia parhaita käytäntöjä. Sen vuoksi komission olisi raportoitava säännöllisesti kaasualan koordinointiryhmälle, ja kaasualan koordinointiryhmän olisi avustettava komissiota täyttötavoitteiden seurannassa ja sen varmistamisessa, että ne saavutetaan.

| (27) | Kaasualan koordinointiryhmä toimii komission keskeisenä neuvonantajana, joka helpottaa toimitusvarmuutta koskevien toimenpiteiden koordinointia ja avustaa komissiota kaikkina aikoina ja erityisesti kriisitilanteissa. Jotta voidaan varmistaa tarvittaessa mahdollisimman korkea valmiustaso ja helpottaa nopeaa tietojenvaihtoa, komissio kutsuu viipymättä koolle kaasualan koordinointiryhmän kriisinhallintakokoonpanon mahdollisen kriisin ennakoimiseksi. Kaasualan koordinointiryhmän kriisinhallintakokoonpanon olisi oltava käytettävissä avustamaan komissiota niin kauan kuin se on tarpeen. Tätä varten kaasualan koordinointiryhmän olisi pidettävä yllä viestintäkanavia jäsenvaltioiden ja kaikkien kaasun toimitusvarmuuden kannalta asiaankuuluvien markkinaosapuolten kanssa sekä kerättävä kaasun toimitusvarmuuden kannalta merkitykselliset tiedot kansallisella, alueellisella ja unionin tasolla. |
| --- | --- |

(27)

Kaasualan koordinointiryhmä toimii komission keskeisenä neuvonantajana, joka helpottaa toimitusvarmuutta koskevien toimenpiteiden koordinointia ja avustaa komissiota kaikkina aikoina ja erityisesti kriisitilanteissa. Jotta voidaan varmistaa tarvittaessa mahdollisimman korkea valmiustaso ja helpottaa nopeaa tietojenvaihtoa, komissio kutsuu viipymättä koolle kaasualan koordinointiryhmän kriisinhallintakokoonpanon mahdollisen kriisin ennakoimiseksi. Kaasualan koordinointiryhmän kriisinhallintakokoonpanon olisi oltava käytettävissä avustamaan komissiota niin kauan kuin se on tarpeen. Tätä varten kaasualan koordinointiryhmän olisi pidettävä yllä viestintäkanavia jäsenvaltioiden ja kaikkien kaasun toimitusvarmuuden kannalta asiaankuuluvien markkinaosapuolten kanssa sekä kerättävä kaasun toimitusvarmuuden kannalta merkitykselliset tiedot kansallisella, alueellisella ja unionin tasolla.

| (28) | Varastointilaitteistosektori on erittäin tärkeä unionille, sen energian toimitusvarmuudelle ja muille keskeisille unionin turvallisuuseduille. Maanalaiset kaasuvarastot katsotaan näin ollen neuvoston direktiivissä 2008/114/EY (6) tarkoitetuksi elintärkeäksi infrastruktuuriksi. Jäsenvaltioita kannustetaan ottamaan tällä asetuksella käyttöön otetut toimenpiteet huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (7) nojalla hyväksytyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa ja edistymiskertomuksissa. |
| --- | --- |

(28)

Varastointilaitteistosektori on erittäin tärkeä unionille, sen energian toimitusvarmuudelle ja muille keskeisille unionin turvallisuuseduille. Maanalaiset kaasuvarastot katsotaan näin ollen neuvoston direktiivissä 2008/114/EY (6) tarkoitetuksi elintärkeäksi infrastruktuuriksi. Jäsenvaltioita kannustetaan ottamaan tällä asetuksella käyttöön otetut toimenpiteet huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (7) nojalla hyväksytyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa ja edistymiskertomuksissa.

| (29) | Varastointilaitteistojen verkostoa varten tarvitaan lisäsuojatoimia, jotta unionissa voidaan välttää yleiseen järjestykseen ja turvallisuuteen tai unionin kansalaisten hyvinvointiin kohdistuvat uhat. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kansallinen sääntelyviranomainen tai muu jäsenvaltion nimeämä toimivaltainen viranomainen sertifioi kunkin varastointilaitteiston haltijan, mukaan lukien siirtoverkonhaltijoiden määräysvaltaan kuuluvat varastointilaitteiston haltijat, sen varmistamiseksi, että vaikutusvalta varastointilaitteiston haltijaan ei vaaranna energian toimitusvarmuutta tai muita keskeisiä turvallisuusetuja unionissa tai missään jäsenvaltiossa. Jäsenvaltioiden välinen koordinointi toimitusvarmuuden arviointia tehdessä on tärkeää, jotta voidaan analysoida mahdollisia energian toimitusvarmuusriskejä. Kyseinen arviointi ei saisi syrjiä markkinaosapuolia, vaan siinä olisi noudatettava täysin hyvin toimivien sisämarkkinoiden periaatteita. Jotta voitaisiin nopeasti vähentää matalista täyttötasoista aiheutuvaa riskiä, kyseinen sertifiointi olisi asetettava etusijalle ja se olisi suoritettava nopeammin suuremmille maanalaisille varastoille, joiden täyttötaso on ollut jatkuvasti alhainen viime aikoina, jotta voidaan varmistaa, että tällaisten suurten varastojen hallinnasta mahdollisesti aiheutuvat kaasun toimitusvarmuusongelmat voidaan sulkea pois tai mahdollisuuksien mukaan korjata. Kun otetaan huomioon, että kaikkien unionin maanalaisten varastojen keskimääräinen täyttötaso on ollut 31 päivänä maaliskuuta 35 prosenttia niiden enimmäiskapasiteetista viimeisten kuuden vuoden aikana, poikkeuksellisen matalan täyttötason määritelmän rajaksi maaliskuussa 2021 ja maaliskuussa 2022 olisi asetettava 30 prosenttia. |
| --- | --- |

(29)

Varastointilaitteistojen verkostoa varten tarvitaan lisäsuojatoimia, jotta unionissa voidaan välttää yleiseen järjestykseen ja turvallisuuteen tai unionin kansalaisten hyvinvointiin kohdistuvat uhat. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kansallinen sääntelyviranomainen tai muu jäsenvaltion nimeämä toimivaltainen viranomainen sertifioi kunkin varastointilaitteiston haltijan, mukaan lukien siirtoverkonhaltijoiden määräysvaltaan kuuluvat varastointilaitteiston haltijat, sen varmistamiseksi, että vaikutusvalta varastointilaitteiston haltijaan ei vaaranna energian toimitusvarmuutta tai muita keskeisiä turvallisuusetuja unionissa tai missään jäsenvaltiossa. Jäsenvaltioiden välinen koordinointi toimitusvarmuuden arviointia tehdessä on tärkeää, jotta voidaan analysoida mahdollisia energian toimitusvarmuusriskejä. Kyseinen arviointi ei saisi syrjiä markkinaosapuolia, vaan siinä olisi noudatettava täysin hyvin toimivien sisämarkkinoiden periaatteita. Jotta voitaisiin nopeasti vähentää matalista täyttötasoista aiheutuvaa riskiä, kyseinen sertifiointi olisi asetettava etusijalle ja se olisi suoritettava nopeammin suuremmille maanalaisille varastoille, joiden täyttötaso on ollut jatkuvasti alhainen viime aikoina, jotta voidaan varmistaa, että tällaisten suurten varastojen hallinnasta mahdollisesti aiheutuvat kaasun toimitusvarmuusongelmat voidaan sulkea pois tai mahdollisuuksien mukaan korjata. Kun otetaan huomioon, että kaikkien unionin maanalaisten varastojen keskimääräinen täyttötaso on ollut 31 päivänä maaliskuuta 35 prosenttia niiden enimmäiskapasiteetista viimeisten kuuden vuoden aikana, poikkeuksellisen matalan täyttötason määritelmän rajaksi maaliskuussa 2021 ja maaliskuussa 2022 olisi asetettava 30 prosenttia.

| (30) | Kansallisten sääntelyviranomaisten tai asianomaisten jäsenvaltioiden nimeämän muun toimivaltaisen viranomaisen, kummassakin tapauksessa ’sertifioiva viranomainen’, olisi evättävä sertifiointi, jos ne toteavat, että henkilö, joka käyttää suoraan tai välillisesti määräysvaltaa varastointilaitteiston haltijassa tai käyttää oikeuksia siihen nähden, voisi vaarantaa energian toimitusvarmuuden tai jonkin muun keskeisen turvallisuusedun kansallisella, alueellisella tai unionin tasolla. Sertifioivan viranomaisen olisi kyseistä arviointia tehdessään otettava huomioon kaupalliset suhteet, jotka voisivat vaikuttaa kielteisesti varastointilaitteiston haltijan kannustimiin ja kykyyn täyttää maanalainen kaasuvarasto, sekä unionin kansainväliset velvoitteet ja kaikki muut tapaukseen liittyvät erityiset tosiseikat ja olosuhteet. Jotta voidaan varmistaa sertifiointisääntöjen johdonmukainen soveltaminen koko unionissa, unionin kansainvälisten velvoitteiden noudattaminen sekä yhteisvastuu ja energiaturvallisuus unionissa, sertifioivan viranomaisen olisi otettava sertifiointia koskevia päätöksiä tehdessään mahdollisimman tarkasti huomioon komission lausunto, myös tarkistamalla päätösluonnostaan tarvittaessa. Jos sertifioiva viranomainen evää sertifioinnin, sillä olisi oltava valtuudet vaatia ketä tahansa henkilöä luopumaan osakeomistuksestaan tai oikeuksistaan, jotka sillä on varastointilaitteiston omistajaan tai varastointilaitteiston haltijaan nähden, ja asettaa määräaika tällaiselle luovutukselle, määrätä muista asianmukaisista toimenpiteistä sen varmistamiseksi, että kyseinen henkilö ei voi käyttää mitään määräysvaltaa tai oikeutta kyseiseen varastointilaitteiston omistajaan tai varastointilaitteiston haltijaan nähden, ja päättää asianmukaisista kompensoivista toimenpiteistä. Kaikkien sertifiointipäätöksessä toteutettavien toimenpiteiden, joilla puututaan kaasun toimitusvarmuuteen liittyviin riskeihin tai muihin keskeisiin turvallisuusetuihin, olisi oltava tarpeellisia, selkeästi määriteltyjä, läpinäkyviä, oikeasuhteisia ja syrjimättömiä. |
| --- | --- |

(30)

Kansallisten sääntelyviranomaisten tai asianomaisten jäsenvaltioiden nimeämän muun toimivaltaisen viranomaisen, kummassakin tapauksessa ’sertifioiva viranomainen’, olisi evättävä sertifiointi, jos ne toteavat, että henkilö, joka käyttää suoraan tai välillisesti määräysvaltaa varastointilaitteiston haltijassa tai käyttää oikeuksia siihen nähden, voisi vaarantaa energian toimitusvarmuuden tai jonkin muun keskeisen turvallisuusedun kansallisella, alueellisella tai unionin tasolla. Sertifioivan viranomaisen olisi kyseistä arviointia tehdessään otettava huomioon kaupalliset suhteet, jotka voisivat vaikuttaa kielteisesti varastointilaitteiston haltijan kannustimiin ja kykyyn täyttää maanalainen kaasuvarasto, sekä unionin kansainväliset velvoitteet ja kaikki muut tapaukseen liittyvät erityiset tosiseikat ja olosuhteet. Jotta voidaan varmistaa sertifiointisääntöjen johdonmukainen soveltaminen koko unionissa, unionin kansainvälisten velvoitteiden noudattaminen sekä yhteisvastuu ja energiaturvallisuus unionissa, sertifioivan viranomaisen olisi otettava sertifiointia koskevia päätöksiä tehdessään mahdollisimman tarkasti huomioon komission lausunto, myös tarkistamalla päätösluonnostaan tarvittaessa. Jos sertifioiva viranomainen evää sertifioinnin, sillä olisi oltava valtuudet vaatia ketä tahansa henkilöä luopumaan osakeomistuksestaan tai oikeuksistaan, jotka sillä on varastointilaitteiston omistajaan tai varastointilaitteiston haltijaan nähden, ja asettaa määräaika tällaiselle luovutukselle, määrätä muista asianmukaisista toimenpiteistä sen varmistamiseksi, että kyseinen henkilö ei voi käyttää mitään määräysvaltaa tai oikeutta kyseiseen varastointilaitteiston omistajaan tai varastointilaitteiston haltijaan nähden, ja päättää asianmukaisista kompensoivista toimenpiteistä. Kaikkien sertifiointipäätöksessä toteutettavien toimenpiteiden, joilla puututaan kaasun toimitusvarmuuteen liittyviin riskeihin tai muihin keskeisiin turvallisuusetuihin, olisi oltava tarpeellisia, selkeästi määriteltyjä, läpinäkyviä, oikeasuhteisia ja syrjimättömiä.

| (31) | Tässä asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan periaatteita, jotka on tunnustettu erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa, jäljempänä ’perusoikeuskirja’. Siinä kunnioitetaan erityisesti oikeutta siihen, ettei keneltäkään riistetä omaisuutta muutoin kuin yleisen edun sitä vaatiessa laissa säädetyissä tapauksissa ja laissa säädettyjen ehtojen mukaisesti ja siten, että hänelle suoritetaan kohtuullisessa ajassa korvaus omaisuuden menetyksestä perusoikeuskirjan 17 artiklan mukaisesti ja että hänellä on perusoikeuskirjan 47 artiklassa tarkoitettu oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin. |
| --- | --- |

(31)

Tässä asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan periaatteita, jotka on tunnustettu erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa, jäljempänä ’perusoikeuskirja’. Siinä kunnioitetaan erityisesti oikeutta siihen, ettei keneltäkään riistetä omaisuutta muutoin kuin yleisen edun sitä vaatiessa laissa säädetyissä tapauksissa ja laissa säädettyjen ehtojen mukaisesti ja siten, että hänelle suoritetaan kohtuullisessa ajassa korvaus omaisuuden menetyksestä perusoikeuskirjan 17 artiklan mukaisesti ja että hänellä on perusoikeuskirjan 47 artiklassa tarkoitettu oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin.

| (32) | Jos yritysten on ostettava enemmän kaasua silloin, kun kaasun hinta on korkea, tämä voisi nostaa hintoja entisestään. Sen vuoksi sääntelyviranomaisten olisi voitava soveltaa enintään 100 prosentin alennusta varastoon tulevan ja sieltä lähtevän siirto- ja jakelukapasiteetin syöttö- ja ottotariffeihin niin maanalaisten kaasuvarastojen kuin nesteytetyn maakaasun käsittelylaitostenkin osalta, mikä tekee varastoinnista houkuttelevampaa markkinaosapuolille. Kansallisia sääntelyviranomaisia ja kilpailuviranomaisia kannustetaan myös käyttämään toimivaltaansa estääkseen tehokkaasti varastointitariffien perusteettomat korotukset. |
| --- | --- |

(32)

Jos yritysten on ostettava enemmän kaasua silloin, kun kaasun hinta on korkea, tämä voisi nostaa hintoja entisestään. Sen vuoksi sääntelyviranomaisten olisi voitava soveltaa enintään 100 prosentin alennusta varastoon tulevan ja sieltä lähtevän siirto- ja jakelukapasiteetin syöttö- ja ottotariffeihin niin maanalaisten kaasuvarastojen kuin nesteytetyn maakaasun käsittelylaitostenkin osalta, mikä tekee varastoinnista houkuttelevampaa markkinaosapuolille. Kansallisia sääntelyviranomaisia ja kilpailuviranomaisia kannustetaan myös käyttämään toimivaltaansa estääkseen tehokkaasti varastointitariffien perusteettomat korotukset.

| (33) | Nykyiset poikkeukselliset olosuhteet ja geopoliittisen tilanteen tuleviin muutoksiin liittyvät epävarmuustekijät huomioon ottaen jäsenvaltioita kannustetaan saavuttamaan täyttötavoitteet mahdollisimman nopeasti. |
| --- | --- |

(33)

Nykyiset poikkeukselliset olosuhteet ja geopoliittisen tilanteen tuleviin muutoksiin liittyvät epävarmuustekijät huomioon ottaen jäsenvaltioita kannustetaan saavuttamaan täyttötavoitteet mahdollisimman nopeasti.

| (34) | Koska Venäjän sotilaallinen hyökkäys Ukrainaa vastaan aiheuttaa välittömän vaaran kaasun toimitusvarmuudelle, tämän asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan. Nykyisten olosuhteiden poikkeuksellisen luonteen vuoksi tiettyjä tällä asetuksella käyttöön otettuja säännöksiä olisi sovellettava ainoastaan 31 päivään joulukuuta 2025. |
| --- | --- |

(34)

Koska Venäjän sotilaallinen hyökkäys Ukrainaa vastaan aiheuttaa välittömän vaaran kaasun toimitusvarmuudelle, tämän asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan. Nykyisten olosuhteiden poikkeuksellisen luonteen vuoksi tiettyjä tällä asetuksella käyttöön otettuja säännöksiä olisi sovellettava ainoastaan 31 päivään joulukuuta 2025.

| (35) | Tästä asetuksesta olisi kiireellisesti tultava osa unionin energiayhteisön säännöstöä Ateenassa 25 päivänä lokakuuta 2005 allekirjoitetun ja 1 päivänä heinäkuuta 2006 voimaan tulleen energiayhteisösopimuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(35)

Tästä asetuksesta olisi kiireellisesti tultava osa unionin energiayhteisön säännöstöä Ateenassa 25 päivänä lokakuuta 2005 allekirjoitetun ja 1 päivänä heinäkuuta 2006 voimaan tulleen energiayhteisösopimuksen mukaisesti.

| (36) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/1938 ja asetus (EY) N:o 715/2009 (8) olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(36)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/1938 ja asetus (EY) N:o 715/2009 (8) olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) 2017/1938 muuttaminen

Muutetaan asetus (EU) 2017/1938 seuraavasti:

| 1) | lisätään 2 artiklaan kohdat seuraavasti:

  ”27)   ’täyttöpolulla’ tarkoitetaan kunkin jäsenvaltion maanalaisia kaasuvarastoja koskevien välitavoitteiden joukkoa, joka luetellaan liitteessä I a vuoden 2022 osalta ja joka vahvistetaan 6 a artiklan mukaisesti seuraavien vuosien osalta;


  28)   ’täyttötavoitteella’ tarkoitetaan maanalaisten kaasuvarastojen yhteenlasketun kapasiteetin täyttötasoa koskevaa sitovaa tavoitetta;


  29)   
  ’strategisella varastolla’ tarkoitetaan maanalaista varastoa tai osaa maanalaisesta varastosta, jossa varastoidaan sellaista muuta kuin nesteytettyä maakaasua, jonka siirtoverkonhaltijat tai jäsenvaltioiden nimeämä yhteisö tai yritys ostavat ja jota ne hallinnoivat ja varastoivat ja jota saadaan ottaa varastosta ainoastaan varastosta ottamista koskevan ennakkoilmoituksen antamisen tai viranomaisen luvan saamisen jälkeen ja jota otetaan yleensä varastosta silloin,






  a) | kun kaasunsaanti on erittäin niukkaa; |
| --- | --- | --- |

1)

lisätään 2 artiklaan kohdat seuraavasti:

”27)   ’täyttöpolulla’ tarkoitetaan kunkin jäsenvaltion maanalaisia kaasuvarastoja koskevien välitavoitteiden joukkoa, joka luetellaan liitteessä I a vuoden 2022 osalta ja joka vahvistetaan 6 a artiklan mukaisesti seuraavien vuosien osalta;

28)   ’täyttötavoitteella’ tarkoitetaan maanalaisten kaasuvarastojen yhteenlasketun kapasiteetin täyttötasoa koskevaa sitovaa tavoitetta;

29)   
  ’strategisella varastolla’ tarkoitetaan maanalaista varastoa tai osaa maanalaisesta varastosta, jossa varastoidaan sellaista muuta kuin nesteytettyä maakaasua, jonka siirtoverkonhaltijat tai jäsenvaltioiden nimeämä yhteisö tai yritys ostavat ja jota ne hallinnoivat ja varastoivat ja jota saadaan ottaa varastosta ainoastaan varastosta ottamista koskevan ennakkoilmoituksen antamisen tai viranomaisen luvan saamisen jälkeen ja jota otetaan yleensä varastosta silloin,

a)

kun kaasunsaanti on erittäin niukkaa;

| b) | esiintyy toimitushäiriöitä; tai |
| --- | --- |

b)

esiintyy toimitushäiriöitä; tai

| c) | julistetaan 11 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu hätätilanne; |
| --- | --- |

c)

julistetaan 11 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu hätätilanne;

30)   
  ’tasapainotukseen käytettävällä varastolla’ tarkoitetaan muuta kuin nesteytettyä maakaasua, jonka

| a) | siirtoverkonhaltijat tai jäsenvaltion nimeämä yhteisö ostavat ja jota ne hallinnoivat ja varastoivat maan alle yksinomaan siirtoverkonhaltijoiden tehtävien suorittamiseksi ja kaasun toimitusvarmuutta varten; ja |
| --- | --- |

a)

siirtoverkonhaltijat tai jäsenvaltion nimeämä yhteisö ostavat ja jota ne hallinnoivat ja varastoivat maan alle yksinomaan siirtoverkonhaltijoiden tehtävien suorittamiseksi ja kaasun toimitusvarmuutta varten; ja

| b) | jota saa toimittaa eteenpäin ainoastaan, jos se on tarpeen verkon pitämiseksi toiminnassa turvallisissa ja luotettavissa olosuhteissa direktiivin 2009/73/EY 13 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 312/2014 8 ja 9 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

jota saa toimittaa eteenpäin ainoastaan, jos se on tarpeen verkon pitämiseksi toiminnassa turvallisissa ja luotettavissa olosuhteissa direktiivin 2009/73/EY 13 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 312/2014 8 ja 9 artiklan mukaisesti;

31)   ’maanalaisella kaasuvarastolla’ tarkoitetaan direktiivin 2009/73/EY 2 artiklan 9 alakohdassa määriteltyä varastoa, jota käytetään maakaasun varastointiin, mukaan lukien tasapainotukseen käytettävä varasto, ja joka on yhdistetty siirto- tai jakeluverkkoon, lukuun ottamatta maanpäällistä pallomaista varastoa tai putkilinjavarastoa.”;

| 2) | lisätään artiklat seuraavasti:

  ”6 a artikla
  Täyttötavoitteet ja täyttöpolut

  1.   Jollei 2–5 kohdasta muuta johdu, jäsenvaltioiden on saavutettava kunkin vuoden 1 päivään marraskuuta mennessä kaikkien niiden alueella sijaitsevien ja johonkin niiden alueen markkina-alueeseen suoraan yhteenliitettyjen maanalaisten kaasuvarastojen yhteenlasketulle kapasiteetille ja liitteessä I b luetelluille varastoille asetetut seuraavat täyttötavoitteet:






  a) | vuoden 2022 osalta: 80 %; |
| --- | --- | --- |

2)

lisätään artiklat seuraavasti:

”6 a artikla

Täyttötavoitteet ja täyttöpolut

1.   Jollei 2–5 kohdasta muuta johdu, jäsenvaltioiden on saavutettava kunkin vuoden 1 päivään marraskuuta mennessä kaikkien niiden alueella sijaitsevien ja johonkin niiden alueen markkina-alueeseen suoraan yhteenliitettyjen maanalaisten kaasuvarastojen yhteenlasketulle kapasiteetille ja liitteessä I b luetelluille varastoille asetetut seuraavat täyttötavoitteet:

a)

vuoden 2022 osalta: 80 %;

| b) | vuodesta 2023 alkaen: 90 %. |
| --- | --- |

b)

vuodesta 2023 alkaen: 90 %.

Jäsenvaltioiden on tämän kohdan noudattamiseksi otettava huomioon tavoite kaasun toimitusvarmuuden turvaamisesta unionissa 1 artiklan mukaisesti.

2.   Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, ja rajoittamatta muiden jäsenvaltioiden velvoitteita täyttää asianomaiset maanalaiset kaasuvarastot, kunkin jäsenvaltion, jossa maanalaiset kaasuvarastot sijaitsevat, täyttötavoite on vähennettävä määrään, joka vastaa 35:tä prosenttia kyseisen jäsenvaltion keskimääräisestä vuotuisesta kaasunkulutuksesta viimeisten viiden vuoden aikana.

3.   Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, ja rajoittamatta muiden jäsenvaltioiden velvoitteita täyttää asianomaiset maanalaiset kaasuvarastot, kunkin jäsenvaltion, jossa maanalaiset kaasuvarastot sijaitsevat, täyttötavoitteesta on vähennettävä kolmansiin maihin viitekaudella 2016–2021 toimitettu määrä, jos keskimääräinen toimitusmäärä oli yli 15 terawattituntia vuodessa sen kauden aikana, jona kaasua otetaan varastosta (lokakuusta huhtikuuhun).

4.   Liitteessä I b lueteltuihin maanalaisiin kaasuvarastoihin on sovellettava 1 kohdan mukaisia täyttötavoitteita ja 7 kohdan mukaisia täyttöpolkuja. Kunkin jäsenvaltion velvoitteiden yksityiskohdat määritetään kahdenvälisessä sopimuksessa liitteen I b mukaisesti.

5.   Jäsenvaltio voi saavuttaa täyttötavoitteen osittain laskemalla nesteytetyn maakaasun käsittelylaitoksissa fyysisesti varastoitu ja saatavilla oleva nesteytetty maakaasu, jos molemmat seuraavista edellytyksistä täyttyvät:

| a) | kaasuverkkoon sisältyy merkittävä nesteytetyn maakaasun varastointikapasiteetti, jonka osuus on vuosittain yli 4 prosenttia viimeisten viiden vuoden keskimääräisestä kansallisesta kulutuksesta; |
| --- | --- |

a)

kaasuverkkoon sisältyy merkittävä nesteytetyn maakaasun varastointikapasiteetti, jonka osuus on vuosittain yli 4 prosenttia viimeisten viiden vuoden keskimääräisestä kansallisesta kulutuksesta;

| b) | jäsenvaltio on velvoittanut kaasuntoimittajat varastoimaan kaasun vähimmäismäärät maanalaisiin kaasuvarastoihin ja/tai nesteytetyn maakaasun käsittelylaitoksiin 6 b artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltio on velvoittanut kaasuntoimittajat varastoimaan kaasun vähimmäismäärät maanalaisiin kaasuvarastoihin ja/tai nesteytetyn maakaasun käsittelylaitoksiin 6 b artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti.

6.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta välitavoitteet saavutetaan tai niiden saavuttaminen varmistetaan seuraavasti:

| a) | vuoden 2022 osalta: liitteen I a mukaisesti; ja |
| --- | --- |

a)

vuoden 2022 osalta: liitteen I a mukaisesti; ja

| b) | vuodesta 2023 alkaen: 7 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

vuodesta 2023 alkaen: 7 kohdan mukaisesti.

7.   Kunkin jäsenvaltion, jolla on maanalaisia kaasuvarastoja, on toimitettava vuoden 2023 ja sitä seuraavien vuosien osalta komissiolle viimeistään edellisen vuoden 15 päivänä syyskuuta koostettu ehdotus alueellaan sijaitsevien ja markkina-alueeseensa suoraan yhteenliitettyjen maanalaisten kaasuvarastojen täyttöpolusta ja helmi-, touko-, heinä- ja syyskuulle asetetuista välitavoitteista, mukaan lukien tekniset tiedot. Täyttöpolun ja välitavoitteiden on perustuttava viiden edeltävän vuoden keskimääräiseen täyttöasteeseen.

Niiden jäsenvaltioiden osalta, joiden täyttötavoite on vähennetty 35 prosenttiin niiden keskimääräisestä vuotuisesta kaasunkulutuksesta 2 kohdan mukaisesti, täyttöpolkua koskevia välitavoitteita vähennetään vastaavasti.

Komissio hyväksyy kunkin jäsenvaltion toimittamien teknisten tietojen perusteella ja kaasualan koordinointiryhmän arviointi huomioon ottaen täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan kunkin jäsenvaltion täyttöpolku. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 18 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. Ne hyväksytään tarvittaessa viimeistään edellisen vuoden 15 päivänä marraskuuta, myös silloin, kun jäsenvaltio on toimittanut päivitetyn täyttöpolun luonnoksen. Niiden on perustuttava arviointiin kaasun yleisestä toimitusvarmuustilanteesta sekä kaasun kysynnän ja tarjonnan kehityksestä unionissa ja yksittäisissä jäsenvaltioissa, ja ne vahvistetaan tavalla, jolla turvataan kaasun toimitusvarmuus, samalla kun vältetään tarpeettomien rasitteiden aiheutuminen jäsenvaltioille, kaasumarkkinoiden osapuolille, varastointilaitteiston haltijoille tai asiakkaille ja ollaan vääristämättä perusteettomasti naapurijäsenvaltioissa sijaitsevien varastojen välistä kilpailua.

8.   Jos jäsenvaltio ei tiettynä vuonna pysty saavuttamaan täyttötavoitettaan 1 päivään marraskuuta mennessä alueellaan sijaitsevan yhden tai useamman maanalaisen kaasuvaraston teknisten erityispiirteiden, kuten poikkeuksellisen alhaisen injektointinopeuden, vuoksi, se saa saavuttaa sen 1 päivään joulukuuta mennessä. Jäsenvaltion on ilmoitettava asiasta komissiolle viimeistään 1 päivänä marraskuuta ja esitettävä viivästyksen syyt.

9.   Täyttötavoitetta ei sovelleta, jos ja niin kauan kuin komissio on julistanut alueellisen tai unionin tason hätätilanteen 12 artiklan mukaisesti tapauksen mukaan yhden tai useamman sellaisen jäsenvaltion pyynnöstä, joka on julistanut kansallisen hätätilanteen.

10.   Kunkin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on seurattava jatkuvasti täyttöpolun noudattamista ja raportoitava säännöllisesti kaasualan koordinointiryhmälle. Jos tietyn jäsenvaltion täyttötaso jää yli viisi prosenttiyksikköä täyttöpolun tason alapuolelle, toimivaltaisen viranomaisen on välittömästi toteutettava tehokkaita toimenpiteitä sen nostamiseksi. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava toteutetuista toimenpiteistä komissiolle ja kaasualan koordinointiryhmälle.

11.   Jos jäsenvaltio poikkeaa merkittävästi ja jatkuvasti täyttöpolusta, mikä vaarantaa täyttötavoitteen saavuttamisen, tai jos se poikkeaa täyttötavoitteesta, komissio antaa kaasualan koordinointiryhmää ja asianomaisia jäsenvaltioita kuultuaan kyseiselle jäsenvaltiolle tai muille asianomaisille jäsenvaltioille suosituksen välittömästi toteutettavista toimenpiteistä.

Jos poikkeaminen ei vähene merkittävästi kuukauden kuluessa komission suosituksen vastaanottamisesta, komissio tekee kaasualan koordinointiryhmää ja asianomaista jäsenvaltiota kuultuaan viimeisenä keinona päätöksen, jolla asianomainen jäsenvaltio velvoitetaan toteuttamaan toimenpiteitä, joilla poikkeama korjataan tosiasiallisesti, mukaan lukien tarvittaessa yksi tai useampi 6 b artiklan 1 kohdassa säädetyistä toimenpiteistä tai jokin muu toimenpide, jolla varmistetaan tämän artiklan mukaisen täyttötavoitteen saavuttaminen.

Päättäessään toisen alakohdan mukaisesti toteutettavista toimenpiteistä komission olisi otettava huomioon asianomaisten jäsenvaltioiden erityistilanne, kuten maanalaisten kaasuvarastojen koko suhteessa kotimaiseen kaasunkulutukseen, maanalaisten kaasuvarastojen merkitys kaasun alueellisen toimitusvarmuuden kannalta sekä mahdolliset olemassa olevat nesteytetyn maakaasun käsittelylaitokset.

Kaikissa komission toteuttamissa toimenpiteissä, joilla puututaan poikkeamiin vuoden 2022 täyttöpolusta tai täyttötavoitteesta, otetaan huomioon, että tämän artiklan täytäntöönpanoon kansallisella tasolla on ollut vain rajallisesti aikaa, mikä on saattanut osaltaan vaikuttaa poikkeamaan vuoden 2022 täyttöpolusta tai täyttötavoitteesta.

Komissio varmistaa tämän kohdan nojalla, että toimenpiteet eivät

| a) | ylitä sitä, mikä on tarpeen kaasun toimitusvarmuuden ylläpitämiseksi; |
| --- | --- |

a)

ylitä sitä, mikä on tarpeen kaasun toimitusvarmuuden ylläpitämiseksi;

| b) | eivätkä aiheuta kohtuutonta rasitetta jäsenvaltioille, kaasumarkkinoiden osapuolille, varastointilaitteiston haltijoille tai asiakkaille. |
| --- | --- |

b)

eivätkä aiheuta kohtuutonta rasitetta jäsenvaltioille, kaasumarkkinoiden osapuolille, varastointilaitteiston haltijoille tai asiakkaille.

6 b artikla

Täyttötavoitteiden toteuttaminen

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet, mukaan lukien säätäminen taloudellisista kannustimista tai korvauksista markkinaosapuolille, 6 a artiklan nojalla vahvistettujen täyttötavoitteiden saavuttamiseksi. Jäsenvaltioiden on mahdollisuuksien mukaan asetettava etusijalle markkinapohjaiset toimenpiteet, kun ne varmistavat, että niiden täyttötavoitteet saavutetaan.

Siltä osin kuin mikä tahansa tässä artiklassa säädetyistä toimenpiteistä kuuluu kansallisen sääntelyviranomaisen tehtäviin ja toimivaltuuksiin direktiivin 2009/73/EY 41 artiklan nojalla, kansalliset sääntelyviranomaiset ovat vastuussa kyseisten toimenpiteiden toteuttamisesta.

Tämän kohdan nojalla toteutettuihin toimenpiteisiin voivat sisältyä erityisesti seuraavat:

| a) | vaaditaan kaasuntoimittajia varastoimaan vähimmäismäärät kaasua varastoihin, myös maanalaisiin kaasuvarastoihin ja/tai nesteytetyn maakaasun varastoihin, ja kyseiset määrät on määritettävä kaasun toimittajien suojatuille asiakkaille toimittaman kaasumäärän perusteella; |
| --- | --- |

a)

vaaditaan kaasuntoimittajia varastoimaan vähimmäismäärät kaasua varastoihin, myös maanalaisiin kaasuvarastoihin ja/tai nesteytetyn maakaasun varastoihin, ja kyseiset määrät on määritettävä kaasun toimittajien suojatuille asiakkaille toimittaman kaasumäärän perusteella;

| b) | vaaditaan varastointilaitteiston haltijoita tarjoamaan kapasiteettiaan markkinaosapuolille; |
| --- | --- |

b)

vaaditaan varastointilaitteiston haltijoita tarjoamaan kapasiteettiaan markkinaosapuolille;

| c) | vaaditaan siirtoverkonhaltijoita tai jäsenvaltion nimeämiä yhteisöjä ostamaan ja hallinnoimaan tasapainotukseen käytettäviä varastoja yksinomaan tehtäviensä suorittamiseksi siirtoverkonhaltijoina ja tarvittaessa asettamaan muille nimetyille yhteisöille velvoite kaasun toimitusvarmuuden turvaamisesta 11 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa hätätilanteessa; |
| --- | --- |

c)

vaaditaan siirtoverkonhaltijoita tai jäsenvaltion nimeämiä yhteisöjä ostamaan ja hallinnoimaan tasapainotukseen käytettäviä varastoja yksinomaan tehtäviensä suorittamiseksi siirtoverkonhaltijoina ja tarvittaessa asettamaan muille nimetyille yhteisöille velvoite kaasun toimitusvarmuuden turvaamisesta 11 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa hätätilanteessa;

| d) | käytetään koordinoituja välineitä, kuten nesteytetyn maakaasun ostoalustoja, muiden jäsenvaltioiden kanssa, jotta voidaan maksimoida nesteytetyn maakaasun käyttö ja vähentää infrastruktuuriin ja sääntelyyn liittyviä esteitä, jotka haittaavat nesteytetyn maakaasun yhteiskäyttöä maanalaisten kaasuvarastojen täyttämiseen; |
| --- | --- |

d)

käytetään koordinoituja välineitä, kuten nesteytetyn maakaasun ostoalustoja, muiden jäsenvaltioiden kanssa, jotta voidaan maksimoida nesteytetyn maakaasun käyttö ja vähentää infrastruktuuriin ja sääntelyyn liittyviä esteitä, jotka haittaavat nesteytetyn maakaasun yhteiskäyttöä maanalaisten kaasuvarastojen täyttämiseen;

| e) | käytetään vapaaehtoisia maakaasun yhteishankintamekanismeja; komissio voi tarvittaessa antaa ohjeita tällaisten mekanismien soveltamisesta 1 päivään elokuuta 2022 mennessä; |
| --- | --- |

e)

käytetään vapaaehtoisia maakaasun yhteishankintamekanismeja; komissio voi tarvittaessa antaa ohjeita tällaisten mekanismien soveltamisesta 1 päivään elokuuta 2022 mennessä;

| f) | tarjotaan taloudellisia kannustimia markkinaosapuolille, mukaan lukien varastointilaitteiston haltijat, kuten hinnanerosopimukset, tai tarjotaan markkinaosapuolille korvaus tulovajeesta tai markkinaosapuolille, mukaan lukien varastointilaitteiston haltijat, asetettujen velvoitteiden vuoksi niille aiheutuvista kustannuksista, joita ei voida kattaa tuloilla; |
| --- | --- |

f)

tarjotaan taloudellisia kannustimia markkinaosapuolille, mukaan lukien varastointilaitteiston haltijat, kuten hinnanerosopimukset, tai tarjotaan markkinaosapuolille korvaus tulovajeesta tai markkinaosapuolille, mukaan lukien varastointilaitteiston haltijat, asetettujen velvoitteiden vuoksi niille aiheutuvista kustannuksista, joita ei voida kattaa tuloilla;

| g) | velvoitetaan varastointikapasiteetin haltijat käyttämään tai vapauttamaan käyttämättä jääneet varatut kapasiteetit, velvoittaen samalla varastointikapasiteetin haltija, joka ei käytä varastointikapasiteettia, maksamaan sovittu hinta koko varastointisopimuksen voimassaoloajalta; |
| --- | --- |

g)

velvoitetaan varastointikapasiteetin haltijat käyttämään tai vapauttamaan käyttämättä jääneet varatut kapasiteetit, velvoittaen samalla varastointikapasiteetin haltija, joka ei käytä varastointikapasiteettia, maksamaan sovittu hinta koko varastointisopimuksen voimassaoloajalta;

| h) | otetaan käyttöön tehokkaita välineitä, joiden avulla julkiset tai yksityiset yhteisöt voivat ostaa ja hallinnoida strategista varastoa, edellyttäen että tällaiset välineet eivät vääristä kilpailua tai sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa; |
| --- | --- |

h)

otetaan käyttöön tehokkaita välineitä, joiden avulla julkiset tai yksityiset yhteisöt voivat ostaa ja hallinnoida strategista varastoa, edellyttäen että tällaiset välineet eivät vääristä kilpailua tai sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa;

| i) | nimitetään erityinen yhteisö, jolle annetaan tehtäväksi täyttötavoitteen saavuttaminen, jos täyttötavoitetta ei muuten saavutettaisi; |
| --- | --- |

i)

nimitetään erityinen yhteisö, jolle annetaan tehtäväksi täyttötavoitteen saavuttaminen, jos täyttötavoitetta ei muuten saavutettaisi;

| j) | myönnetään alennuksia varastointitariffeista; |
| --- | --- |

j)

myönnetään alennuksia varastointitariffeista;

| k) | kerätään tuloja, joita tarvitaan kattamaan säänneltyihin varastoihin liittyvät pääoma- ja toimintamenot, varastointitariffien ja sellaisten siirtotariffeihin sisällytettyjen kohdennettujen maksujen muodossa, jotka kerätään ainoastaan samoissa jäsenvaltioissa sijaitseviin loppukäyttäjiin yhdistetyissä ottokohdissa, edellyttäen että tariffien avulla kerätyt tulot eivät ole sallittuja tuloja suurempia. |
| --- | --- |

k)

kerätään tuloja, joita tarvitaan kattamaan säänneltyihin varastoihin liittyvät pääoma- ja toimintamenot, varastointitariffien ja sellaisten siirtotariffeihin sisällytettyjen kohdennettujen maksujen muodossa, jotka kerätään ainoastaan samoissa jäsenvaltioissa sijaitseviin loppukäyttäjiin yhdistetyissä ottokohdissa, edellyttäen että tariffien avulla kerätyt tulot eivät ole sallittuja tuloja suurempia.

2.   Jäsenvaltioiden 1 kohdan nojalla toteuttamat toimenpiteet on rajoitettava siihen, mikä on tarpeen täyttöpolkujen ja täyttötavoitteiden saavuttamiseksi. Niiden on oltava selkeästi määriteltyjä, läpinäkyviä, oikeasuhteisia, syrjimättömiä ja todennettavissa olevia. Ne eivät saa perusteettomasti vääristää kilpailua tai kaasun sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa eivätkä ne saa vaarantaa muiden jäsenvaltioiden tai unionin kaasun toimitusvarmuutta.

3.   Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen olemassa olevan infrastruktuurin tehokkaan käytön kansallisella ja alueellisella tasolla kaasun toimitusvarmuuden edistämiseksi. Kyseiset toimenpiteet eivät saa missään tapauksessa estää tai rajoittaa rajatylittävää varastojen tai nesteytetyn maakaasun käsittelylaitosten käyttöä, eivätkä ne saa rajoittaa komission asetuksen (EU) 2017/459 (*1) mukaisesti jaettua rajat ylittävää siirtokapasiteettia.

4.   Tämän artiklan mukaisia toimenpiteitä toteuttaessaan jäsenvaltioiden on sovellettava energiatehokkuus etusijalle -periaatetta ja samalla saavutettava toimenpiteidensä tavoitteet Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (*2) mukaisesti.

6 c artikla

Varastointijärjestelyt ja taakanjakomekanismi

1.   Jäsenvaltion, jolla ei ole maanalaisia kaasuvarastoja, on varmistettava, että markkinaosapuolilla kyseisessä jäsenvaltiossa on järjestelyt sellaisten jäsenvaltioiden, joilla on maanalaisia kaasuvarastoja, maanalaisten varastointilaitteistojen haltijoiden tai muiden markkinaosapuolten kanssa. Kyseisillä järjestelyillä varmistetaan 1 päivään marraskuuta mennessä sellaisten varastointimäärien käyttö, jotka vastaavat vähintään 15:tä prosenttia sen jäsenvaltion, jolla ei ole maanalaisia kaasuvarastoja, keskimääräisestä vuotuisesta kaasunkulutuksesta viimeisten viiden vuoden aikana. Jos rajat ylittävä siirtokapasiteetti tai muut tekniset rajoitukset kuitenkin estävät jäsenvaltioita, jolla ei ole maanalaisia kaasuvarastoja, käyttämästä täysimääräisesti 15 prosentin osuutta kyseisistä varastointimääristä, kyseisen jäsenvaltion on varastoitava ainoastaan teknisesti mahdolliset määrät.

Jos tekniset rajoitukset eivät mahdollista sitä, että jäsenvaltio noudattaa ensimmäisessä alakohdassa säädettyä velvoitetta, ja kyseinen jäsenvaltio on ottanut käyttöön velvollisuuden varastoida muita polttoaineita kaasun korvaamiseksi, ensimmäisessä alakohdassa säädetty velvoite voidaan poikkeuksellisesti täyttää vastaavalla velvoitteella varastoida muita polttoaineita kuin kaasua. Asianomaisen jäsenvaltion on osoitettava tekniset rajoitukset ja toimenpiteen vastaavuus.

2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltio, jolla ei ole maanalaisia kaasuvarastoja, voi kehittää taakanjakomekanismin yhden tai useamman sellaisen jäsenvaltion kanssa, jolla on maanalaisia kaasuvarastoja (taakanjakomekanismi).

Taakanjakomekanismin on perustuttava 7 artiklan mukaisen viimeisimmän riskinarvioinnin asiaankuuluviin tietoihin, ja siinä on otettava huomioon kaikki seuraavat parametrit:

| a) | täyttötavoitteen saavuttamiseen tarkoitetun rahoitustuen kustannukset poislukien strategisten varastointivelvoitteiden täyttämisestä aiheutuvat kustannukset; |
| --- | --- |

a)

täyttötavoitteen saavuttamiseen tarkoitetun rahoitustuen kustannukset poislukien strategisten varastointivelvoitteiden täyttämisestä aiheutuvat kustannukset;

| b) | kaasumäärät, jotka tarvitaan vastaamaan suojattujen asiakkaiden kysyntään 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

kaasumäärät, jotka tarvitaan vastaamaan suojattujen asiakkaiden kysyntään 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

| c) | kaikki tekniset rajoitukset, mukaan lukien käytettävissä oleva maanalainen varastointikapasiteetti, tekninen rajat ylittävä siirtokapasiteetti ja ottonopeudet. |
| --- | --- |

c)

kaikki tekniset rajoitukset, mukaan lukien käytettävissä oleva maanalainen varastointikapasiteetti, tekninen rajat ylittävä siirtokapasiteetti ja ottonopeudet.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava taakanjakomekanismista komissiolle viimeistään 2 päivänä syyskuuta 2022. Jos taakanjakomekanismista ei päästä sopimukseen kyseiseen päivämäärään mennessä, jäsenvaltioiden, joilla ei ole maanalaisia kaasuvarastoja, on osoitettava, että ne noudattavat 1 kohtaa, ja ilmoitettava asiasta komissiolle.

3.   Siirtymätoimenpiteenä ne jäsenvaltiot, joilla ei ole maanalaisia kaasuvarastoja mutta joilla on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2022/869 (*3) tarkoitettuun viimeisimpään yhteistä etua koskevien hankkeiden luetteloon sisältyviä maanalaisia kaasuvarastoja, voivat noudattaa 1 kohtaa osittain laskemalla nesteytetyn maakaasun varastot nykyisissä kelluvissa varastointiyksiköissä, kunnes niiden maanalaiset kaasuvarastot ovat toiminnassa.

4.   Jäsenvaltiot, joilla ei ole maanalaisia kaasuvarastoja, voivat tarvittaessa tarjota markkinaosapuolille tai siirtoverkonhaltijoille kannustimia tai taloudellisia korvauksia tulovajeesta tai niiden tämän artiklan mukaisten varastointivelvoitteiden noudattamisesta aiheutuvista kustannuksista, jos tällaista tulovajetta tai tällaisia kuluja ei voida kattaa tuloilla, jotta varmistetaan niiden kaasun varastointia muihin jäsenvaltioihin koskevan velvoitteen noudattaminen 1 kohdan mukaisesti tai taakanjakomekanismin täytäntöönpano. Jos kannustin tai taloudellinen korvaus rahoitetaan perimällä vero, kyseistä veroa ei saa soveltaa rajat ylittäviin yhteenliitäntäpisteisiin.

5.   Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, mikäli jäsenvaltiolla on alueellaan sijaitsevia maanalaisia kaasuvarastoja ja kyseisten varastojen yhteenlaskettu kapasiteetti on suurempi kuin kyseisen jäsenvaltion vuotuinen kaasunkulutus, niiden jäsenvaltioiden, joilla ei ole maanalaisia kaasuvarastoja ja joilla on pääsy kyseisiin varastoihin, on joko

| a) | varmistettava, että varastointimäärät vastaavat 1 päivään marraskuuta mennessä vähintään viiden viimeisen vuoden varastointikapasiteetin keskimääräistä käyttöä, joka on määritelty ottaen huomioon muun muassa kaasuvirrat kaasunottokausina viimeisten viiden vuoden aikana niistä jäsenvaltioista, joissa varastot sijaitsevat; tai |
| --- | --- |

a)

varmistettava, että varastointimäärät vastaavat 1 päivään marraskuuta mennessä vähintään viiden viimeisen vuoden varastointikapasiteetin keskimääräistä käyttöä, joka on määritelty ottaen huomioon muun muassa kaasuvirrat kaasunottokausina viimeisten viiden vuoden aikana niistä jäsenvaltioista, joissa varastot sijaitsevat; tai

| b) | osoitettava, että a alakohdan mukaisen velvoitteen kattamaa määrää vastaava varastointikapasiteetti on varattu. |
| --- | --- |

b)

osoitettava, että a alakohdan mukaisen velvoitteen kattamaa määrää vastaava varastointikapasiteetti on varattu.

Jos jäsenvaltio, jolla ei ole maanalaisia kaasuvarastoja, voi osoittaa, että ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisen velvoitteen kattamaa määrää vastaava varastointikapasiteetti on varattu, sovelletaan 1 kohtaa.

Tämän kohdan mukainen velvoite rajoitetaan 15 prosenttiin keskimääräisestä vuotuisesta kaasunkulutuksesta viimeisten viiden vuoden aikana asianomaisessa jäsenvaltiossa.

6.   Jollei liitteessä I b toisin säädetä, jos kyseessä ovat yhdessä jäsenvaltiossa sijaitsevat maanalaiset kaasuvarastot, jotka eivät kuulu 5 kohdan soveltamisalaan mutta jotka on liitetty suoraan toisen jäsenvaltion markkina-alueeseen, kyseisen toisen jäsenvaltion on varmistettava, että varastointimäärät vastaavat 1 päivään marraskuuta mennessä vähintään asiaankuuluvassa rajatylittävässä pisteessä viimeisten viiden vuoden aikana varatun varastointikapasiteetin keskiarvoa.

6 d artikla

Valvonta ja täytäntöönpano

1.   Varastointilaitteiston haltijoiden on ilmoitettava täyttötaso kunkin sellaisen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jossa asianomaiset maanalaiset kaasuvarastot sijaitsevat, ja tarvittaessa kyseisen jäsenvaltion nimeämälle yhteisölle, jäljempänä ’nimetty yhteisö’, seuraavasti:

| a) | vuoden 2022 osalta: kustakin liitteessä I a esitetystä välitavoitteesta; ja |
| --- | --- |

a)

vuoden 2022 osalta: kustakin liitteessä I a esitetystä välitavoitteesta; ja

| b) | vuodesta 2023 alkaen: 6 a artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

vuodesta 2023 alkaen: 6 a artiklan 4 kohdan mukaisesti.

2.   Toimivaltaisen viranomaisen ja tapauksen mukaan kunkin jäsenvaltion nimetyn yhteisön on seurattava alueellaan sijaitsevien maanalaisten kaasuvarastojen täyttötasoja kunkin kuukauden lopussa ja ilmoitettava tulokset komissiolle ilman aiheetonta viivytystä.

Komissio voi myös tarvittaessa pyytää Euroopan unionin energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirastoa (ACER) avustamaan tällaisessa seurannassa.

3.   Komissio raportoi säännöllisesti kaasualan koordinointiryhmälle toimivaltaisen viranomaisen ja tapauksen mukaan kunkin jäsenvaltion nimetyn yhteisön toimittamien tietojen perusteella.

4.   Kaasualan koordinointiryhmä avustaa komissiota täyttöpolkujen ja täyttötavoitteiden valvonnassa ja laatii komissiolle ohjeita asianmukaisista toimenpiteistä, joilla varmistetaan vaatimusten noudattaminen, jos jäsenvaltiot poikkeavat täyttöpoluista tai eivät saavuta täyttötavoitteita.

5.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta saavutetaan täyttöpolut ja täyttötavoitteet ja jotta markkinaosapuolet panevat täytäntöön varastointivelvoitteet, jotka ovat tarpeen niiden saavuttamiseksi, muun muassa määräämällä kyseisille markkinaosapuolille riittävän varoittavia seuraamuksia ja sakkoja.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viipymättä tämän kohdan nojalla toteutetuista täytäntöönpanotoimenpiteistä.

6.   Jos on tarkoitus vaihtaa kaupallisesti arkaluonteisia tietoja, komissio voi kutsua koolle kaasualan koordinointiryhmän kokouksia, jotka on rajattu sille ja jäsenvaltioille.

7.   Kaikki vaihdettavat tiedot on rajoitettava siihen, mikä on välttämätöntä tämän asetuksen noudattamisen valvomiseksi.

Komissio, kansalliset sääntelyviranomaiset ja jäsenvaltiot säilyttävät velvoitteidensa suorittamiseksi saatujen kaupallisesti arkaluonteisten tietojen luottamuksellisuuden.

(*1)  Komission asetus (EU) 2017/459, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2017, kaasunsiirtojärjestelmien kapasiteetinjakomekanismien verkkosäännön vahvistamisesta ja asetuksen (EU) N:o 984/2013 kumoamisesta (EUVL L 72, 17.3.2017, s. 1)"

*1

(*2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1)."

*2

(*3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/869, annettu 30 päivänä toukokuuta 2022, Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista, asetusten (EY) N:o 715/2009, (EU) 2019/942 ja (EU) 2019/943 ja direktiivien 2009/73/EY ja (EU) 2019/944 muuttamisesta ja asetuksen (EU) N:o 347/2013 kumoamisesta (EUVL L 152, 3.6.2022, s. 45).”;"

*3

| 3) | muutetaan 7 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Kaasu-ENTSOn on tehtävä viimeistään 1 päivänä syyskuuta 2022 unioninlaajuinen simulaatio kaasuntoimituksen ja infrastruktuurin häiriöiden skenaarioista, mukaan lukien skenaariot yhden toimituslähteen pitkäaikaisesta häiriöstä. Simulaation on sisällettävä hätätilanteessa käytettävien kaasun toimituskäytävien määrittäminen ja niiden arviointi sekä siinä on myös yksilöitävä, mitkä jäsenvaltiot voivat puuttua tunnistettuihin riskeihin, jotka liittyvät muun muassa nesteytettyyn maakaasuun. Kaasu-ENTSOn on määritettävä kaasun toimituksen ja infrastruktuurin häiriöiden skenaariot ja simulaation menetelmä yhteistyössä kaasualan koordinointiryhmän kanssa. Kaasu-ENTSOn on varmistettava, että sen skenaarioissaan käyttämät mallintamisoletukset ovat riittävän avoimia ja saatavilla. Kaasun toimituksen ja infrastruktuurin häiriöiden skenaarioiden unioninlaajuinen simulaatio on toistettava joka neljäs vuosi paitsi jos sitä on olosuhteiden vuoksi päivitettävä useammin.”; |
| --- | --- | --- |

3)

muutetaan 7 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Kaasu-ENTSOn on tehtävä viimeistään 1 päivänä syyskuuta 2022 unioninlaajuinen simulaatio kaasuntoimituksen ja infrastruktuurin häiriöiden skenaarioista, mukaan lukien skenaariot yhden toimituslähteen pitkäaikaisesta häiriöstä. Simulaation on sisällettävä hätätilanteessa käytettävien kaasun toimituskäytävien määrittäminen ja niiden arviointi sekä siinä on myös yksilöitävä, mitkä jäsenvaltiot voivat puuttua tunnistettuihin riskeihin, jotka liittyvät muun muassa nesteytettyyn maakaasuun. Kaasu-ENTSOn on määritettävä kaasun toimituksen ja infrastruktuurin häiriöiden skenaariot ja simulaation menetelmä yhteistyössä kaasualan koordinointiryhmän kanssa. Kaasu-ENTSOn on varmistettava, että sen skenaarioissaan käyttämät mallintamisoletukset ovat riittävän avoimia ja saatavilla. Kaasun toimituksen ja infrastruktuurin häiriöiden skenaarioiden unioninlaajuinen simulaatio on toistettava joka neljäs vuosi paitsi jos sitä on olosuhteiden vuoksi päivitettävä useammin.”;

| b) | lisätään 4 kohtaan alakohta seuraavasti:






  ”g) | ottamalla huomioon skenaariot yhden toimituslähteen pitkäaikaisesta häiriöstä.”; |
| --- | --- | --- |

b)

lisätään 4 kohtaan alakohta seuraavasti:

”g)

ottamalla huomioon skenaariot yhden toimituslähteen pitkäaikaisesta häiriöstä.”;

| 4) | lisätään 16 artiklaan kohta seuraavasti:

  ”3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän asetuksen mukaiset varastointivelvoitteet täytetään, käyttämällä unionissa sijaitsevia varastoja. Jäsenvaltioiden ja energiayhteisön sopimuspuolten yhteistyöhön voi kuitenkin sisältyä vapaaehtoisia järjestelyjä energiayhteisön sopimuspuolten tarjoaman varastointikapasiteetin käyttämiseksi ylimääräisten kaasumäärien varastoimiseksi jäsenvaltioille.”; |
| --- | --- |

4)

lisätään 16 artiklaan kohta seuraavasti:

”3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän asetuksen mukaiset varastointivelvoitteet täytetään, käyttämällä unionissa sijaitsevia varastoja. Jäsenvaltioiden ja energiayhteisön sopimuspuolten yhteistyöhön voi kuitenkin sisältyä vapaaehtoisia järjestelyjä energiayhteisön sopimuspuolten tarjoaman varastointikapasiteetin käyttämiseksi ylimääräisten kaasumäärien varastoimiseksi jäsenvaltioille.”;

| 5) | lisätään artikla seuraavasti:

  ”17 a artikla
  Komission raportointi

  1.   Komissio antaa viimeistään 28 päivänä helmikuuta 2023 ja sen jälkeen vuosittain Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, joka sisältää seuraavat:






  a) | yleiskatsaus toimenpiteistä, joita jäsenvaltiot ovat toteuttaneet varastointivelvoitteiden täyttämiseksi; |
| --- | --- | --- |

5)

lisätään artikla seuraavasti:

”17 a artikla

Komission raportointi

1.   Komissio antaa viimeistään 28 päivänä helmikuuta 2023 ja sen jälkeen vuosittain Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, joka sisältää seuraavat:

a)

yleiskatsaus toimenpiteistä, joita jäsenvaltiot ovat toteuttaneet varastointivelvoitteiden täyttämiseksi;

| b) | selvitys asetuksen (EY) N:o 715/2009 3 a artiklassa säädettyyn sertifiointimenettelyyn tarvittavasta ajasta; |
| --- | --- |

b)

selvitys asetuksen (EY) N:o 715/2009 3 a artiklassa säädettyyn sertifiointimenettelyyn tarvittavasta ajasta;

| c) | selvitys komission pyytämistä toimenpiteistä, joilla varmistetaan täyttöpolkujen ja täyttötavoitteiden noudattaminen; |
| --- | --- |

c)

selvitys komission pyytämistä toimenpiteistä, joilla varmistetaan täyttöpolkujen ja täyttötavoitteiden noudattaminen;

| d) | analyysi tämän asetuksen mahdollisista vaikutuksista kaasun hintoihin ja mahdollisiin kaasusäästöihin liittyen 6 b artiklan 4 kohtaan.”; |
| --- | --- |

d)

analyysi tämän asetuksen mahdollisista vaikutuksista kaasun hintoihin ja mahdollisiin kaasusäästöihin liittyen 6 b artiklan 4 kohtaan.”;

| 6) | lisätään artikla seuraavasti:

  ”18 a artikla
  Komiteamenettely

  1.   Komissiota avustaa komitea. Tämä komitea on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 182/2011 (*4) tarkoitettu komitea.


  2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.



  (*4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).”;" |
| --- | --- |

6)

lisätään artikla seuraavasti:

”18 a artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa komitea. Tämä komitea on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 182/2011 (*4) tarkoitettu komitea.

2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

(*4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).”;"

*4

| 7) | lisätään 20 artiklaan kohta seuraavasti:

  ”4.   Edellä olevaa 6 a–6 d artiklaa ei sovelleta Irlantiin, Kyprokseen tai Maltaan niin kauan kuin niitä ei ole liitetty suoraan minkään muun jäsenvaltion yhteenliitettyyn kaasuverkkoon.”; |
| --- | --- |

7)

lisätään 20 artiklaan kohta seuraavasti:

”4.   Edellä olevaa 6 a–6 d artiklaa ei sovelleta Irlantiin, Kyprokseen tai Maltaan niin kauan kuin niitä ei ole liitetty suoraan minkään muun jäsenvaltion yhteenliitettyyn kaasuverkkoon.”;

| 8) | lisätään 22 artiklaan kohta seuraavasti:

  ”Edellä olevan 2 artiklan 27–31 kohtaa, 6 a–6 d artiklaa, 16 artiklan 3 kohtaa, 17 a artiklaa, 18 a artiklaa, 20 artiklan 4 kohtaa sekä liitteitä I a ja I b sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2025.”; |
| --- | --- |

8)

lisätään 22 artiklaan kohta seuraavasti:

”Edellä olevan 2 artiklan 27–31 kohtaa, 6 a–6 d artiklaa, 16 artiklan 3 kohtaa, 17 a artiklaa, 18 a artiklaa, 20 artiklan 4 kohtaa sekä liitteitä I a ja I b sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2025.”;

| 9) | tämän asetuksen liitteessä oleva teksti lisätään liitteiksi I a ja I b. |
| --- | --- |

9)

tämän asetuksen liitteessä oleva teksti lisätään liitteiksi I a ja I b.

2 artikla

Asetuksen (EY) N:o 715/2009 muuttaminen

Muutetaan asetus (EY) N:o 715/2009 seuraavasti:

| 1) | lisätään artikla seuraavasti:

  ”3 a artikla
  Varastointilaitteiston haltijoiden sertifiointi

  1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jokainen varastointilaitteiston haltija, mukaan lukien mikä tahansa siirtoverkon haltijan määräysvallassa oleva varastointilaitteiston haltija, on tässä artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti joko kansallisen sääntelyviranomaisen tai asianomaisen jäsenvaltion Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1938 (*5) 3 artiklan 2 kohdan nojalla nimeämän muun toimivaltaisen viranomaisen, kummassakin tapauksessa ’sertifioiva viranomainen’, sertifioima.
  Tätä artiklaa sovelletaan myös varastointilaitteiston haltijoihin, jotka ovat sellaisten siirtoverkonhaltijoiden määräysvallassa, jotka on jo sertifioitu direktiivin 2009/73/EY 9, 10 ja 11 artiklassa vahvistettujen eriyttämissääntöjen mukaisesti.


  2.   Sertifioivan viranomaisen on annettava sertifiointia koskeva päätösluonnos niiden varastointilaitteiston haltijoiden osalta, joiden käyttämien maanalaisten kaasuvarastojen kapasiteetti on yli 3,5 TWh, kun kaikki varastot oli varastointilaitteiston haltijoiden lukumäärästä riippumatta täytetty 31 päivänä maaliskuuta 2021 ja 31 päivänä maaliskuuta 2022 tasolle, joka oli keskimäärin alle 30 prosenttia niiden enimmäiskapasiteetista, viimeistään 1 päivänä helmikuuta 2023 tai 150 työpäivän kuluessa 9 kohdan mukaisen ilmoituksen vastaanottamispäivästä.
  Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen varastointilaitteiston haltijoiden osalta sertifioivan viranomaisen on pyrittävä parhaansa mukaan antamaan sertifiointia koskeva päätösluonnos viimeistään 1 päivänä marraskuuta 2022.
  Kaikkien muiden varastointilaitteiston haltijoiden osalta sertifioivan viranomaisen on annettava sertifiointia koskeva päätösluonnos viimeistään 2 päivänä tammikuuta 2024 tai 18 kuukauden kuluessa tai 8 tai 9 kohdan mukaisen ilmoituksen vastaanottamisesta.


  3.   Arvioidessaan energian toimitusvarmuuteen kohdistuvaa riskiä unionissa sertifioivan viranomaisen on otettava huomioon kaikki kaasun toimitusvarmuuteen kansallisella, alueellisella tai unionin tasolla liittyvät riskit sekä tällaisia riskejä mahdollisesti vähentävät seikat, jotka johtuvat muun muassa seuraavista:






  a) | omistus-, toimitus- tai muut kaupalliset suhteet, jotka voisivat vaikuttaa kielteisesti varastointilaitteiston haltijan kannustimiin ja kykyyn täyttää maanalainen kaasuvarasto; |
| --- | --- | --- |

1)

lisätään artikla seuraavasti:

”3 a artikla

Varastointilaitteiston haltijoiden sertifiointi

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jokainen varastointilaitteiston haltija, mukaan lukien mikä tahansa siirtoverkon haltijan määräysvallassa oleva varastointilaitteiston haltija, on tässä artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti joko kansallisen sääntelyviranomaisen tai asianomaisen jäsenvaltion Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1938 (*5) 3 artiklan 2 kohdan nojalla nimeämän muun toimivaltaisen viranomaisen, kummassakin tapauksessa ’sertifioiva viranomainen’, sertifioima.

Tätä artiklaa sovelletaan myös varastointilaitteiston haltijoihin, jotka ovat sellaisten siirtoverkonhaltijoiden määräysvallassa, jotka on jo sertifioitu direktiivin 2009/73/EY 9, 10 ja 11 artiklassa vahvistettujen eriyttämissääntöjen mukaisesti.

2.   Sertifioivan viranomaisen on annettava sertifiointia koskeva päätösluonnos niiden varastointilaitteiston haltijoiden osalta, joiden käyttämien maanalaisten kaasuvarastojen kapasiteetti on yli 3,5 TWh, kun kaikki varastot oli varastointilaitteiston haltijoiden lukumäärästä riippumatta täytetty 31 päivänä maaliskuuta 2021 ja 31 päivänä maaliskuuta 2022 tasolle, joka oli keskimäärin alle 30 prosenttia niiden enimmäiskapasiteetista, viimeistään 1 päivänä helmikuuta 2023 tai 150 työpäivän kuluessa 9 kohdan mukaisen ilmoituksen vastaanottamispäivästä.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen varastointilaitteiston haltijoiden osalta sertifioivan viranomaisen on pyrittävä parhaansa mukaan antamaan sertifiointia koskeva päätösluonnos viimeistään 1 päivänä marraskuuta 2022.

Kaikkien muiden varastointilaitteiston haltijoiden osalta sertifioivan viranomaisen on annettava sertifiointia koskeva päätösluonnos viimeistään 2 päivänä tammikuuta 2024 tai 18 kuukauden kuluessa tai 8 tai 9 kohdan mukaisen ilmoituksen vastaanottamisesta.

3.   Arvioidessaan energian toimitusvarmuuteen kohdistuvaa riskiä unionissa sertifioivan viranomaisen on otettava huomioon kaikki kaasun toimitusvarmuuteen kansallisella, alueellisella tai unionin tasolla liittyvät riskit sekä tällaisia riskejä mahdollisesti vähentävät seikat, jotka johtuvat muun muassa seuraavista:

a)

omistus-, toimitus- tai muut kaupalliset suhteet, jotka voisivat vaikuttaa kielteisesti varastointilaitteiston haltijan kannustimiin ja kykyyn täyttää maanalainen kaasuvarasto;

| b) | ne unionin oikeudet ja velvoitteet kolmannen maan suhteen, jotka johtuvat kansainvälisestä oikeudesta, myös sellaisesta yhden tai useamman kolmannen maan kanssa tehdystä sopimuksesta, jossa unioni on osapuolena ja jossa käsitellään energian toimitusvarmuutta; |
| --- | --- |

b)

ne unionin oikeudet ja velvoitteet kolmannen maan suhteen, jotka johtuvat kansainvälisestä oikeudesta, myös sellaisesta yhden tai useamman kolmannen maan kanssa tehdystä sopimuksesta, jossa unioni on osapuolena ja jossa käsitellään energian toimitusvarmuutta;

| c) | ne asianomaisten jäsenvaltioiden oikeudet ja velvoitteet kolmannen maan suhteen, jotka johtuvat asianomaisten jäsenvaltioiden yhden tai useamman kolmannen maan kanssa tekemistä sopimuksista, sikäli kuin kyseiset sopimukset ovat unionin oikeuden mukaisia; tai |
| --- | --- |

c)

ne asianomaisten jäsenvaltioiden oikeudet ja velvoitteet kolmannen maan suhteen, jotka johtuvat asianomaisten jäsenvaltioiden yhden tai useamman kolmannen maan kanssa tekemistä sopimuksista, sikäli kuin kyseiset sopimukset ovat unionin oikeuden mukaisia; tai

| d) | kaikki muut tapaukseen liittyvät erityiset tosiseikat ja olosuhteet. |
| --- | --- |

d)

kaikki muut tapaukseen liittyvät erityiset tosiseikat ja olosuhteet.

4.   Jos sertifioiva viranomainen katsoo, että henkilö, joka käyttää suoraan tai välillisesti määräysvaltaa varastointilaitteiston haltijassa tai käyttää oikeuksia siihen nähden direktiivin 2009/73/EY 9 artiklassa tarkoitetulla tavalla, voisi vaarantaa unionin tai minkä tahansa jäsenvaltion energian toimitusvarmuuden tai keskeiset turvallisuusedut, sertifioivan viranomaisen on evättävä sertifiointi. Vaihtoehtoisesti sertifioiva viranomainen voi antaa sertifiointia koskevan päätöksen ehdoin, joilla varmistetaan, että vähennetään riittävästi sellaisia riskejä, jotka voisivat vaikuttaa kielteisesti maanalaisten kaasuvarastojen täyttämiseen, edellyttäen että ehtojen toteutettavuus voidaan täysin varmistaa tehokkaalla täytäntöönpanolla ja seurannalla. Tällaisiin ehtoihin voi kuulua erityisesti vaatimus siitä, että varastointilaitteiston omistaja tai varastointilaitteiston haltija siirtää varastointilaitteiston hallinnoinnin.

5.   Jos sertifioiva viranomainen katsoo, että kaasun toimitukseen liittyviä riskejä ei voida vähentää 4 kohdan mukaisilla ehdoilla, muun muassa velvoittamalla varastointilaitteiston omistaja tai varastointilaitteiston haltija siirtämään varastointilaitteiston hallinnointi, ja se evää sen vuoksi sertifioinnin, sen on

| a) | vaadittava varastointilaitteiston omistajaa tai varastointilaitteiston haltijaa tai henkilöä, jonka se katsoo voivan vaarantaa unionin tai minkä tahansa jäsenvaltion energian toimitusvarmuuden tai keskeiset turvallisuusedut, luopumaan osakeomistuksestaan tai oikeuksistaan varastointilaitteiston omistukseen tai varastointilaitteiston haltijan omistukseen nähden, ja asetettava määräaika tällaiselle luovutukselle; |
| --- | --- |

a)

vaadittava varastointilaitteiston omistajaa tai varastointilaitteiston haltijaa tai henkilöä, jonka se katsoo voivan vaarantaa unionin tai minkä tahansa jäsenvaltion energian toimitusvarmuuden tai keskeiset turvallisuusedut, luopumaan osakeomistuksestaan tai oikeuksistaan varastointilaitteiston omistukseen tai varastointilaitteiston haltijan omistukseen nähden, ja asetettava määräaika tällaiselle luovutukselle;

| b) | määrättävä tarvittaessa väliaikaisia toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että tällainen henkilö ei voi käyttää mitään määräysvaltaa tai oikeutta kyseiseen varastointilaitteiston omistajaan tai varastointilaitteiston haltijaan nähden osakeomistuksesta tai oikeuksista luopumiseen saakka; ja |
| --- | --- |

b)

määrättävä tarvittaessa väliaikaisia toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että tällainen henkilö ei voi käyttää mitään määräysvaltaa tai oikeutta kyseiseen varastointilaitteiston omistajaan tai varastointilaitteiston haltijaan nähden osakeomistuksesta tai oikeuksista luopumiseen saakka; ja

| c) | toteutettava asianmukaisia kompensoivia toimenpiteitä kansallisen lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

toteutettava asianmukaisia kompensoivia toimenpiteitä kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

6.   Sertifioivan viranomaisen on ilmoitettava sertifiointia koskevasta päätösluonnoksestaan komissiolle viipymättä ja toimitettava sille kaikki asiaankuuluvat tiedot.

Komissio antaa sertifiointia koskevasta päätösluonnoksesta lausunnon sertifioivalle viranomaiselle 25 työpäivän kuluessa tällaisesta ilmoituksesta. Sertifioivan viranomaisen on otettava komission lausunto mahdollisimman tarkasti huomioon.

7.   Sertifioivan viranomaisen on annettava sertifiointia koskeva päätös 25 työpäivän kuluessa komission lausunnon vastaanottamisesta.

8.   Ennen kuin uusi maanalainen kaasuvarasto otetaan käyttöön, varastointilaitteiston haltija on sertifioitava 1–7 kohdan mukaisesti. Varastointilaitteiston haltijan on ilmoitettava sertifioivalle viranomaiselle aikomuksestaan ottaa varasto käyttöön.

9.   Varastointilaitteiston haltijoiden on ilmoitettava asiaankuuluvalle sertifioivalle viranomaiselle kaikista suunnitelluista liiketoimista, jotka edellyttäisivät uudelleenarviointia siitä, täyttävätkö ne 1–4 kohdassa säädetyt sertifiointivaatimukset.

10.   Sertifioivien viranomaisten on jatkuvasti valvottava varastointilaitteiston haltijoita 1–4 kohdassa säädettyjen sertifiointivaatimusten noudattamisen osalta. Niiden on aloitettava sertifiointimenettely vaatimusten noudattamisen uudelleenarvioimiseksi seuraavissa olosuhteissa:

| a) | kun varastointilaitteiston haltija vastaanottaa 8 tai 9 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen; |
| --- | --- |

a)

kun varastointilaitteiston haltija vastaanottaa 8 tai 9 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen;

| b) | omasta aloitteestaan, jos niiden tiedossa on, että suunniteltu muutos varastointilaitteiston haltijan suhteen käytetyissä oikeuksissa tai vaikutusvallassa voisi johtaa 1, 2 ja 3 kohdan vaatimusten noudattamatta jättämiseen; |
| --- | --- |

b)

omasta aloitteestaan, jos niiden tiedossa on, että suunniteltu muutos varastointilaitteiston haltijan suhteen käytetyissä oikeuksissa tai vaikutusvallassa voisi johtaa 1, 2 ja 3 kohdan vaatimusten noudattamatta jättämiseen;

| c) | komission perustellusta pyynnöstä. |
| --- | --- |

c)

komission perustellusta pyynnöstä.

11.   Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen omilla alueillaan sijaitsevien maanalaisten kaasuvarastojen jatkuvan toiminnan. Kyseisten maanalaisten kaasuvarastojen toiminta voidaan lopettaa vasta, jos tekniset ja turvallisuutta koskevat edellytykset eivät täyty tai jos sertifioiva viranomainen katsoo arvioinnin tehtyään ja otettuaan huomioon Kaasu-ENTSOn lausunnon, että tällainen toiminnan lopettaminen ei heikentäisi kaasun toimitusvarmuutta unionin tai kansallisella tasolla.

Tarvittaessa on toteutettava asianmukaisia kompensoivia toimenpiteitä, jos toiminnan lopettamista ei ole sallittu.

12.   Komissio voi antaa tämän artiklan soveltamista koskevaa ohjausta.

13.   Tätä artiklaa ei sovelleta nesteytetyn maakaasun käsittelylaitosten osiin, joita käytetään varastointiin.

(*5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/1938, annettu 25 päivänä lokakuuta 2017, toimista kaasun toimitusvarmuuden turvaamiseksi ja asetuksen (EU) N:o 994/2010 kumoamisesta (EUVL L 280, 28.10.2017, s. 1).”;"

*5

| 2) | lisätään 13 artiklaan kohta seuraavasti:

  ”3.   Kansallinen sääntelyviranomainen voi soveltaa kapasiteettiin perustuviin siirto- ja jakelutariffeihin maanalaisten kaasuvarastojen ja nesteytetyn maakaasun käsittelylaitosten yhteydessä olevissa syöttö- ja ottokohdissa enintään 100 prosentin alennusta sikäli ja siinä laajuudessa kuin useampaan kuin yhteen siirto- tai jakeluverkkoon yhteydessä olevaa tällaista varastoa ei käytetä vaihtoehtona yhteenliitäntäpisteelle.
  Tätä kohtaa sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2025.” |
| --- | --- |

2)

lisätään 13 artiklaan kohta seuraavasti:

”3.   Kansallinen sääntelyviranomainen voi soveltaa kapasiteettiin perustuviin siirto- ja jakelutariffeihin maanalaisten kaasuvarastojen ja nesteytetyn maakaasun käsittelylaitosten yhteydessä olevissa syöttö- ja ottokohdissa enintään 100 prosentin alennusta sikäli ja siinä laajuudessa kuin useampaan kuin yhteen siirto- tai jakeluverkkoon yhteydessä olevaa tällaista varastoa ei käytetä vaihtoehtona yhteenliitäntäpisteelle.

Tätä kohtaa sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2025.”

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 29 päivänä kesäkuuta 2022.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

R. METSOLA

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

F. RIESTER

---

(1)  Lausunto annettu 18. toukokuuta 2022 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 23. kesäkuuta 2022 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 28 kesäkuuta 2022.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/1938, annettu 25 päivänä lokakuuta 2017, toimista kaasun toimitusvarmuuden turvaamiseksi ja asetuksen (EU) N:o 994/2010 kumoamisesta (EUVL L 280, 28.10.2017, s. 1).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

4

(5)  Komission asetus (EU) 2017/459, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2017, kaasunsiirtojärjestelmien kapasiteetinjakomekanismien verkkosäännön vahvistamisesta ja asetuksen (EU) N:o 984/2013 kumoamisesta (EUVL L 72, 17.3.2017, s. 1).

5

(6)  Neuvoston direktiivi 2008/114/EY, annettu 8 päivänä joulukuuta 2008, Euroopan elintärkeän infrastruktuurin määrittämisestä ja nimeämisestä sekä arvioinnista, joka koskee tarvetta parantaa sen suojaamista (EUVL L 345, 23.12.2008, s. 75).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 715/2009, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, maakaasunsiirtoverkkoihin pääsyä koskevista edellytyksistä ja asetuksen (EY) N:o 1775/2005 kumoamisesta (EUVL L 211, 14.8.2009, s. 36).

8

---

LIITE

”LIITE I a (1)

Vuoden 2022 täyttöpolku välitavoitteineen ja täyttötavoitteet jäsenvaltioille, joilla on maanalaisia kaasuvarastoja

| Jäsenvaltio | Elokuun 1. päivän välitavoite | Syyskuun 1. päivän välitavoite | Lokakuun 1. päivän välitavoite | Marraskuun 1. päivän välitavoite |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | 49 % | 60 % | 70 % | 80 % |
| BE | 49 % | 62 % | 75 % | 80 % |
| BG | 49 % | 61 % | 75 % | 80 % |
| CZ | 60 % | 67 % | 74 % | 80 % |
| DE | 45 % | 53 % | 80 % | 80 % |
| DK | 61 % | 68 % | 74 % | 80 % |
| ES | 71 % | 74 % | 77 % | 80 % |
| FR | 52 % | 65 % | 72 % | 80 % |
| HR | 49 % | 60 % | 70 % | 80 % |
| HU | 51 % | 60 % | 70 % | 80 % |
| IT | 58 % | 66 % | 73 % | 80 % |
| LV | 57 % | 65 % | 72 % | 80 % |
| NL | 54 % | 62 % | 71 % | 80 % |
| PL | 80 % | 80 % | 80 % | 80 % |
| PT | 72 % | 75 % | 77 % | 80 % |
| RO | 46 % | 57 % | 66 % | 80 % |
| SE | 40 % | 53 % | 67 % | 80 % |
| SK | 49 % | 60 % | 70 % | 80 % |

Jäsenvaltio

Elokuun 1. päivän välitavoite

Syyskuun 1. päivän välitavoite

Lokakuun 1. päivän välitavoite

Marraskuun 1. päivän välitavoite

AT

49 %

60 %

70 %

80 %

BE

49 %

62 %

75 %

80 %

BG

49 %

61 %

75 %

80 %

CZ

60 %

67 %

74 %

80 %

DE

45 %

53 %

80 %

80 %

DK

61 %

68 %

74 %

80 %

ES

71 %

74 %

77 %

80 %

FR

52 %

65 %

72 %

80 %

HR

49 %

60 %

70 %

80 %

HU

51 %

60 %

70 %

80 %

IT

58 %

66 %

73 %

80 %

LV

57 %

65 %

72 %

80 %

NL

54 %

62 %

71 %

80 %

PL

80 %

80 %

80 %

80 %

PT

72 %

75 %

77 %

80 %

RO

46 %

57 %

66 %

80 %

SE

40 %

53 %

67 %

80 %

SK

49 %

60 %

70 %

80 %

LIITE I b

Jaettu vastuu täyttötavoitteesta ja täyttöpolusta

Saksan liittotasavalta ja Itävallan tasavalta jakavat vastuun Haidach- ja 7Fields-varastoista 6 a artiklan mukaisen täyttötavoitteen ja täyttöpolun osalta. Kyseisen vastuun tarkka suhde ja laajuus Saksan liittotasavallan ja Itävallan tasavallan osalta edellyttävät kyseisten jäsenvaltioiden kahdenvälistä sopimusta.

---

(1)  Tähän liitteeseen sovelletaan kunkin jäsenvaltion suhteellisia velvoitteita tämän asetuksen, erityisesti 6 a, 6 b ja 6 c artiklan mukaisesti.

1

Niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka kuuluvat 6 a artiklan 2 kohdan soveltamisalaan, suhteellinen välitavoite lasketaan kertomalla taulukossa ilmoitettu arvo 35 prosentin rajalla ja jakamalla tulos 80 prosentilla.

---

| 30.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 173/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 173/34

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2022/1033,

annettu 29 päivänä kesäkuuta 2022,

asetuksen (EU) N:o 1305/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteestä, jolla voidaan tarjota poikkeuksellista väliaikaista tukea Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen vastatoimena

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 42 artiklan ja 43 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen seuraukset ovat vaikuttaneet unionin viljelijöihin ja maaseutuyrityksiin ennennäkemättömällä tavalla. Erityisesti energian, lannoitteiden ja rehun hintojen nousu on aiheuttanut taloudellisia häiriöitä unionin maatalousalalle ja maaseutuyhteisöille ja johtanut maataloustuotteiden jalostuksen, kaupan pitämisen tai kehittämisen alalla toimivien viljelijöiden ja pienten maaseutuyritysten maksuvalmiusongelmiin. Näin on muodostunut poikkeuksellinen tilanne, johon on puututtava uudella poikkeuksellisella toimenpiteellä. |
| --- | --- |

(1)

Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen seuraukset ovat vaikuttaneet unionin viljelijöihin ja maaseutuyrityksiin ennennäkemättömällä tavalla. Erityisesti energian, lannoitteiden ja rehun hintojen nousu on aiheuttanut taloudellisia häiriöitä unionin maatalousalalle ja maaseutuyhteisöille ja johtanut maataloustuotteiden jalostuksen, kaupan pitämisen tai kehittämisen alalla toimivien viljelijöiden ja pienten maaseutuyritysten maksuvalmiusongelmiin. Näin on muodostunut poikkeuksellinen tilanne, johon on puututtava uudella poikkeuksellisella toimenpiteellä.

| (2) | Venäjän Ukrainaan kohdistamasta hyökkäyksestä unionin maatalous- ja elintarvikealoille aiheutuviin vaikutuksiin reagoimiseksi tällä asetuksella olisi säädettävä uudesta poikkeuksellisesta ja väliaikaisesta toimenpiteestä, jolla puututaan maataloustoiminnan ja maataloustuotteiden jalostuksen, kaupan pitämisen tai kehittämisen aloilla toimivien pienyritysten jatkuvuuden vaarantaviin maksuvalmiusongelmiin. |
| --- | --- |

(2)

Venäjän Ukrainaan kohdistamasta hyökkäyksestä unionin maatalous- ja elintarvikealoille aiheutuviin vaikutuksiin reagoimiseksi tällä asetuksella olisi säädettävä uudesta poikkeuksellisesta ja väliaikaisesta toimenpiteestä, jolla puututaan maataloustoiminnan ja maataloustuotteiden jalostuksen, kaupan pitämisen tai kehittämisen aloilla toimivien pienyritysten jatkuvuuden vaarantaviin maksuvalmiusongelmiin.

| (3) | Tässä asetuksessa säädetyn toimenpiteen mukaisen tuen, jolla pyritään varmistamaan unionin maatalous- ja elintarvikealan yritysten kilpailukyky ja maatilojen elinkelpoisuus, olisi keskitettävä käytettävissä olevat varat niihin tuensaajiin, joihin Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen seuraukset eniten vaikuttavat, ja kyseistä tukea olisi myönnettävä puolueettomin ja syrjimättömin perustein. Tällaisiin perusteisiin olisi viljelijöiden osalta voitava kuulua tuotantoalat, tuotantosuunnat tai tilarakenteet ja pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ’pk-yritykset’, osalta alat, toimintatyypit, aluetyypit ja muut erityisrajoitteet. |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädetyn toimenpiteen mukaisen tuen, jolla pyritään varmistamaan unionin maatalous- ja elintarvikealan yritysten kilpailukyky ja maatilojen elinkelpoisuus, olisi keskitettävä käytettävissä olevat varat niihin tuensaajiin, joihin Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen seuraukset eniten vaikuttavat, ja kyseistä tukea olisi myönnettävä puolueettomin ja syrjimättömin perustein. Tällaisiin perusteisiin olisi viljelijöiden osalta voitava kuulua tuotantoalat, tuotantosuunnat tai tilarakenteet ja pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ’pk-yritykset’, osalta alat, toimintatyypit, aluetyypit ja muut erityisrajoitteet.

| (4) | Unionin maatalousalan tämänhetkinen vakava kriisi vahvistaa, että siirtymistä kohti kestävyyttä on nopeutettava, jotta tuleviin kriiseihin voidaan varautua paremmin. Tässä asetuksessa säädetyn toimenpiteen mukainen tuki ei sen vuoksi saisi johtaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1305/2013 (3) 59 artiklan 6 kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin varatun Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) kokonaisrahoitusosuuden pienenemiseen. |
| --- | --- |

(4)

Unionin maatalousalan tämänhetkinen vakava kriisi vahvistaa, että siirtymistä kohti kestävyyttä on nopeutettava, jotta tuleviin kriiseihin voidaan varautua paremmin. Tässä asetuksessa säädetyn toimenpiteen mukainen tuki ei sen vuoksi saisi johtaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1305/2013 (3) 59 artiklan 6 kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin varatun Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) kokonaisrahoitusosuuden pienenemiseen.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyn toimenpiteen kiireellisyyden sekä sen tilapäisyyden ja poikkeuksellisen luonteen vuoksi olisi vahvistettava kertaluonteinen maksu ja toimenpiteen viimeinen mahdollinen soveltamispäivä. Olisi myös noudatettava periaatetta, jonka mukaan komissio suorittaa maksut talousarviomäärärahojen mukaisesti ja käytettävissä olevien varojen rajoissa. |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyn toimenpiteen kiireellisyyden sekä sen tilapäisyyden ja poikkeuksellisen luonteen vuoksi olisi vahvistettava kertaluonteinen maksu ja toimenpiteen viimeinen mahdollinen soveltamispäivä. Olisi myös noudatettava periaatetta, jonka mukaan komissio suorittaa maksut talousarviomäärärahojen mukaisesti ja käytettävissä olevien varojen rajoissa.

| (6) | Jotta niille viljelijöille tai pk-yrityksille, joihin vakavimmat vaikutukset kohdistuvat, voitaisiin myöntää suurempaa tukea, on aiheellista antaa jäsenvaltioille mahdollisuus mukauttaa kertaluontoisten korvausten tasoa tiettyjen tukikelpoisten tuensaajaryhmien osalta esimerkiksi vahvistamalla tiettyjä vaihteluvälejä tai laajoja luokkia puolueettomin ja syrjimättömin perustein. |
| --- | --- |

(6)

Jotta niille viljelijöille tai pk-yrityksille, joihin vakavimmat vaikutukset kohdistuvat, voitaisiin myöntää suurempaa tukea, on aiheellista antaa jäsenvaltioille mahdollisuus mukauttaa kertaluontoisten korvausten tasoa tiettyjen tukikelpoisten tuensaajaryhmien osalta esimerkiksi vahvistamalla tiettyjä vaihteluvälejä tai laajoja luokkia puolueettomin ja syrjimättömin perustein.

| (7) | Jotta voidaan varmistaa tässä asetuksessa säädetyn toimenpiteen riittävä rahoitus vaarantamatta maaseudun kehittämisohjelmien muita tavoitteita, kyseiselle toimenpiteelle olisi vahvistettava unionin rahoitusosuuden enimmäisosuus. |
| --- | --- |

(7)

Jotta voidaan varmistaa tässä asetuksessa säädetyn toimenpiteen riittävä rahoitus vaarantamatta maaseudun kehittämisohjelmien muita tavoitteita, kyseiselle toimenpiteelle olisi vahvistettava unionin rahoitusosuuden enimmäisosuus.

| (8) | Asetus (EU) N:o 1305/2013 olisi sen vuoksi muutettava tämän mukaisesti. |
| --- | --- |

(8)

Asetus (EU) N:o 1305/2013 olisi sen vuoksi muutettava tämän mukaisesti.

| (9) | Asian kiireellisyyden, eli Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen ja tarpeen puuttua kyseisestä hyökkäyksestä unionin maatalous- ja elintarvikealalle aiheutuviin vaikutuksiin, vuoksi olisi poikettava Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen liitetyssä kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyssä pöytäkirjassa N:o 1 olevassa 4 artiklassa määrätystä kahdeksan viikon määräajasta. |
| --- | --- |

(9)

Asian kiireellisyyden, eli Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen ja tarpeen puuttua kyseisestä hyökkäyksestä unionin maatalous- ja elintarvikealalle aiheutuviin vaikutuksiin, vuoksi olisi poikettava Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen liitetyssä kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyssä pöytäkirjassa N:o 1 olevassa 4 artiklassa määrätystä kahdeksan viikon määräajasta.

| (10) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on puuttua Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen unionin maatalous- ja elintarvikealoille luomaan poikkeukselliseen tilanteeseen, vaan se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(10)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on puuttua Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen unionin maatalous- ja elintarvikealoille luomaan poikkeukselliseen tilanteeseen, vaan se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi.

| (11) | Koska Venäjän Ukrainaan kohdistamaan hyökkäykseen liittyvään tilanteeseen unionin maatalous- ja elintarvikealoilla on tarpeen reagoida kiireellisesti, tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(11)

Koska Venäjän Ukrainaan kohdistamaan hyökkäykseen liittyvään tilanteeseen unionin maatalous- ja elintarvikealoilla on tarpeen reagoida kiireellisesti, tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EU) N:o 1305/2013 seuraavasti:

| 1) | lisätään artikla seuraavasti:

  ”39 c artikla
  Poikkeuksellinen ja väliaikainen tuki viljelijöille ja pk-yrityksille, joihin Venäjän hyökkäys Ukrainaan erityisesti vaikuttaa

  1.   Tämän toimenpiteen mukaisella tuella annetaan tässä artiklassa säädetyin edellytyksin kiireellistä apua viljelijöille ja pk-yrityksille, joihin Venäjän Ukrainaan kohdistama hyökkäys erityisesti vaikuttaa, ja sen tavoitteena on varmistaa niiden liiketoiminnan jatkuvuus.


  2.   Tukea myönnetään viljelijöille tai pk-yrityksille, jotka toimivat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen liitteeseen I kuuluvien maataloustuotteiden tai puuvillan jalostuksen, kaupan pitämisen tai kehittämisen aloilla, kalastustuotteita lukuun ottamatta. Tuotantoprosessista saatu tuotos voi olla tuote, joka ei kuulu mainittuun liitteeseen.


  3.   Jäsenvaltioiden on kohdennettava tuki tuensaajille, joihin Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen vaikutukset ovat kohdistuneet eniten, määrittelemällä saatavilla olevan näytön perusteella tukikelpoisuusedellytykset ja asianomaisen jäsenvaltion tarpeelliseksi katsoessa valintaperusteet, joiden on oltava puolueettomia ja syrjimättömiä. Jäsenvaltioiden myöntämällä tuella on edistettävä elintarviketurvaa tai puututtava markkinoiden epätasapainoon ja tuettava viljelijöitä tai pk-yrityksiä, jotka osallistuvat yhteen tai useampaan seuraavista toimista kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi:






  a) | kiertotalous; |
| --- | --- | --- |

1)

lisätään artikla seuraavasti:

”39 c artikla

Poikkeuksellinen ja väliaikainen tuki viljelijöille ja pk-yrityksille, joihin Venäjän hyökkäys Ukrainaan erityisesti vaikuttaa

1.   Tämän toimenpiteen mukaisella tuella annetaan tässä artiklassa säädetyin edellytyksin kiireellistä apua viljelijöille ja pk-yrityksille, joihin Venäjän Ukrainaan kohdistama hyökkäys erityisesti vaikuttaa, ja sen tavoitteena on varmistaa niiden liiketoiminnan jatkuvuus.

2.   Tukea myönnetään viljelijöille tai pk-yrityksille, jotka toimivat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen liitteeseen I kuuluvien maataloustuotteiden tai puuvillan jalostuksen, kaupan pitämisen tai kehittämisen aloilla, kalastustuotteita lukuun ottamatta. Tuotantoprosessista saatu tuotos voi olla tuote, joka ei kuulu mainittuun liitteeseen.

3.   Jäsenvaltioiden on kohdennettava tuki tuensaajille, joihin Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen vaikutukset ovat kohdistuneet eniten, määrittelemällä saatavilla olevan näytön perusteella tukikelpoisuusedellytykset ja asianomaisen jäsenvaltion tarpeelliseksi katsoessa valintaperusteet, joiden on oltava puolueettomia ja syrjimättömiä. Jäsenvaltioiden myöntämällä tuella on edistettävä elintarviketurvaa tai puututtava markkinoiden epätasapainoon ja tuettava viljelijöitä tai pk-yrityksiä, jotka osallistuvat yhteen tai useampaan seuraavista toimista kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi:

a)

kiertotalous;

| b) | ravinnehuolto; |
| --- | --- |

b)

ravinnehuolto;

| c) | resurssien tehokas käyttö; |
| --- | --- |

c)

resurssien tehokas käyttö;

| d) | ympäristö- ja ilmastoystävälliset tuotantomenetelmät. |
| --- | --- |

d)

ympäristö- ja ilmastoystävälliset tuotantomenetelmät.

4.   Tuki on kertakorvaus, joka maksetaan viimeistään 15 päivänä lokakuuta 2023 toimivaltaisen viranomaisen viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2023 hyväksymien tukihakemusten perusteella. Komissio suorittaa sen jälkeen korvauksen talousarviomäärärahojen mukaisesti ja käytettävissä olevien varojen rajoissa. Tuen taso voidaan eriyttää tuensaajaryhmittäin puolueettomin ja syrjimättömin perustein.

5.   Tuen enimmäismäärä on 15 000 euroa viljelijää kohti ja 100 000 euroa pk-yritystä kohti.

6.   Myöntäessään tukea tämän artiklan nojalla jäsenvaltioiden on otettava huomioon muista kansallisista tai unionin tukivälineistä tai yksityisistä järjestelmistä myönnetty tuki, jolla lievennetään Venäjän Ukrainaan kohdistamasta hyökkäyksestä aiheutuvia vaikutuksia.”;

| 2) | korvataan 49 artiklan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Toimien valinnasta vastaavan jäsenvaltion viranomaisen on varmistettava, että toimet, lukuun ottamatta 18 artiklan 1 kohdan b alakohdan, 24 artiklan 1 kohdan d alakohdan, 28–31, 33, 34 sekä 36–39 c artiklan mukaisia toimia, valitaan tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen valintaperusteiden mukaisesti sekä noudattaen avointa ja hyvin dokumentoitua menettelyä.”; |
| --- | --- |

2)

korvataan 49 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Toimien valinnasta vastaavan jäsenvaltion viranomaisen on varmistettava, että toimet, lukuun ottamatta 18 artiklan 1 kohdan b alakohdan, 24 artiklan 1 kohdan d alakohdan, 28–31, 33, 34 sekä 36–39 c artiklan mukaisia toimia, valitaan tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen valintaperusteiden mukaisesti sekä noudattaen avointa ja hyvin dokumentoitua menettelyä.”;

| 3) | lisätään 59 artiklaan kohta seuraavasti:

  ”6 b.   Edellä olevan 39 c artiklan mukaisesti myönnettävä maaseuturahaston tuki saa olla enintään 5 prosenttia maaseuturahastosta maaseudun kehittämisohjelmaan liitteen I toisessa osassa tarkoitetusta vuosille 2021–2022 myönnettävästä kokonaisrahoituksesta.”. |
| --- | --- |

3)

lisätään 59 artiklaan kohta seuraavasti:

”6 b.   Edellä olevan 39 c artiklan mukaisesti myönnettävä maaseuturahaston tuki saa olla enintään 5 prosenttia maaseuturahastosta maaseudun kehittämisohjelmaan liitteen I toisessa osassa tarkoitetusta vuosille 2021–2022 myönnettävästä kokonaisrahoituksesta.”.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 29 päivänä kesäkuuta 2022.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

R. METSOLA

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

F. RIESTER

---

(1)  Lausunto annettu 16. kesäkuuta 2022 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 23. kesäkuuta 2022 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 28. kesäkuuta 2022.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1305/2013, annettu 17. päivänä joulukuuta 2013, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 487).

3

---

| 30.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 173/37 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 173/37

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2022/1034,

annettu 29 päivänä kesäkuuta 2022,

kehyksestä covid-19-tautiin liittyvien yhteentoimivien rokotusta, testausta ja taudista parantumista koskevien todistusten (EU:n digitaalinen koronatodistus) myöntämiseksi, todentamiseksi ja hyväksymiseksi helpottamaan henkilöiden vapaata liikkuvuutta covid-19-pandemian aikana annetun asetuksen (EU) 2021/953 muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 21 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (1),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/953 (2) vahvistetaan kehys covid-19-tautiin liittyvien yhteentoimivien rokotusta, testausta ja taudista parantumista koskevien todistusten (EU:n digitaalinen koronatodistus) myöntämiseksi, todentamiseksi ja hyväksymiseksi, jotta todistusten haltijoiden olisi helpompi käyttää oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen covid-19-pandemian aikana. Sillä myös osaltaan helpotetaan jäsenvaltioiden SARS-CoV-2:n leviämisen rajoittamiseksi unionin oikeuden mukaisesti käyttöön ottamien vapaata liikkuvuutta koskevien rajoitusten vähittäistä purkamista koordinoidulla tavalla. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/953 (2) vahvistetaan kehys covid-19-tautiin liittyvien yhteentoimivien rokotusta, testausta ja taudista parantumista koskevien todistusten (EU:n digitaalinen koronatodistus) myöntämiseksi, todentamiseksi ja hyväksymiseksi, jotta todistusten haltijoiden olisi helpompi käyttää oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen covid-19-pandemian aikana. Sillä myös osaltaan helpotetaan jäsenvaltioiden SARS-CoV-2:n leviämisen rajoittamiseksi unionin oikeuden mukaisesti käyttöön ottamien vapaata liikkuvuutta koskevien rajoitusten vähittäistä purkamista koordinoidulla tavalla.

| (2) | Asetuksen (EU) 2021/953 mukaan testaustodistuksia on myönnettävä kahdentyyppisten SARS-CoV-2-infektion varalta tehtävien testien perusteella: molekyylitason nukleiinihapon monistustestit (NAAT-testit), mukaan lukien käänteistranskriptaasi-polymeraasiketjureaktioon (RT-PCR) perustuvat testit, ja pika-antigeenitestit, joissa virusproteiinit (antigeenit) osoitetaan lateraalivirtaus-immunomäärityksellä, jonka tulos saadaan alle 30 minuutissa, edellyttäen että testit suorittaa terveydenhuollon ammattilainen tai koulutettu testaaja. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EU) 2021/953 mukaan testaustodistuksia on myönnettävä kahdentyyppisten SARS-CoV-2-infektion varalta tehtävien testien perusteella: molekyylitason nukleiinihapon monistustestit (NAAT-testit), mukaan lukien käänteistranskriptaasi-polymeraasiketjureaktioon (RT-PCR) perustuvat testit, ja pika-antigeenitestit, joissa virusproteiinit (antigeenit) osoitetaan lateraalivirtaus-immunomäärityksellä, jonka tulos saadaan alle 30 minuutissa, edellyttäen että testit suorittaa terveydenhuollon ammattilainen tai koulutettu testaaja.

| (3) | Asetuksen (EU) 2021/953 soveltamisalaan eivät kuulu entsyymivälitteisten immunosorbenttimääritysten tai automatisoitujen immunomääritysten kaltaiset laboratoriopohjaiset antigeenimääritykset. Diagnostisten covid-19-testien tekninen työryhmä, joka vastaa päivitysten valmistelusta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1082/2013/EU (3) 17 artiklan nojalla perustetun terveysturvakomitean hyväksymän EU:n yhteisen covid-19-taudin antigeenitestien luetteloon, on tarkastellut heinäkuusta 2021 alkaen jäsenvaltioiden ja valmistajien esittämiä ehdotuksia, jotka koskevat laboratoriopohjaisia covid-19-antigeenimäärityksiä. Kyseiset ehdotukset on arvioitu samoin perustein kuin pika-antigeenitestejä koskevat ehdotukset, ja terveysturvakomitea on laatinut luettelon laboratoriopohjaisista antigeenimäärityksistä, jotka täyttävät kyseiset kriteerit. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EU) 2021/953 soveltamisalaan eivät kuulu entsyymivälitteisten immunosorbenttimääritysten tai automatisoitujen immunomääritysten kaltaiset laboratoriopohjaiset antigeenimääritykset. Diagnostisten covid-19-testien tekninen työryhmä, joka vastaa päivitysten valmistelusta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1082/2013/EU (3) 17 artiklan nojalla perustetun terveysturvakomitean hyväksymän EU:n yhteisen covid-19-taudin antigeenitestien luetteloon, on tarkastellut heinäkuusta 2021 alkaen jäsenvaltioiden ja valmistajien esittämiä ehdotuksia, jotka koskevat laboratoriopohjaisia covid-19-antigeenimäärityksiä. Kyseiset ehdotukset on arvioitu samoin perustein kuin pika-antigeenitestejä koskevat ehdotukset, ja terveysturvakomitea on laatinut luettelon laboratoriopohjaisista antigeenimäärityksistä, jotka täyttävät kyseiset kriteerit.

| (4) | Kyseisen kehityksen vuoksi ja sellaisten erityyppisten diagnostisten testien määrän lisäämiseksi, joita voidaan käyttää EU:n digitaalisen koronatodistuksen myöntämiseksi, pika-antigeenitestien määritelmää olisi muutettava sisällyttämällä siihen laboratoriopohjaiset antigeenimääritykset. Jäsenvaltioiden olisi näin ollen voitava myöntää testaustodistuksia ja komission delegoidun asetuksen (EU) 2022/256 (4) hyväksymisen jälkeen taudista parantumista koskevia todistuksia sellaisten antigeenitestien perusteella, jotka on vahvistetut laatuvaatimukset täyttävinä sisällytetty terveysturvakomitean hyväksymään ja säännöllisesti päivittämään EU:n yhteiseen covid-19-taudin pika-antigeenitestien luetteloon. Koska jäsenvaltioiden covid-19-testausstrategiat vaihtelevat, jäsenvaltioiden olisi täten edelleen voitava halutessaan käyttää antigeenitestejä taudista parantumista koskevien todistusten myöntämisen perusteena, ja niitä olisi käytettävä etenkin silloin, kun NAAT-testauskapasiteettia ei ole riittävästi asianomaisella alueella ilmenevien tartuntojen suuren määrän tai muun syyn vuoksi. Jos NAAT-testauskapasiteettia on saatavilla riittävästi, jäsenvaltiot voivat edelleen myöntää taudista parantumista koskevia todistuksia käyttäen perusteena ainoastaan NAAT-testejä, joita pidetään luotettavimpana covid-19-tautitapausten ja kontaktien testausmenetelmänä. Vastaavasti jäsenvaltiot voisivat väliaikaisesti myöntää taudista parantumista koskevia todistuksia antigeenitestien perusteella silloin, kun SARS-CoV-2-infektioita esiintyy runsaasti ja tästä johtuen testien kysyntä on suurta tai NAAT-testejä ei ole riittävästi. Kun infektioiden määrä laskee, jäsenvaltiot voivat jatkaa taudista parantumista koskevien todistusten myöntämistä käyttäen perusteena ainoastaan NAAT-testejä. |
| --- | --- |

(4)

Kyseisen kehityksen vuoksi ja sellaisten erityyppisten diagnostisten testien määrän lisäämiseksi, joita voidaan käyttää EU:n digitaalisen koronatodistuksen myöntämiseksi, pika-antigeenitestien määritelmää olisi muutettava sisällyttämällä siihen laboratoriopohjaiset antigeenimääritykset. Jäsenvaltioiden olisi näin ollen voitava myöntää testaustodistuksia ja komission delegoidun asetuksen (EU) 2022/256 (4) hyväksymisen jälkeen taudista parantumista koskevia todistuksia sellaisten antigeenitestien perusteella, jotka on vahvistetut laatuvaatimukset täyttävinä sisällytetty terveysturvakomitean hyväksymään ja säännöllisesti päivittämään EU:n yhteiseen covid-19-taudin pika-antigeenitestien luetteloon. Koska jäsenvaltioiden covid-19-testausstrategiat vaihtelevat, jäsenvaltioiden olisi täten edelleen voitava halutessaan käyttää antigeenitestejä taudista parantumista koskevien todistusten myöntämisen perusteena, ja niitä olisi käytettävä etenkin silloin, kun NAAT-testauskapasiteettia ei ole riittävästi asianomaisella alueella ilmenevien tartuntojen suuren määrän tai muun syyn vuoksi. Jos NAAT-testauskapasiteettia on saatavilla riittävästi, jäsenvaltiot voivat edelleen myöntää taudista parantumista koskevia todistuksia käyttäen perusteena ainoastaan NAAT-testejä, joita pidetään luotettavimpana covid-19-tautitapausten ja kontaktien testausmenetelmänä. Vastaavasti jäsenvaltiot voisivat väliaikaisesti myöntää taudista parantumista koskevia todistuksia antigeenitestien perusteella silloin, kun SARS-CoV-2-infektioita esiintyy runsaasti ja tästä johtuen testien kysyntä on suurta tai NAAT-testejä ei ole riittävästi. Kun infektioiden määrä laskee, jäsenvaltiot voivat jatkaa taudista parantumista koskevien todistusten myöntämistä käyttäen perusteena ainoastaan NAAT-testejä.

| (5) | Asetuksen (EU) 2021/953 5 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden myöntämien rokotustodistusten on sisällettävä tieto haltijalle annettujen annosten lukumäärästä. On tarpeen selventää, että tällä vaatimuksella tarkoitetaan kaikkia missä tahansa jäsenvaltiossa annettuja annoksia eikä pelkästään rokotustodistuksen myöntävässä jäsenvaltiossa annettuja annoksia. Jos todistuksessa ilmoitettaisiin ainoastaan rokotustodistuksen myöntävässä jäsenvaltiossa aiemmin saadut rokoteannokset, henkilölle todellisuudessa annettujen rokoteannosten lukumäärä ei välttämättä vastaisi rokotustodistuksessa ilmoitettua lukumäärää, mikä voisi estää haltijoita hyödyntämästä rokotustodistusta heidän käyttäessään oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen unionissa. Aiemmin muissa jäsenvaltioissa saadut rokoteannokset todistetaan voimassa olevalla EU:n digitaalisella koronatodistuksella. Jäsenvaltio ei saisi vaatia unionin kansalaisilta, joilla on tällainen rokotustodistus, lisätietoja tai -näyttöä, esimerkiksi aiempien annosten eränumeroa. Jäsenvaltion olisi voitava vaatia henkilöä esittämään voimassa oleva henkilötodistus ja aiempi rokotus- tai parantumistodistus. Tässä yhteydessä sovelletaan asetuksen (EU) 2021/953 5 artiklan 5 kohdassa vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat muiden jäsenvaltioiden myöntämien rokotustodistusten hyväksymistä. Lisäksi todistukset, jotka kuuluvat asetuksen (EU) 2021/953 3 artiklan 10 kohdan tai 8 artiklan 2 kohdan nojalla hyväksytyn täytäntöönpanosäädöksen soveltamisalaan, on hyväksyttävä samoin edellytyksin kuin jäsenvaltioiden myöntämät EU:n digitaaliset koronatodistukset, jotta todistusten haltijoiden olisi helpompaa käyttää oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen. Asetuksen (EU) 2021/953 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti EU:n digitaalisen koronatodistuksen haltijalla on oikeus pyytää uuden todistuksen myöntämistä, jos alkuperäiseen todistukseen sisältyvät henkilötiedot eivät ole täsmällisiä, mukaan lukien haltijan rokotuksen osalta. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksen (EU) 2021/953 5 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden myöntämien rokotustodistusten on sisällettävä tieto haltijalle annettujen annosten lukumäärästä. On tarpeen selventää, että tällä vaatimuksella tarkoitetaan kaikkia missä tahansa jäsenvaltiossa annettuja annoksia eikä pelkästään rokotustodistuksen myöntävässä jäsenvaltiossa annettuja annoksia. Jos todistuksessa ilmoitettaisiin ainoastaan rokotustodistuksen myöntävässä jäsenvaltiossa aiemmin saadut rokoteannokset, henkilölle todellisuudessa annettujen rokoteannosten lukumäärä ei välttämättä vastaisi rokotustodistuksessa ilmoitettua lukumäärää, mikä voisi estää haltijoita hyödyntämästä rokotustodistusta heidän käyttäessään oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen unionissa. Aiemmin muissa jäsenvaltioissa saadut rokoteannokset todistetaan voimassa olevalla EU:n digitaalisella koronatodistuksella. Jäsenvaltio ei saisi vaatia unionin kansalaisilta, joilla on tällainen rokotustodistus, lisätietoja tai -näyttöä, esimerkiksi aiempien annosten eränumeroa. Jäsenvaltion olisi voitava vaatia henkilöä esittämään voimassa oleva henkilötodistus ja aiempi rokotus- tai parantumistodistus. Tässä yhteydessä sovelletaan asetuksen (EU) 2021/953 5 artiklan 5 kohdassa vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat muiden jäsenvaltioiden myöntämien rokotustodistusten hyväksymistä. Lisäksi todistukset, jotka kuuluvat asetuksen (EU) 2021/953 3 artiklan 10 kohdan tai 8 artiklan 2 kohdan nojalla hyväksytyn täytäntöönpanosäädöksen soveltamisalaan, on hyväksyttävä samoin edellytyksin kuin jäsenvaltioiden myöntämät EU:n digitaaliset koronatodistukset, jotta todistusten haltijoiden olisi helpompaa käyttää oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen. Asetuksen (EU) 2021/953 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti EU:n digitaalisen koronatodistuksen haltijalla on oikeus pyytää uuden todistuksen myöntämistä, jos alkuperäiseen todistukseen sisältyvät henkilötiedot eivät ole täsmällisiä, mukaan lukien haltijan rokotuksen osalta.

| (6) | Asetuksen (EU) 2021/953 5 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion, jossa covid-19-rokote annettiin, on myönnettävä asianomaiselle henkilölle rokotustodistus. Tätä ei kuitenkaan olisi tulkittava niin, että jäsenvaltiota estettäisiin myöntämästä asetuksen (EU) 2021/953 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja rokotustodistuksia henkilöille, jotka esittävät todisteen siitä, että heidät on rokotettu toisessa jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EU) 2021/953 5 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion, jossa covid-19-rokote annettiin, on myönnettävä asianomaiselle henkilölle rokotustodistus. Tätä ei kuitenkaan olisi tulkittava niin, että jäsenvaltiota estettäisiin myöntämästä asetuksen (EU) 2021/953 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja rokotustodistuksia henkilöille, jotka esittävät todisteen siitä, että heidät on rokotettu toisessa jäsenvaltiossa.

| (7) | Erityisesti uusien huolestuttavien SARS-CoV-2-muunnosten ilmaantumisen vuoksi covid-19-rokotteiden jatkuva kehittäminen ja tutkiminen on ratkaisevan tärkeä tekijä covid-19-pandemian torjunnassa. Tässä yhteydessä on tärkeää helpottaa vapaaehtoisten osallistumista kliinisiin lääketutkimuksiin eli tutkimuksiin, joissa tutkitaan lääkkeen, kuten covid-19-rokotteen, turvallisuutta tai tehoa. Kliinisellä tutkimuksella on keskeinen rooli rokotteiden kehittämisessä, minkä vuoksi vapaaehtoista osallistumista kliinisiin lääketutkimuksiin on tarpeen kannustaa. Se, että kliinisiin lääketutkimuksiin osallistuvilta henkilöiltä evättäisiin mahdollisuus saada rokotustodistuksia, voisi olla merkittävä este tällaisiin tutkimuksiin osallistumiselle, voisi viivästyttää tällaisten tutkimusten loppuun saattamista ja voisi vaikuttaa kielteisesti kansanterveyteen yleisemmin. Lisäksi olisi säilytettävä kliinisten lääketutkimusten luotettavuus, myös sokkoutuksen ja luottamuksellisuuden osalta, jotta voidaan varmistaa tulosten oikeellisuus. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi voitava myöntää rokotustodistuksia myös henkilöille, jotka osallistuvat jäsenvaltioiden eettisten komiteoiden ja toimivaltaisten viranomaisten hyväksymiin kliinisiin lääketutkimuksiin, riippumatta siitä, ovatko osallistuneet henkilöt saaneet covid-19-rokote-ehdokasta vai kontrolliryhmälle annetun annoksen, jotta vältetään tutkimusten vääristyminen. |
| --- | --- |

(7)

Erityisesti uusien huolestuttavien SARS-CoV-2-muunnosten ilmaantumisen vuoksi covid-19-rokotteiden jatkuva kehittäminen ja tutkiminen on ratkaisevan tärkeä tekijä covid-19-pandemian torjunnassa. Tässä yhteydessä on tärkeää helpottaa vapaaehtoisten osallistumista kliinisiin lääketutkimuksiin eli tutkimuksiin, joissa tutkitaan lääkkeen, kuten covid-19-rokotteen, turvallisuutta tai tehoa. Kliinisellä tutkimuksella on keskeinen rooli rokotteiden kehittämisessä, minkä vuoksi vapaaehtoista osallistumista kliinisiin lääketutkimuksiin on tarpeen kannustaa. Se, että kliinisiin lääketutkimuksiin osallistuvilta henkilöiltä evättäisiin mahdollisuus saada rokotustodistuksia, voisi olla merkittävä este tällaisiin tutkimuksiin osallistumiselle, voisi viivästyttää tällaisten tutkimusten loppuun saattamista ja voisi vaikuttaa kielteisesti kansanterveyteen yleisemmin. Lisäksi olisi säilytettävä kliinisten lääketutkimusten luotettavuus, myös sokkoutuksen ja luottamuksellisuuden osalta, jotta voidaan varmistaa tulosten oikeellisuus. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi voitava myöntää rokotustodistuksia myös henkilöille, jotka osallistuvat jäsenvaltioiden eettisten komiteoiden ja toimivaltaisten viranomaisten hyväksymiin kliinisiin lääketutkimuksiin, riippumatta siitä, ovatko osallistuneet henkilöt saaneet covid-19-rokote-ehdokasta vai kontrolliryhmälle annetun annoksen, jotta vältetään tutkimusten vääristyminen.

| (8) | Lisäksi on tarpeen selventää, että muiden jäsenvaltioiden olisi voitava hyväksyä rokotustodistukset, jotka on annettu sellaisten covid-19-rokotteiden perusteella, joiden kliiniset lääketutkimukset ovat vielä meneillään, perusteeksi luopua covid-19-pandemian johdosta unionin oikeuden mukaisesti käyttöön otetuista vapaata liikkuvuutta koskevista rajoituksista. Tällaisten rokotustodistusten hyväksyntäaika ei saisi olla pidempi kuin sellaisten covid-19-rokotteiden perusteella myönnettyjen todistusten hyväksyntäaika, joille on myönnetty myyntilupa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 726/2004 (5) nojalla. Tällaisten rokotustodistusten hyväksyntäajan kesto voi vaihdella sen mukaan, onko rokote annettu osana perusrokotussarjaa vai tehosteannoksena. Kyseisenä aikana jäsenvaltiot voivat hyväksyä tällaiset rokotustodistukset, ellei niitä ole peruutettu kliinisen lääketutkimuksen päättymisen jälkeen, erityisesti jos covid-19-rokotteelle ei myöhemmin myönnetä myyntilupaa tai jos rokotustodistukset myönnettiin kontrolliryhmälle annetun lumelääkkeen perusteella osana sokkoutettua lääketutkimusta. Tältä osin rokotustodistusten myöntäminen covid-19-rokotteiden kliinisiin lääketutkimuksiin osallistuville henkilöille ja kyseisten todistusten hyväksyminen kuuluvat jäsenvaltion toimivaltaan. Jos kliinisen lääketutkimuksen kohteena olevalle covid-19-rokotteelle myönnetään myöhemmin myyntilupa asetuksen (EY) N:o 726/2004 nojalla, kyseistä rokotetta koskevat rokotustodistukset kuuluvat mainitun myyntiluvan myöntämisajankohdasta alkaen asetuksen (EU) 2021/953 5 artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan soveltamisalaan. Johdonmukaisen lähestymistavan varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä toimivalta pyytää terveysturvakomiteaa, Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskusta (ECDC) tai Euroopan lääkevirastoa (EMA) antamaan ohjeita sellaista covid-19-rokotetta koskevien todistusten hyväksymistä varten, joka on kliinisen lääketutkimuksen kohteena mutta jolle ei ole vielä myönnetty myyntilupaa asetuksen (EY) N:o 726/2004 nojalla, ja näissä ohjeissa olisi otettava huomioon kliinisten lääketutkimusten suorittamiseen tarvittavat eettiset ja tieteelliset kriteerit. |
| --- | --- |

(8)

Lisäksi on tarpeen selventää, että muiden jäsenvaltioiden olisi voitava hyväksyä rokotustodistukset, jotka on annettu sellaisten covid-19-rokotteiden perusteella, joiden kliiniset lääketutkimukset ovat vielä meneillään, perusteeksi luopua covid-19-pandemian johdosta unionin oikeuden mukaisesti käyttöön otetuista vapaata liikkuvuutta koskevista rajoituksista. Tällaisten rokotustodistusten hyväksyntäaika ei saisi olla pidempi kuin sellaisten covid-19-rokotteiden perusteella myönnettyjen todistusten hyväksyntäaika, joille on myönnetty myyntilupa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 726/2004 (5) nojalla. Tällaisten rokotustodistusten hyväksyntäajan kesto voi vaihdella sen mukaan, onko rokote annettu osana perusrokotussarjaa vai tehosteannoksena. Kyseisenä aikana jäsenvaltiot voivat hyväksyä tällaiset rokotustodistukset, ellei niitä ole peruutettu kliinisen lääketutkimuksen päättymisen jälkeen, erityisesti jos covid-19-rokotteelle ei myöhemmin myönnetä myyntilupaa tai jos rokotustodistukset myönnettiin kontrolliryhmälle annetun lumelääkkeen perusteella osana sokkoutettua lääketutkimusta. Tältä osin rokotustodistusten myöntäminen covid-19-rokotteiden kliinisiin lääketutkimuksiin osallistuville henkilöille ja kyseisten todistusten hyväksyminen kuuluvat jäsenvaltion toimivaltaan. Jos kliinisen lääketutkimuksen kohteena olevalle covid-19-rokotteelle myönnetään myöhemmin myyntilupa asetuksen (EY) N:o 726/2004 nojalla, kyseistä rokotetta koskevat rokotustodistukset kuuluvat mainitun myyntiluvan myöntämisajankohdasta alkaen asetuksen (EU) 2021/953 5 artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan soveltamisalaan. Johdonmukaisen lähestymistavan varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä toimivalta pyytää terveysturvakomiteaa, Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskusta (ECDC) tai Euroopan lääkevirastoa (EMA) antamaan ohjeita sellaista covid-19-rokotetta koskevien todistusten hyväksymistä varten, joka on kliinisen lääketutkimuksen kohteena mutta jolle ei ole vielä myönnetty myyntilupaa asetuksen (EY) N:o 726/2004 nojalla, ja näissä ohjeissa olisi otettava huomioon kliinisten lääketutkimusten suorittamiseen tarvittavat eettiset ja tieteelliset kriteerit.

| (9) | Asetuksen (EU) 2021/953 antamisen jälkeen covid-19-pandemiaan liittyvä epidemiologinen tilanne on kehittynyt huomattavasti. Siitä huolimatta, että eri jäsenvaltioiden välillä on rokotekattavuuden osalta eroja, 31 päivään tammikuuta 2022 mennessä yli 80 prosenttia unionin aikuisväestöstä oli saanut koko perusrokotussarjan ja yli 50 prosenttia oli saanut tehosteannoksen. Koska rokotteet vähentävät sairaalahoidon tarvetta ja ehkäisevät vakavia tautimuotoja, rokotuskattavuuden lisääminen on edelleen keskeinen tavoite covid-19-pandemian torjunnassa, ja sillä on sen vuoksi tärkeä rooli sen varmistamisessa, että henkilöiden vapaan liikkuvuuden rajoitukset voidaan poistaa. |
| --- | --- |

(9)

Asetuksen (EU) 2021/953 antamisen jälkeen covid-19-pandemiaan liittyvä epidemiologinen tilanne on kehittynyt huomattavasti. Siitä huolimatta, että eri jäsenvaltioiden välillä on rokotekattavuuden osalta eroja, 31 päivään tammikuuta 2022 mennessä yli 80 prosenttia unionin aikuisväestöstä oli saanut koko perusrokotussarjan ja yli 50 prosenttia oli saanut tehosteannoksen. Koska rokotteet vähentävät sairaalahoidon tarvetta ja ehkäisevät vakavia tautimuotoja, rokotuskattavuuden lisääminen on edelleen keskeinen tavoite covid-19-pandemian torjunnassa, ja sillä on sen vuoksi tärkeä rooli sen varmistamisessa, että henkilöiden vapaan liikkuvuuden rajoitukset voidaan poistaa.

| (10) | Lisäksi SARS-CoV-2:n huolestuttavan deltamuunnoksen leviäminen vuoden 2021 jälkipuoliskolla lisäsi tartuntoja, sairaalahoidon tarvetta ja kuolemantapauksia, minkä vuoksi jäsenvaltioiden oli toteutettava tiukkoja kansanterveystoimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmän kantokyvyn turvaamiseksi. Vuoden 2022 alussa SARS-CoV-2:n huolestuttava omikronmuunnos lisäsi jyrkästi covid-19-tartuntojen määrää, korvasi nopeasti deltan ja levisi ennennäkemättömällä tavalla yhteisöjen sisällä unionissa. Kuten ECDC totesi 27 päivänä tammikuuta 2022 julkaisemassaan nopeassa riskinarvioinnissa, omikronmuunnoksen aiheuttamat tartunnat vaikuttavat johtavan pienemmällä todennäköisyydellä sairaalahoitoa tai tehohoitoa edellyttävään vakavaan tautimuotoon. Vaikka vakavien tapausten väheneminen johtuu osittain viruksen luontaisista ominaisuuksista, rokotteiden tehoa koskevien tutkimusten tulokset ovat osoittaneet, että rokotukset ehkäisevät merkittävästi omikrontartuntojen aiheuttamaa vakavaa tautimuotoa, ja teho on erityisen hyvä niillä, jotka ovat saaneet kolme rokoteannosta. Kun lisäksi otetaan huomioon yhteisöjen sisäisten tartuntojen erittäin suuri määrä, jonka vuoksi monet ihmiset sairastavat samaan aikaan, jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiin ja koko yhteiskunnan toimintaan kohdistuu todennäköisesti huomattavia paineita, jotka johtuvat pääasiassa poissaoloista työpaikoilta ja oppilaitoksista. |
| --- | --- |

(10)

Lisäksi SARS-CoV-2:n huolestuttavan deltamuunnoksen leviäminen vuoden 2021 jälkipuoliskolla lisäsi tartuntoja, sairaalahoidon tarvetta ja kuolemantapauksia, minkä vuoksi jäsenvaltioiden oli toteutettava tiukkoja kansanterveystoimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmän kantokyvyn turvaamiseksi. Vuoden 2022 alussa SARS-CoV-2:n huolestuttava omikronmuunnos lisäsi jyrkästi covid-19-tartuntojen määrää, korvasi nopeasti deltan ja levisi ennennäkemättömällä tavalla yhteisöjen sisällä unionissa. Kuten ECDC totesi 27 päivänä tammikuuta 2022 julkaisemassaan nopeassa riskinarvioinnissa, omikronmuunnoksen aiheuttamat tartunnat vaikuttavat johtavan pienemmällä todennäköisyydellä sairaalahoitoa tai tehohoitoa edellyttävään vakavaan tautimuotoon. Vaikka vakavien tapausten väheneminen johtuu osittain viruksen luontaisista ominaisuuksista, rokotteiden tehoa koskevien tutkimusten tulokset ovat osoittaneet, että rokotukset ehkäisevät merkittävästi omikrontartuntojen aiheuttamaa vakavaa tautimuotoa, ja teho on erityisen hyvä niillä, jotka ovat saaneet kolme rokoteannosta. Kun lisäksi otetaan huomioon yhteisöjen sisäisten tartuntojen erittäin suuri määrä, jonka vuoksi monet ihmiset sairastavat samaan aikaan, jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiin ja koko yhteiskunnan toimintaan kohdistuu todennäköisesti huomattavia paineita, jotka johtuvat pääasiassa poissaoloista työpaikoilta ja oppilaitoksista.

| (11) | Alkuvuonna 2022 saavutetun omikrontartuntojen huipun jälkeen suurella osalla väestöstä odotetaan olevan ainakin jonkin aikaa suoja covid-19-tautia vastaan joko rokotuksen tai aiemman tartunnan taikka molempien vuoksi. Tällä hetkellä saatavilla olevien covid-19-rokotteiden ansiosta huomattavasti suurempi osuus väestöstä on myös paremmin suojattu covid-19-taudin aiheuttamalta vakavalta sairastumiselta ja kuolemalta. Ei ole kuitenkaan mahdollista ennustaa, millainen vaikutus tartuntojen mahdollisella lisääntymisellä on vuoden 2022 jälkipuoliskolla. Ei myöskään voida sulkea pois mahdollisuutta, että covid-19-pandemia pahenee uusien huolestuttavien SARS-CoV-2-muunnosten ilmaantumisen vuoksi. ECDC totesi myös, että covid-19-pandemian tässä vaiheessa on edelleen merkittäviä epävarmuustekijöitä. |
| --- | --- |

(11)

Alkuvuonna 2022 saavutetun omikrontartuntojen huipun jälkeen suurella osalla väestöstä odotetaan olevan ainakin jonkin aikaa suoja covid-19-tautia vastaan joko rokotuksen tai aiemman tartunnan taikka molempien vuoksi. Tällä hetkellä saatavilla olevien covid-19-rokotteiden ansiosta huomattavasti suurempi osuus väestöstä on myös paremmin suojattu covid-19-taudin aiheuttamalta vakavalta sairastumiselta ja kuolemalta. Ei ole kuitenkaan mahdollista ennustaa, millainen vaikutus tartuntojen mahdollisella lisääntymisellä on vuoden 2022 jälkipuoliskolla. Ei myöskään voida sulkea pois mahdollisuutta, että covid-19-pandemia pahenee uusien huolestuttavien SARS-CoV-2-muunnosten ilmaantumisen vuoksi. ECDC totesi myös, että covid-19-pandemian tässä vaiheessa on edelleen merkittäviä epävarmuustekijöitä.

| (12) | Covid-19-pandemian kehitykseen liittyvien jäljellä olevien epävarmuustekijöiden vuoksi ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että jäsenvaltiot vaativat unionin kansalaisia ja heidän perheenjäseniään, jotka käyttävät oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen, 30 päivän kesäkuuta 2022 jälkeenkin, jolloin asetuksen (EU) 2021/953 voimassaolon on määrä päättyä, esittämään todisteen covid-19-rokotuksesta, testituloksesta tai taudista parantumisesta. Siltä varalta, että 30 päivän kesäkuuta 2022 jälkeen on edelleen voimassa tiettyjä kansanterveyteen perustuvia vapaan liikkuvuuden rajoituksia, on tärkeää välttää tilanne, jossa jäsenvaltiot edellyttävät koronatodistusta vapaata liikkuvuutta koskevan oikeuden edellytyksenä mutta unionin kansalaisilla ja heidän perheenjäsenillään ei ole enää mahdollisuutta käyttää EU:n digitaalista koronatodistusta, joka on tehokas, turvallinen ja yksityisyyttä suojaava tapa esittää todiste covid-19-rokotuksesta, testituloksesta tai taudista parantumisesta. |
| --- | --- |

(12)

Covid-19-pandemian kehitykseen liittyvien jäljellä olevien epävarmuustekijöiden vuoksi ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että jäsenvaltiot vaativat unionin kansalaisia ja heidän perheenjäseniään, jotka käyttävät oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen, 30 päivän kesäkuuta 2022 jälkeenkin, jolloin asetuksen (EU) 2021/953 voimassaolon on määrä päättyä, esittämään todisteen covid-19-rokotuksesta, testituloksesta tai taudista parantumisesta. Siltä varalta, että 30 päivän kesäkuuta 2022 jälkeen on edelleen voimassa tiettyjä kansanterveyteen perustuvia vapaan liikkuvuuden rajoituksia, on tärkeää välttää tilanne, jossa jäsenvaltiot edellyttävät koronatodistusta vapaata liikkuvuutta koskevan oikeuden edellytyksenä mutta unionin kansalaisilla ja heidän perheenjäsenillään ei ole enää mahdollisuutta käyttää EU:n digitaalista koronatodistusta, joka on tehokas, turvallinen ja yksityisyyttä suojaava tapa esittää todiste covid-19-rokotuksesta, testituloksesta tai taudista parantumisesta.

| (13) | Tässä yhteydessä jäsenvaltioiden olisi vaadittava unionin kansalaisia ja heidän perheenjäseniään, jotka käyttävät oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen, esittämään todisteen covid-19-rokotuksesta, testituloksesta tai taudista parantumisesta, tai asetettava lisärajoituksia, kuten matkustamiseen liittyvä lisätestaus SARS-CoV-2-infektion varalta tai matkustamiseen liittyvä karanteeni tai eristys, vain jos tällaiset rajoitukset ovat syrjimättömiä sekä tarpeellisia ja oikeasuhteisia kansanterveyden turvaamiseksi uusimman saatavilla olevan tieteellisen näytön, myös ECDC:n neuvoston suosituksen (EU) 2022/107 (6) perusteella julkaisemien epidemiologisten tietojen, perusteella ja niissä noudatetaan ennalta varautumisen periaatetta. |
| --- | --- |

(13)

Tässä yhteydessä jäsenvaltioiden olisi vaadittava unionin kansalaisia ja heidän perheenjäseniään, jotka käyttävät oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen, esittämään todisteen covid-19-rokotuksesta, testituloksesta tai taudista parantumisesta, tai asetettava lisärajoituksia, kuten matkustamiseen liittyvä lisätestaus SARS-CoV-2-infektion varalta tai matkustamiseen liittyvä karanteeni tai eristys, vain jos tällaiset rajoitukset ovat syrjimättömiä sekä tarpeellisia ja oikeasuhteisia kansanterveyden turvaamiseksi uusimman saatavilla olevan tieteellisen näytön, myös ECDC:n neuvoston suosituksen (EU) 2022/107 (6) perusteella julkaisemien epidemiologisten tietojen, perusteella ja niissä noudatetaan ennalta varautumisen periaatetta.

| (14) | Asettaessaan vapaan liikkuvuuden rajoituksia kansanterveyteen liittyvistä syistä jäsenvaltioiden olisi kiinnitettävä erityistä huomiota syrjäisimpien alueiden, erillisalueiden ja maantieteellisesti eristyneiden alueiden erityispiirteisiin ja tällaisten rajoitusten todennäköiseen vaikutukseen raja-alueiden toimintaan kyseisten alueiden vahvojen sosiaalisten ja taloudellisten siteiden vuoksi. |
| --- | --- |

(14)

Asettaessaan vapaan liikkuvuuden rajoituksia kansanterveyteen liittyvistä syistä jäsenvaltioiden olisi kiinnitettävä erityistä huomiota syrjäisimpien alueiden, erillisalueiden ja maantieteellisesti eristyneiden alueiden erityispiirteisiin ja tällaisten rajoitusten todennäköiseen vaikutukseen raja-alueiden toimintaan kyseisten alueiden vahvojen sosiaalisten ja taloudellisten siteiden vuoksi.

| (15) | EU:n digitaalisen koronatodistuksen muodostavien todistusten todentaminen ei saisi johtaa muihin vapaata liikkuvuutta unionissa koskeviin rajoituksiin tai matkustamista Schengen-alueella koskeviin rajoituksiin. |
| --- | --- |

(15)

EU:n digitaalisen koronatodistuksen muodostavien todistusten todentaminen ei saisi johtaa muihin vapaata liikkuvuutta unionissa koskeviin rajoituksiin tai matkustamista Schengen-alueella koskeviin rajoituksiin.

| (16) | Koska kaikki SARS-CoV-2:n leviämisen rajoittamiseksi käyttöön otetut henkilöiden vapaata liikkuvuutta unionissa koskevat rajoitukset, mukaan lukien vaatimus EU:n digitaalisten koronatodistusten esittämisestä, olisi poistettava heti kun epidemiologinen tilanne sen sallii, asetuksen (EU) 2021/953 soveltamisajan jatkaminen olisi rajoitettava 12 kuukauteen. Lisäksi kyseisen asetuksen soveltamisajan jatkamista ei saisi tulkita siten, että se velvoittaisi jäsenvaltioita, erityisesti niitä, jotka poistavat kansallisia kansanterveystoimenpiteitä, pitämään voimassa tai asettamaan vapaan liikkuvuuden rajoituksia. Komissiolle asetuksen (EU) 2021/953 nojalla Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti siirrettyä valtaa hyväksyä säädöksiä olisi myös jatkettava. On tarpeen varmistaa, että EU:n digitaalista koronatodistusta koskevaa kehystä voidaan mukauttaa uuteen näyttöön covid-19-rokotuksista, parantumisen jälkeisistä uusintainfektioista tai testauksesta ja tieteen kehitykseen osana covid-19-pandemian hillitsemistoimia. |
| --- | --- |

(16)

Koska kaikki SARS-CoV-2:n leviämisen rajoittamiseksi käyttöön otetut henkilöiden vapaata liikkuvuutta unionissa koskevat rajoitukset, mukaan lukien vaatimus EU:n digitaalisten koronatodistusten esittämisestä, olisi poistettava heti kun epidemiologinen tilanne sen sallii, asetuksen (EU) 2021/953 soveltamisajan jatkaminen olisi rajoitettava 12 kuukauteen. Lisäksi kyseisen asetuksen soveltamisajan jatkamista ei saisi tulkita siten, että se velvoittaisi jäsenvaltioita, erityisesti niitä, jotka poistavat kansallisia kansanterveystoimenpiteitä, pitämään voimassa tai asettamaan vapaan liikkuvuuden rajoituksia. Komissiolle asetuksen (EU) 2021/953 nojalla Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti siirrettyä valtaa hyväksyä säädöksiä olisi myös jatkettava. On tarpeen varmistaa, että EU:n digitaalista koronatodistusta koskevaa kehystä voidaan mukauttaa uuteen näyttöön covid-19-rokotuksista, parantumisen jälkeisistä uusintainfektioista tai testauksesta ja tieteen kehitykseen osana covid-19-pandemian hillitsemistoimia.

| (17) | Komission olisi annettava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kolmas kertomus asetuksen (EU) 2021/953 soveltamisesta. Kertomukseen olisi erityisesti sisällyttävä yleiskatsaus kyseisen asetuksen 11 artiklan nojalla saatuihin tietoihin, jotka koskevat jäsenvaltioiden SARS-CoV-2:n leviämisen rajoittamiseksi käyttöön ottamia vapaan liikkuvuuden rajoituksia, yleisesitys, jossa kuvataan kaikki EU:n digitaalisen koronatodistuksen kotimaisessa ja kansainvälisessä käytössä tapahtunut kehitys, toiseen kertomukseen sisältyvää arviointia koskevat mahdolliset asiaankuuluvat päivitykset sekä arvio siitä, onko EU:n digitaalisten koronatodistusten käytön jatkaminen kyseisen asetuksen soveltamiseksi asianmukaista, kun otetaan huomioon epidemiologinen kehitys ja uusin saatavilla oleva tieteellinen näyttö sekä tarpeellisuus- ja suhteellisuusperiaatteet. Kertomusta laatiessaan komission olisi pyydettävä ohjeita ECDC:ltä ja terveysturvakomitealta. Rajoittamatta komission aloiteoikeutta kertomukseen olisi liitettävä lainsäädäntöehdotus asetuksen (EU) 2021/953 soveltamisajan lyhentämiseksi ottaen huomioon covid-19-pandemian epidemiologisen tilanteen kehittyminen ja ECDC:n ja terveysturvakomitean mahdolliset asiaa koskevat suositukset. |
| --- | --- |

(17)

Komission olisi annettava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kolmas kertomus asetuksen (EU) 2021/953 soveltamisesta. Kertomukseen olisi erityisesti sisällyttävä yleiskatsaus kyseisen asetuksen 11 artiklan nojalla saatuihin tietoihin, jotka koskevat jäsenvaltioiden SARS-CoV-2:n leviämisen rajoittamiseksi käyttöön ottamia vapaan liikkuvuuden rajoituksia, yleisesitys, jossa kuvataan kaikki EU:n digitaalisen koronatodistuksen kotimaisessa ja kansainvälisessä käytössä tapahtunut kehitys, toiseen kertomukseen sisältyvää arviointia koskevat mahdolliset asiaankuuluvat päivitykset sekä arvio siitä, onko EU:n digitaalisten koronatodistusten käytön jatkaminen kyseisen asetuksen soveltamiseksi asianmukaista, kun otetaan huomioon epidemiologinen kehitys ja uusin saatavilla oleva tieteellinen näyttö sekä tarpeellisuus- ja suhteellisuusperiaatteet. Kertomusta laatiessaan komission olisi pyydettävä ohjeita ECDC:ltä ja terveysturvakomitealta. Rajoittamatta komission aloiteoikeutta kertomukseen olisi liitettävä lainsäädäntöehdotus asetuksen (EU) 2021/953 soveltamisajan lyhentämiseksi ottaen huomioon covid-19-pandemian epidemiologisen tilanteen kehittyminen ja ECDC:n ja terveysturvakomitean mahdolliset asiaa koskevat suositukset.

| (18) | Asetus (EU) 2021/953 olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(18)

Asetus (EU) 2021/953 olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti.

| (19) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli helpottaa vapaata liikkuvuutta unionissa koskevan oikeuden käyttämistä covid-19-pandemian aikana ottamalla käyttöön kehys yhteentoimivien covid-19-todistusten myöntämiseksi, todentamiseksi ja hyväksymiseksi osoituksena siitä, että henkilö on saanut covid-19-rokotteen, hänet on testattu tai hän on parantunut taudista, vaan se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(19)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli helpottaa vapaata liikkuvuutta unionissa koskevan oikeuden käyttämistä covid-19-pandemian aikana ottamalla käyttöön kehys yhteentoimivien covid-19-todistusten myöntämiseksi, todentamiseksi ja hyväksymiseksi osoituksena siitä, että henkilö on saanut covid-19-rokotteen, hänet on testattu tai hän on parantunut taudista, vaan se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi.

| (20) | Jotta tätä asetusta voidaan soveltaa ripeästi ja oikea-aikaisesti EU:n digitaalisen koronatodistuksen jatkuvuuden varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan sinä päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(20)

Jotta tätä asetusta voidaan soveltaa ripeästi ja oikea-aikaisesti EU:n digitaalisen koronatodistuksen jatkuvuuden varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan sinä päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| (21) | Euroopan tietosuojavaltuutettua ja Euroopan tietosuojaneuvostoa on kuultu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 (7) 42 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti, ja ne ovat antaneet yhteisen lausunnon 14 päivänä maaliskuuta 2022 (8), |
| --- | --- |

(21)

Euroopan tietosuojavaltuutettua ja Euroopan tietosuojaneuvostoa on kuultu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 (7) 42 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti, ja ne ovat antaneet yhteisen lausunnon 14 päivänä maaliskuuta 2022 (8),

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EU) 2021/953 seuraavasti:

| 1) | korvataan 2 artiklan 5 alakohta seuraavasti:






  ”5) | ’antigeenitestillä’ testiä, joka kuuluu johonkin seuraavista ryhmistä ja jossa SARS-CoV-2-viruksen esiintyminen havaitaan osoittamalla virusproteiinien (antigeenien) esiintyminen:






  a) | pika-antigeenitestit, kuten lateraalivirtaus-immunomääritys, joiden tulos saadaan alle 30 minuutissa; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

korvataan 2 artiklan 5 alakohta seuraavasti:

”5)

’antigeenitestillä’ testiä, joka kuuluu johonkin seuraavista ryhmistä ja jossa SARS-CoV-2-viruksen esiintyminen havaitaan osoittamalla virusproteiinien (antigeenien) esiintyminen:

a)

pika-antigeenitestit, kuten lateraalivirtaus-immunomääritys, joiden tulos saadaan alle 30 minuutissa;

| b) | laboratoriopohjaiset antigeenimääritykset, kuten entsyymivälitteiset immunosorbenttimääritykset tai automatisoidut immunomääritykset antigeenien osoittamiseksi;”; |
| --- | --- |

b)

laboratoriopohjaiset antigeenimääritykset, kuten entsyymivälitteiset immunosorbenttimääritykset tai automatisoidut immunomääritykset antigeenien osoittamiseksi;”;

| 2) | muutetaan 3 artikla seuraavasti:






  a) | muutetaan 1 kohta seuraavasti:






  i) | korvataan ensimmäisen alakohdan b ja c alakohta seuraavasti:






  ”b) | todistus, jolla vahvistetaan, että terveydenhuollon ammattilainen tai koulutettu testaaja on todistuksen myöntäneessä jäsenvaltiossa tehnyt todistuksen haltijalle NAAT-testin tai terveysturvakomitean hyväksymässä EU:n yhteisessä covid-19-taudin antigeenitestien luettelossa mainitun antigeenitestin ja josta käyvät ilmi testin tyyppi, testauspäivämäärä ja testin tulos, jäljempänä ’testaustodistus’; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

muutetaan 3 artikla seuraavasti:

a)

muutetaan 1 kohta seuraavasti:

i)

korvataan ensimmäisen alakohdan b ja c alakohta seuraavasti:

”b)

todistus, jolla vahvistetaan, että terveydenhuollon ammattilainen tai koulutettu testaaja on todistuksen myöntäneessä jäsenvaltiossa tehnyt todistuksen haltijalle NAAT-testin tai terveysturvakomitean hyväksymässä EU:n yhteisessä covid-19-taudin antigeenitestien luettelossa mainitun antigeenitestin ja josta käyvät ilmi testin tyyppi, testauspäivämäärä ja testin tulos, jäljempänä ’testaustodistus’;

| c) | todistus siitä, että todistuksen haltija on parantunut SARS-CoV-2-infektiosta terveydenhuollon ammattilaisen tai koulutetun testaajan tekemässä NAAT-testissä tai terveysturvakomitean hyväksymässä EU:n yhteisessä covid-19-taudin antigeenitestien luettelossa mainitussa antigeenitestissä antamansa positiivisen näytteen jälkeen, jäljempänä ’taudista parantumista koskeva todistus’.”; |
| --- | --- |

c)

todistus siitä, että todistuksen haltija on parantunut SARS-CoV-2-infektiosta terveydenhuollon ammattilaisen tai koulutetun testaajan tekemässä NAAT-testissä tai terveysturvakomitean hyväksymässä EU:n yhteisessä covid-19-taudin antigeenitestien luettelossa mainitussa antigeenitestissä antamansa positiivisen näytteen jälkeen, jäljempänä ’taudista parantumista koskeva todistus’.”;

| ii) | korvataan toinen alakohta seuraavasti:

  ”Komissio julkaisee terveysturvakomitean hyväksymän EU:n yhteisen covid-19-taudin antigeenitestien luettelon, mukaan lukien mahdolliset päivitykset.”; |
| --- | --- |

ii)

korvataan toinen alakohta seuraavasti:

”Komissio julkaisee terveysturvakomitean hyväksymän EU:n yhteisen covid-19-taudin antigeenitestien luettelon, mukaan lukien mahdolliset päivitykset.”;

| b) | korvataan 11 kohta seuraavasti:

  ”11.   Komissio pyytää tarvittaessa terveysturvakomiteaa, ECDC:tä tai Euroopan lääkevirastoa antamaan ohjeita saatavilla olevasta tieteellisestä näytöstä, joka koskee 1 kohdassa tarkoitetuissa todistuksissa dokumentoitujen lääketieteellisten tapahtumien vaikutuksia, erityisesti uusien huolestuttavien SARS-CoV-2-muunnosten ja jäsenvaltioissa kliinisten lääketutkimusten kohteena olevien covid-19-rokotteiden hyväksymisen osalta.”; |
| --- | --- |

b)

korvataan 11 kohta seuraavasti:

”11.   Komissio pyytää tarvittaessa terveysturvakomiteaa, ECDC:tä tai Euroopan lääkevirastoa antamaan ohjeita saatavilla olevasta tieteellisestä näytöstä, joka koskee 1 kohdassa tarkoitetuissa todistuksissa dokumentoitujen lääketieteellisten tapahtumien vaikutuksia, erityisesti uusien huolestuttavien SARS-CoV-2-muunnosten ja jäsenvaltioissa kliinisten lääketutkimusten kohteena olevien covid-19-rokotteiden hyväksymisen osalta.”;

| 3) | korvataan 4 artiklan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Luottamuskehys perustuu julkisen avaimen infrastruktuuriin, ja sillä mahdollistetaan 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen todistusten luotettava ja suojattu myöntäminen ja niiden aitouden, pätevyyden ja eheyden todentaminen. Luottamuskehyksen avulla on voitava havaita petokset, erityisesti väärennökset. Sillä on myös tehtävä mahdolliseksi peruutettujen todistusten yksilölliset todistustunnukset sisältävien todistusten peruutusluettelojen vaihto. Tällaiset todistusten peruutusluettelot eivät saa sisältää mitään muita henkilötietoja. Edellä 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen todistusten ja soveltuvin osin todistusten peruutusluettelojen todentaminen ei saa johtaa siihen, että todistuksen myöntäjälle ilmoitetaan todentamisesta.”; |
| --- | --- |

3)

korvataan 4 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Luottamuskehys perustuu julkisen avaimen infrastruktuuriin, ja sillä mahdollistetaan 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen todistusten luotettava ja suojattu myöntäminen ja niiden aitouden, pätevyyden ja eheyden todentaminen. Luottamuskehyksen avulla on voitava havaita petokset, erityisesti väärennökset. Sillä on myös tehtävä mahdolliseksi peruutettujen todistusten yksilölliset todistustunnukset sisältävien todistusten peruutusluettelojen vaihto. Tällaiset todistusten peruutusluettelot eivät saa sisältää mitään muita henkilötietoja. Edellä 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen todistusten ja soveltuvin osin todistusten peruutusluettelojen todentaminen ei saa johtaa siihen, että todistuksen myöntäjälle ilmoitetaan todentamisesta.”;

| 4) | muutetaan 5 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | tiedot haltijalle annetusta covid-19-rokotteesta ja annosten lukumäärästä riippumatta siitä, missä jäsenvaltiossa kyseiset annokset on annettu;”; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

muutetaan 5 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohta seuraavasti:

”b)

tiedot haltijalle annetusta covid-19-rokotteesta ja annosten lukumäärästä riippumatta siitä, missä jäsenvaltiossa kyseiset annokset on annettu;”;

| b) | lisätään 5 kohtaan alakohdat seuraavasti:

  ”Jäsenvaltiot voivat myöntää rokotustodistuksia myös henkilöille, jotka osallistuvat jäsenvaltioiden eettisten komiteoiden ja toimivaltaisten viranomaisten hyväksymään covid-19-rokotetta koskevaan kliiniseen lääketutkimukseen, riippumatta siitä, saiko osallistunut henkilö covid-19-rokote-ehdokasta vai kontrolliryhmälle annetun annoksen. Covid-19-rokotetta koskevat tiedot, jotka on sisällytettävä rokotustodistukseen liitteen 1 kohdassa vahvistettujen erityisten tietokenttien mukaisesti, eivät saa heikentää kliinisen lääketutkimuksen luotettavuutta.
  Jäsenvaltiot voivat hyväksyä muiden jäsenvaltioiden neljännen alakohdan mukaisesti myöntämät rokotustodistukset perusteeksi luopua SARS-CoV-2:n leviämisen rajoittamiseksi unionin oikeuden mukaisesti käyttöön otetuista vapaata liikkuvuutta koskevista rajoituksista, paitsi jos kyseisten rokotustodistusten hyväksyntäaika on umpeutunut tai ne on peruutettu kliinisen lääketutkimuksen päättymisen jälkeen erityisesti sillä perusteella, että covid-19-rokotteelle ei myöhemmin myönnetty myyntilupaa tai että rokotustodistukset myönnettiin kontrolliryhmälle annetun lumelääkkeen perusteella osana sokkoutettua lääketutkimusta.”; |
| --- | --- |

b)

lisätään 5 kohtaan alakohdat seuraavasti:

”Jäsenvaltiot voivat myöntää rokotustodistuksia myös henkilöille, jotka osallistuvat jäsenvaltioiden eettisten komiteoiden ja toimivaltaisten viranomaisten hyväksymään covid-19-rokotetta koskevaan kliiniseen lääketutkimukseen, riippumatta siitä, saiko osallistunut henkilö covid-19-rokote-ehdokasta vai kontrolliryhmälle annetun annoksen. Covid-19-rokotetta koskevat tiedot, jotka on sisällytettävä rokotustodistukseen liitteen 1 kohdassa vahvistettujen erityisten tietokenttien mukaisesti, eivät saa heikentää kliinisen lääketutkimuksen luotettavuutta.

Jäsenvaltiot voivat hyväksyä muiden jäsenvaltioiden neljännen alakohdan mukaisesti myöntämät rokotustodistukset perusteeksi luopua SARS-CoV-2:n leviämisen rajoittamiseksi unionin oikeuden mukaisesti käyttöön otetuista vapaata liikkuvuutta koskevista rajoituksista, paitsi jos kyseisten rokotustodistusten hyväksyntäaika on umpeutunut tai ne on peruutettu kliinisen lääketutkimuksen päättymisen jälkeen erityisesti sillä perusteella, että covid-19-rokotteelle ei myöhemmin myönnetty myyntilupaa tai että rokotustodistukset myönnettiin kontrolliryhmälle annetun lumelääkkeen perusteella osana sokkoutettua lääketutkimusta.”;

| 5) | korvataan 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | tiedot haltijalle tehdystä NAAT-testistä tai antigeenitestistä;”; |
| --- | --- | --- |

5)

korvataan 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohta seuraavasti:

”b)

tiedot haltijalle tehdystä NAAT-testistä tai antigeenitestistä;”;

| 6) | muutetaan 7 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Kunkin jäsenvaltion on myönnettävä pyynnöstä 3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu taudista parantumista koskeva todistus terveydenhuollon ammattilaisen tai koulutetun testaajan tekemässä NAAT-testissä annetun positiivisen näytteen jälkeen.
  Jäsenvaltiot voivat lisäksi myöntää pyynnöstä 3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetun taudista parantumista koskevan todistuksen terveydenhuollon ammattilaisen tai koulutetun testaajan tekemässä antigeenitestissä annetun positiivisen näytteen jälkeen, kun kyseinen testi sisältyy terveysturvakomitean hyväksymään EU:n yhteiseen covid-19-taudin antigeenitestien luetteloon.
  Jäsenvaltiot voivat myöntää taudista parantumista koskevia todistuksia terveydenhuollon ammattilaisen tai koulutettujen testaajien 1 päivänä lokakuuta 2021 tai sen jälkeen tekemien antigeenitestien perusteella, edellyttäen että käytetty antigeenitesti sisältyi terveysturvakomitean hyväksymään EU:n yhteiseen covid-19-taudin antigeenitestien luetteloon sinä päivänä, kun positiivinen testitulos saatiin.
  Taudista parantumista koskevat todistukset myönnetään aikaisintaan yksitoista päivää sen päivän jälkeen, jona henkilö ensimmäisen kerran antoi NAAT-testissä tai antigeenitestissä positiivisen näytteen.
  Siirretään komissiolle valta antaa 12 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan niiden päivien lukumäärää, joiden kuluttua taudista parantumista koskeva todistus on myönnettävä, terveysturvakomitealta 3 artiklan 11 kohdan mukaisesti saatujen ohjeiden tai ECDC:n tarkasteleman tieteellisen näytön perusteella.”; |
| --- | --- | --- |

6)

muutetaan 7 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Kunkin jäsenvaltion on myönnettävä pyynnöstä 3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu taudista parantumista koskeva todistus terveydenhuollon ammattilaisen tai koulutetun testaajan tekemässä NAAT-testissä annetun positiivisen näytteen jälkeen.

Jäsenvaltiot voivat lisäksi myöntää pyynnöstä 3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetun taudista parantumista koskevan todistuksen terveydenhuollon ammattilaisen tai koulutetun testaajan tekemässä antigeenitestissä annetun positiivisen näytteen jälkeen, kun kyseinen testi sisältyy terveysturvakomitean hyväksymään EU:n yhteiseen covid-19-taudin antigeenitestien luetteloon.

Jäsenvaltiot voivat myöntää taudista parantumista koskevia todistuksia terveydenhuollon ammattilaisen tai koulutettujen testaajien 1 päivänä lokakuuta 2021 tai sen jälkeen tekemien antigeenitestien perusteella, edellyttäen että käytetty antigeenitesti sisältyi terveysturvakomitean hyväksymään EU:n yhteiseen covid-19-taudin antigeenitestien luetteloon sinä päivänä, kun positiivinen testitulos saatiin.

Taudista parantumista koskevat todistukset myönnetään aikaisintaan yksitoista päivää sen päivän jälkeen, jona henkilö ensimmäisen kerran antoi NAAT-testissä tai antigeenitestissä positiivisen näytteen.

Siirretään komissiolle valta antaa 12 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan niiden päivien lukumäärää, joiden kuluttua taudista parantumista koskeva todistus on myönnettävä, terveysturvakomitealta 3 artiklan 11 kohdan mukaisesti saatujen ohjeiden tai ECDC:n tarkasteleman tieteellisen näytön perusteella.”;

| b) | korvataan 4 kohta seuraavasti:

  ”4.   Siirretään komissiolle valta antaa 3 artiklan 11 kohdan nojalla saatujen ohjeiden perusteella 12 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tämän artiklan 1 kohtaa ja 3 artiklan 1 kohdan c alakohtaa niin, että taudista parantumista koskeva todistus voidaan myöntää antigeenitestissä tai vasta-ainetestissä, myös SARS-CoV-2:n vasta-aineita mittaavassa serologisessa testissä, annetun positiivisen näytteen tai muun tieteellisesti validoidun menetelmän perusteella. Tällaisilla delegoiduilla säädöksillä myös muutetaan liitteen 3 kohtaa lisäämällä, muuttamalla tai poistamalla tämän artiklan 2 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettujen henkilötietoryhmien piiriin kuuluvia tietokenttiä.”; |
| --- | --- |

b)

korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Siirretään komissiolle valta antaa 3 artiklan 11 kohdan nojalla saatujen ohjeiden perusteella 12 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tämän artiklan 1 kohtaa ja 3 artiklan 1 kohdan c alakohtaa niin, että taudista parantumista koskeva todistus voidaan myöntää antigeenitestissä tai vasta-ainetestissä, myös SARS-CoV-2:n vasta-aineita mittaavassa serologisessa testissä, annetun positiivisen näytteen tai muun tieteellisesti validoidun menetelmän perusteella. Tällaisilla delegoiduilla säädöksillä myös muutetaan liitteen 3 kohtaa lisäämällä, muuttamalla tai poistamalla tämän artiklan 2 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettujen henkilötietoryhmien piiriin kuuluvia tietokenttiä.”;

| 7) | korvataan 10 artiklan 5 kohta seuraavasti:

  ”5.   Edellä olevan 4 artiklan 2 kohdan nojalla vaihdettuja todistusten peruutusluetteloja ei saa säilyttää tämän asetuksen soveltamisajan päätyttyä.”; |
| --- | --- |

7)

korvataan 10 artiklan 5 kohta seuraavasti:

”5.   Edellä olevan 4 artiklan 2 kohdan nojalla vaihdettuja todistusten peruutusluetteloja ei saa säilyttää tämän asetuksen soveltamisajan päätyttyä.”;

| 8) | korvataan 11 artikla seuraavasti:

  ”11 artikla
  Vapaata liikkuvuutta koskevat rajoitukset ja tietojenvaihto

  1.   Jos jäsenvaltiot hyväksyvät rokotustodistuksia, negatiivista testitulosta koskevia todistuksia tai taudista parantumista koskevia todistuksia, niiden on pidätyttävä asettamasta vapaata liikkuvuutta koskevia lisärajoituksia, paitsi jos tällaiset rajoitukset ovat syrjimättömiä sekä tarpeellisia ja oikeasuhteisia kansanterveyden turvaamiseksi uusimman saatavilla olevan tieteellisen näytön, myös ECDC:n neuvoston suosituksen (EU) 2022/107 (*1) perusteella julkaisemien epidemiologisten tietojen, perusteella ja niissä noudatetaan ennalta varautumisen periaatetta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden toimivaltaa asettaa vapaan liikkuvuuden rajoituksia kansanterveyteen liittyvistä syistä.


  2.   Jos jäsenvaltio asettaa unionin oikeuden, myös tämän artiklan 1 kohdassa vahvistettujen periaatteiden, mukaisesti 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen todistusten haltijoille lisärajoituksia etenkin huolestuttavan tai tehostetun seurannan alaisen SARS-CoV-2-muunnoksen vuoksi, sen on ilmoitettava asiasta komissiolle ja muille jäsenvaltioille mahdollisuuksien mukaan 48 tuntia ennen tällaisten uusien rajoitusten käyttöönottoa. Jäsenvaltion on tätä varten toimitettava seuraavat tiedot:






  a) | rajoitusten syyt, mukaan lukien kaikki merkitykselliset epidemiologiset tiedot ja kyseisiä rajoituksia tukeva tieteellinen näyttö, jotka ovat kyseisenä ajankohtana saatavilla; |
| --- | --- | --- |

8)

korvataan 11 artikla seuraavasti:

”11 artikla

Vapaata liikkuvuutta koskevat rajoitukset ja tietojenvaihto

1.   Jos jäsenvaltiot hyväksyvät rokotustodistuksia, negatiivista testitulosta koskevia todistuksia tai taudista parantumista koskevia todistuksia, niiden on pidätyttävä asettamasta vapaata liikkuvuutta koskevia lisärajoituksia, paitsi jos tällaiset rajoitukset ovat syrjimättömiä sekä tarpeellisia ja oikeasuhteisia kansanterveyden turvaamiseksi uusimman saatavilla olevan tieteellisen näytön, myös ECDC:n neuvoston suosituksen (EU) 2022/107 (*1) perusteella julkaisemien epidemiologisten tietojen, perusteella ja niissä noudatetaan ennalta varautumisen periaatetta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden toimivaltaa asettaa vapaan liikkuvuuden rajoituksia kansanterveyteen liittyvistä syistä.

2.   Jos jäsenvaltio asettaa unionin oikeuden, myös tämän artiklan 1 kohdassa vahvistettujen periaatteiden, mukaisesti 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen todistusten haltijoille lisärajoituksia etenkin huolestuttavan tai tehostetun seurannan alaisen SARS-CoV-2-muunnoksen vuoksi, sen on ilmoitettava asiasta komissiolle ja muille jäsenvaltioille mahdollisuuksien mukaan 48 tuntia ennen tällaisten uusien rajoitusten käyttöönottoa. Jäsenvaltion on tätä varten toimitettava seuraavat tiedot:

a)

rajoitusten syyt, mukaan lukien kaikki merkitykselliset epidemiologiset tiedot ja kyseisiä rajoituksia tukeva tieteellinen näyttö, jotka ovat kyseisenä ajankohtana saatavilla;

| b) | rajoitusten soveltamisala, jolloin on täsmennettävä, minkä todistusten haltijat kuuluvat tällaisten rajoitusten piiriin tai on vapautettu niistä; |
| --- | --- |

b)

rajoitusten soveltamisala, jolloin on täsmennettävä, minkä todistusten haltijat kuuluvat tällaisten rajoitusten piiriin tai on vapautettu niistä;

| c) | rajoitusten päivämäärä ja kesto. |
| --- | --- |

c)

rajoitusten päivämäärä ja kesto.

2 a.   Jos jäsenvaltio asettaa rajoituksia 1 ja 2 kohdan mukaisesti, sen on kiinnitettävä erityistä huomiota tällaisten rajoitusten todennäköiseen vaikutukseen raja-alueisiin sekä syrjäisimpien alueiden, erillisalueiden ja maantieteellisesti eristyneiden alueiden erityispiirteisiin.

3.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen todistusten myöntämisestä ja niiden hyväksymisen edellytyksistä, mukaan lukien tieto siitä, mitkä covid-19-rokotteet ne hyväksyvät 5 artiklan 5 kohdan toisen alakohdan nojalla.

4.   Jäsenvaltioiden on annettava yleisölle 1, 2 ja 3 kohdan osalta selkeää, kattavaa ja oikea-aikaista tietoa. Jäsenvaltioiden on pääsääntöisesti asetettava kyseiset tiedot julkisesti saataville 24 tuntia ennen uusien rajoitusten voimaantuloa, kun otetaan huomioon, että epidemiologiset hätätilanteet edellyttävät jonkin verran joustavuutta. Komissio voi myös asettaa jäsenvaltioiden antamat tiedot julkisesti saataville keskitetyllä tavalla.

(*1)  Neuvoston suositus (EU) 2022/107, annettu 25 päivänä tammikuuta 2022, koordinoidusta lähestymistavasta turvallisen vapaan liikkuvuuden helpottamiseksi covid-19-pandemian aikana ja suosituksen (EU) 2020/1475 korvaamisesta (EUVL L 18, 27.1.2022, s. 110).”;"

*1

| 9) | korvataan 12 artiklan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Siirretään komissiolle 1 päivästä heinäkuuta 2021 24 kuukauden ajaksi 5 artiklan 2 kohdassa, 6 artiklan 2 kohdassa sekä 7 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.”; |
| --- | --- |

9)

korvataan 12 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Siirretään komissiolle 1 päivästä heinäkuuta 2021 24 kuukauden ajaksi 5 artiklan 2 kohdassa, 6 artiklan 2 kohdassa sekä 7 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.”;

| 10) | muutetaan 16 artikla seuraavasti:






  a) | kumotaan 2 kohdan kolmas alakohta; |
| --- | --- | --- |

10)

muutetaan 16 artikla seuraavasti:

a)

kumotaan 2 kohdan kolmas alakohta;

| b) | lisätään kohta seuraavasti:

  ”3.   Komissio antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta.
  Kertomukseen on sisällyttävä erityisesti seuraavat:






  a) | yleiskatsaus 11 artiklan nojalla saatuihin tietoihin, jotka koskevat jäsenvaltioiden SARS-CoV-2:n leviämisen rajoittamiseksi käyttöön ottamia vapaan liikkuvuuden rajoituksia; |
| --- | --- | --- |

b)

lisätään kohta seuraavasti:

”3.   Komissio antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta.

Kertomukseen on sisällyttävä erityisesti seuraavat:

a)

yleiskatsaus 11 artiklan nojalla saatuihin tietoihin, jotka koskevat jäsenvaltioiden SARS-CoV-2:n leviämisen rajoittamiseksi käyttöön ottamia vapaan liikkuvuuden rajoituksia;

| b) | yleisesitys, jossa kuvataan kaikki 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen todistusten kotimaiseen ja kansainväliseen käyttöön sekä 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja kolmansien maiden myöntämiä covid-19-todistuksia koskevien täytäntöönpanosäädösten hyväksymiseen liittyvä kehitys; |
| --- | --- |

b)

yleisesitys, jossa kuvataan kaikki 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen todistusten kotimaiseen ja kansainväliseen käyttöön sekä 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja kolmansien maiden myöntämiä covid-19-todistuksia koskevien täytäntöönpanosäädösten hyväksymiseen liittyvä kehitys;

| c) | mahdolliset asiaankuuluvat päivitykset tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti annettuun kertomukseen sisältyvään arvioon tämän asetuksen vaikutuksesta vapaan liikkuvuuden helpottamiseen, mukaan lukien matkustus ja matkailu sekä erityyppisten rokotteiden hyväksyminen, perusoikeudet ja syrjimättömyys, sekä henkilötietojen suojaan covid-19-pandemian aikana; |
| --- | --- |

c)

mahdolliset asiaankuuluvat päivitykset tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti annettuun kertomukseen sisältyvään arvioon tämän asetuksen vaikutuksesta vapaan liikkuvuuden helpottamiseen, mukaan lukien matkustus ja matkailu sekä erityyppisten rokotteiden hyväksyminen, perusoikeudet ja syrjimättömyys, sekä henkilötietojen suojaan covid-19-pandemian aikana;

| d) | arvio siitä, onko 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen todistusten käytön jatkaminen tämän asetuksen soveltamiseksi asianmukaista, kun otetaan huomioon epidemiologinen kehitys ja uusin saatavilla oleva tieteellinen näyttö.
  Kertomusta laatiessaan komissio pyytää ECDC:ltä ja terveysturvakomitealta ohjeita, jotka liitetään kyseiseen kertomukseen.
  Kertomukseen voidaan liittää lainsäädäntöehdotus etenkin tämän asetuksen soveltamisajan lyhentämiseksi, kun otetaan huomioon covid-19-pandemian epidemiologisen tilanteen kehittyminen ja ECDC:n ja terveysturvakomitean mahdolliset asiaa koskevat suositukset.”; |
| --- | --- |

d)

arvio siitä, onko 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen todistusten käytön jatkaminen tämän asetuksen soveltamiseksi asianmukaista, kun otetaan huomioon epidemiologinen kehitys ja uusin saatavilla oleva tieteellinen näyttö.

Kertomusta laatiessaan komissio pyytää ECDC:ltä ja terveysturvakomitealta ohjeita, jotka liitetään kyseiseen kertomukseen.

Kertomukseen voidaan liittää lainsäädäntöehdotus etenkin tämän asetuksen soveltamisajan lyhentämiseksi, kun otetaan huomioon covid-19-pandemian epidemiologisen tilanteen kehittyminen ja ECDC:n ja terveysturvakomitean mahdolliset asiaa koskevat suositukset.”;

| 11) | korvataan 17 artiklan toinen kohta seuraavasti:

  ”Sitä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2021
  30 päivään kesäkuuta 2023.”; |
| --- | --- |

11)

korvataan 17 artiklan toinen kohta seuraavasti:

”Sitä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2021
  30 päivään kesäkuuta 2023.”;

| 12) | korvataan liitteessä olevan 2 kohdan i alakohta seuraavasti:






  ”i) | testauskeskus tai -asema (antigeenitestin osalta valinnainen);”. |
| --- | --- | --- |

12)

korvataan liitteessä olevan 2 kohdan i alakohta seuraavasti:

”i)

testauskeskus tai -asema (antigeenitestin osalta valinnainen);”.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sinä päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 29 päivänä kesäkuuta 2022.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

R. METSOLA

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

F. RIESTER

---

(1)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 23. kesäkuuta 2022 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 28. kesäkuuta 2022.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/953, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2021, kehyksestä covid-19-tautiin liittyvien yhteentoimivien rokotusta, testausta ja taudista parantumista koskevien todistusten (EU:n digitaalinen koronatodistus) myöntämiseksi, todentamiseksi ja hyväksymiseksi helpottamaan henkilöiden vapaata liikkuvuutta covid-19-pandemian aikana (EUVL L 211, 15.6.2021, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1082/2013/EU, annettu 22 päivänä lokakuuta 2013, valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista ja päätöksen N:o 2119/98/EY kumoamisesta (EUVL L 293, 5.11.2013, s. 1).

3

(4)  Komission delegoitu asetus (EU) 2022/256, annettu 22 päivänä helmikuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/953 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse taudista parantumista koskevien todistusten myöntämisestä pika-antigeenitestien perusteella (EUVL L 42, 23.2.2022, s. 4).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 726/2004, annettu 31 päivänä maaliskuuta 2004, ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista unionin lupa- ja valvontamenettelyistä ja Euroopan lääkeviraston perustamisesta (EUVL L 136, 30.4.2004, s. 1).

5

(6)  Neuvoston suositus (EU) 2022/107, annettu 25 päivänä tammikuuta 2022, koordinoidusta lähestymistavasta turvallisen vapaan liikkuvuuden helpottamiseksi covid-19-pandemian aikana ja suosituksen (EU) 2020/1475 korvaamisesta (EUVL L 18, 27.1.2022, s. 110).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39).

7

(8)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

8

---

| 30.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 173/46 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 173/46

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2022/1035,

annettu 29 päivänä kesäkuuta 2022,

kehyksestä covid-19-tautiin liittyvien yhteentoimivien rokotusta, testausta ja taudista parantumista koskevien todistusten (EU:n digitaalinen koronatodistus) myöntämiseksi jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskeleville tai asuville kolmansien maiden kansalaisille covid-19-pandemian aikana sekä kyseisten todistusten todentamiseksi ja hyväksymiseksi annetun asetuksen (EU) 2021/954 muuttamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 77 artiklan 2 kohdan c alakohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (1),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Unionissa laillisesti oleskelevat tai asuvat kolmansien maiden kansalaiset ja jonkin jäsenvaltion alueelle laillisesti tulleet kolmansien maiden kansalaiset voivat Schengenin säännöstön, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/399 (2) (Schengenin rajasäännöstö), nojalla liikkua vapaasti kaikkien muiden jäsenvaltioiden alueella 90 päivän ajan minkä tahansa 180 päivän jakson aikana. |
| --- | --- |

(1)

Unionissa laillisesti oleskelevat tai asuvat kolmansien maiden kansalaiset ja jonkin jäsenvaltion alueelle laillisesti tulleet kolmansien maiden kansalaiset voivat Schengenin säännöstön, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/399 (2) (Schengenin rajasäännöstö), nojalla liikkua vapaasti kaikkien muiden jäsenvaltioiden alueella 90 päivän ajan minkä tahansa 180 päivän jakson aikana.

| (2) | EU:n digitaalinen koronatodistus otettiin käyttöön Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/953 (3), jossa vahvistettiin yhteinen kehys yhteentoimivien koronarokotus-, testaus- tai parantumistodistusten antamiselle, todentamiselle ja hyväksymiselle, jotta voidaan helpottaa unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä vapaata liikkuvuutta koskevan oikeuden käyttämistä covid-19-pandemian aikana. Kyseiseen asetukseen liittyi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/954 (4), jolla EU:n digitaalista koronatodistusta koskeva kehys laajennettiin koskemaan niitä kolmansien maiden kansalaisia, jotka oleskelevat tai asuvat laillisesti jäsenvaltioiden alueilla ja joilla on oikeus matkustaa muihin jäsenvaltioihin unionin oikeuden mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

EU:n digitaalinen koronatodistus otettiin käyttöön Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/953 (3), jossa vahvistettiin yhteinen kehys yhteentoimivien koronarokotus-, testaus- tai parantumistodistusten antamiselle, todentamiselle ja hyväksymiselle, jotta voidaan helpottaa unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä vapaata liikkuvuutta koskevan oikeuden käyttämistä covid-19-pandemian aikana. Kyseiseen asetukseen liittyi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/954 (4), jolla EU:n digitaalista koronatodistusta koskeva kehys laajennettiin koskemaan niitä kolmansien maiden kansalaisia, jotka oleskelevat tai asuvat laillisesti jäsenvaltioiden alueilla ja joilla on oikeus matkustaa muihin jäsenvaltioihin unionin oikeuden mukaisesti.

| (3) | Asetusten (EU) 2021/953 ja (EU) 2021/954 voimassaolon on määrä päättyä 30 päivänä kesäkuuta 2022. Covid-19-pandemia kuitenkin jatkuu yhä, ja huolta aiheuttavien muunnosten ilmaantuminen saattaa edelleen vaikuttaa kielteisesti matkustamiseen unionissa. Kyseisten asetusten soveltamisaikaa olisi näin ollen jatkettava, jotta EU:n digitaalisen koronatodistuksen käyttöä voidaan jatkaa. |
| --- | --- |

(3)

Asetusten (EU) 2021/953 ja (EU) 2021/954 voimassaolon on määrä päättyä 30 päivänä kesäkuuta 2022. Covid-19-pandemia kuitenkin jatkuu yhä, ja huolta aiheuttavien muunnosten ilmaantuminen saattaa edelleen vaikuttaa kielteisesti matkustamiseen unionissa. Kyseisten asetusten soveltamisaikaa olisi näin ollen jatkettava, jotta EU:n digitaalisen koronatodistuksen käyttöä voidaan jatkaa.

| (4) | Asetuksen (EU) 2021/953 soveltamisaikaa on määrä jatkaa 12 kuukaudella. Koska asetuksen (EU) 2021/954 tavoitteena on laajentaa asetuksen (EU) 2021/953 soveltaminen tiettyihin unionissa laillisesti oleskelevien tai asuvien kolmansien maiden kansalaisten ryhmiin, sen soveltamisen kesto olisi kytkettävä suoraan asetuksen (EU) 2021/953 soveltamisen kestoon. Asetus (EU) 2021/954 olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EU) 2021/953 soveltamisaikaa on määrä jatkaa 12 kuukaudella. Koska asetuksen (EU) 2021/954 tavoitteena on laajentaa asetuksen (EU) 2021/953 soveltaminen tiettyihin unionissa laillisesti oleskelevien tai asuvien kolmansien maiden kansalaisten ryhmiin, sen soveltamisen kesto olisi kytkettävä suoraan asetuksen (EU) 2021/953 soveltamisen kestoon. Asetus (EU) 2021/954 olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti.

| (5) | Tämän asetuksen ei olisi katsottava helpottavan matkustusrajoitusten hyväksymistä covid-19-pandemian johdosta tai kannustavan siihen. Vaatimus todentaa asetuksella (EU) 2021/953 käyttöön otetut todistukset ei sellaisenaan myöskään ole peruste sisärajavalvonnan väliaikaiselle palauttamiselle. Sisärajoilla tehtävien tarkastusten olisi pysyttävä viimeisenä keinona, jollei Schengenin rajasäännöstössä säädetyistä erityissäännöistä muuta johdu. |
| --- | --- |

(5)

Tämän asetuksen ei olisi katsottava helpottavan matkustusrajoitusten hyväksymistä covid-19-pandemian johdosta tai kannustavan siihen. Vaatimus todentaa asetuksella (EU) 2021/953 käyttöön otetut todistukset ei sellaisenaan myöskään ole peruste sisärajavalvonnan väliaikaiselle palauttamiselle. Sisärajoilla tehtävien tarkastusten olisi pysyttävä viimeisenä keinona, jollei Schengenin rajasäännöstössä säädetyistä erityissäännöistä muuta johdu.

| (6) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tällä asetuksella kehitetään Schengenin säännöstöä, Tanska päättää mainitun pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän asetuksen, saattaako se asetuksen osaksi kansallista lainsäädäntöään. |
| --- | --- |

(6)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tällä asetuksella kehitetään Schengenin säännöstöä, Tanska päättää mainitun pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän asetuksen, saattaako se asetuksen osaksi kansallista lainsäädäntöään.

| (7) | Tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu neuvoston päätöksen 2002/192/EY (5) mukaisesti; Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin. Jotta jäsenvaltioiden olisi mahdollista hyväksyä asetuksessa (EU) 2021/953 säädetyin edellytyksin covid-19-todistukset, jotka Irlanti myöntää alueellaan laillisesti oleskeleville tai asuville kolmansien maiden kansalaisille matkustamisen helpottamiseksi jäsenvaltioiden alueilla, Irlannin olisi myönnettävä kyseisille kolmansien maiden kansalaisille EU:n digitaalista koronatodistusta koskevan luottamuskehyksen vaatimukset täyttäviä covid-19-todistuksia. Irlannin ja muiden jäsenvaltioiden olisi vastavuoroisesti hyväksyttävä toistensa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluville kolmansien maiden kansalaisille myöntämät todistukset. |
| --- | --- |

(7)

Tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu neuvoston päätöksen 2002/192/EY (5) mukaisesti; Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin. Jotta jäsenvaltioiden olisi mahdollista hyväksyä asetuksessa (EU) 2021/953 säädetyin edellytyksin covid-19-todistukset, jotka Irlanti myöntää alueellaan laillisesti oleskeleville tai asuville kolmansien maiden kansalaisille matkustamisen helpottamiseksi jäsenvaltioiden alueilla, Irlannin olisi myönnettävä kyseisille kolmansien maiden kansalaisille EU:n digitaalista koronatodistusta koskevan luottamuskehyksen vaatimukset täyttäviä covid-19-todistuksia. Irlannin ja muiden jäsenvaltioiden olisi vastavuoroisesti hyväksyttävä toistensa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluville kolmansien maiden kansalaisille myöntämät todistukset.

| (8) | Kyproksen, Bulgarian, Romanian ja Kroatian osalta tämä asetus on vuoden 2003 liittymisasiakirjan 3 artiklan 1 kohdassa, vuoden 2005 liittymisasiakirjan 4 artiklan 1 kohdassa ja vuoden 2011 liittymisasiakirjan 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös. |
| --- | --- |

(8)

Kyproksen, Bulgarian, Romanian ja Kroatian osalta tämä asetus on vuoden 2003 liittymisasiakirjan 3 artiklan 1 kohdassa, vuoden 2005 liittymisasiakirjan 4 artiklan 1 kohdassa ja vuoden 2011 liittymisasiakirjan 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös.

| (9) | Islannin ja Norjan osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (6) ja jotka kuuluvat neuvoston päätöksen 1999/437/EY (7) 1 artiklan C kohdassa tarkoitettuun alaan. |
| --- | --- |

(9)

Islannin ja Norjan osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (6) ja jotka kuuluvat neuvoston päätöksen 1999/437/EY (7) 1 artiklan C kohdassa tarkoitettuun alaan.

| (10) | Sveitsin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (8) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan C kohdassa, luettuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/146/EY (9) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan. |
| --- | --- |

(10)

Sveitsin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (8) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan C kohdassa, luettuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/146/EY (9) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan.

| (11) | Liechtensteinin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisessä pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (10) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan C kohdassa, luettuna yhdessä neuvoston päätöksen 2011/350/EU (11) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan. |
| --- | --- |

(11)

Liechtensteinin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisessä pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (10) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan C kohdassa, luettuna yhdessä neuvoston päätöksen 2011/350/EU (11) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan.

| (12) | Asetus (EU) 2021/954 olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(12)

Asetus (EU) 2021/954 olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti.

| (13) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli helpottaa jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskelevien tai asuvien kolmansien maiden kansalaisten matkustamista covid-19-pandemian aikana ottamalla käyttöön kehys yhteentoimivien covid-19-todistusten myöntämiseksi, todentamiseksi ja hyväksymiseksi osoituksena siitä, että henkilö on saanut covid-19-rokotteen, hänet on testattu tai hän on parantunut taudista, vaan se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(13)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli helpottaa jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskelevien tai asuvien kolmansien maiden kansalaisten matkustamista covid-19-pandemian aikana ottamalla käyttöön kehys yhteentoimivien covid-19-todistusten myöntämiseksi, todentamiseksi ja hyväksymiseksi osoituksena siitä, että henkilö on saanut covid-19-rokotteen, hänet on testattu tai hän on parantunut taudista, vaan se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

| (14) | Jotta tätä asetusta voidaan soveltaa ripeästi ja oikea-aikaisesti EU:n digitaalisen koronatodistuksen jatkuvuuden varmistamiseksi, tämän asetuksen olisi tultava voimaan sinä päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(14)

Jotta tätä asetusta voidaan soveltaa ripeästi ja oikea-aikaisesti EU:n digitaalisen koronatodistuksen jatkuvuuden varmistamiseksi, tämän asetuksen olisi tultava voimaan sinä päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| (15) | Euroopan tietosuojavaltuutettua ja Euroopan tietosuojaneuvostoa on kuultu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 (12) 42 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti, ja ne ovat antaneet yhteisen lausunnon 14 päivänä maaliskuuta 2022 (13), |
| --- | --- |

(15)

Euroopan tietosuojavaltuutettua ja Euroopan tietosuojaneuvostoa on kuultu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 (12) 42 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti, ja ne ovat antaneet yhteisen lausunnon 14 päivänä maaliskuuta 2022 (13),

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EU) 2021/954 3 artikla seuraavasti:

”3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sinä päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2021 niin kauan kuin asetusta (EU) 2021/953 sovelletaan.”.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sinä päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa perussopimusten mukaisesti.

Tehty Brysselissä 29 päivänä kesäkuuta 2022.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

R. METSOLA

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

F. RIESTER

---

(1)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 23. kesäkuuta 2022 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 28. kesäkuuta 2022.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/399, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2016, henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta unionin säännöstöstä (Schengenin rajasäännöstö) (EUVL L 77, 23.3.2016, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/953, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2021, kehyksestä covid-19-tautiin liittyvien yhteentoimivien rokotusta, testausta ja taudista parantumista koskevien todistusten (EU:n digitaalinen koronatodistus) myöntämiseksi, todentamiseksi ja hyväksymiseksi helpottamaan henkilöiden vapaata liikkuvuutta covid-19-pandemian aikana (EUVL L 211, 15.6.2021, s. 1).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/954, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2021, kehyksestä covid-19-tautiin liittyvien yhteentoimivien rokotusta, testausta ja taudista parantumista koskevien todistusten (EU:n digitaalinen koronatodistus) myöntämiseksi jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskeleville tai asuville kolmansien maiden kansalaisille covid-19-pandemian aikana sekä kyseisten todistusten todentamiseksi ja hyväksymiseksi (EUVL L 211, 15.6.2021, s. 24).

4

(5)  Neuvoston päätös 2002/192/EY, tehty 28 päivänä helmikuuta 2002, Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20).

5

(6)  
  EYVL L 176, 10.7.1999, s. 36.

6

(7)  Neuvoston päätös 1999/437/EY, tehty 17 päivänä toukokuuta 1999, tietyistä Euroopan unionin neuvoston, Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä näiden kahden valtion osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyn sopimuksen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä (EYVL L 176, 10.7.1999, s. 31).

7

(8)  
  EUVL L 53, 27.2.2008, s. 52.

8

(9)  Neuvoston päätös 2008/146/EY, tehty 28 päivänä tammikuuta 2008, Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen, Sveitsin valaliiton osallistumista Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta (EUVL L 53, 27.2.2008, s. 1).

9

(10)  
  EUVL L 160, 18.6.2011, s. 21.

10

(11)  Neuvoston päätös 2011/350/EU, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2011, Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen, joka koskee Sveitsin valaliiton osallistumista Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen, Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välillä tehtävän pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta, siltä osin kuin kyse on tarkastusten poistamisesta sisärajoilta ja henkilöiden liikkumisesta rajojen yli (EUVL L 160, 18.6.2011, s. 19).

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39).

12

(13)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

13

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 30.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 173/50 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 173/50

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2022/1036,

annettu 29 päivänä kesäkuuta 2022,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/1429 muuttamisesta viiteajanjakson jatkamisen osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon toimenpiteiden vahvistamisesta kestäviä rautatiemarkkinoita varten covid-19:n leviämisen johdosta 7 päivänä lokakuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/1429 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Covid-19-pandemia on johtanut rautatieliikenteen jyrkkään supistumiseen, koska kysyntä on vähentynyt huomattavasti ja jäsenvaltiot ovat toteuttaneet suoria toimenpiteitä pandemian hillitsemiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Covid-19-pandemia on johtanut rautatieliikenteen jyrkkään supistumiseen, koska kysyntä on vähentynyt huomattavasti ja jäsenvaltiot ovat toteuttaneet suoria toimenpiteitä pandemian hillitsemiseksi.

| (2) | Nämä olosuhteet eivät ole rautatieyritysten hallittavissa. Ne ovat jatkuvasti kärsineet huomattavista maksuvalmiusongelmista ja tappioista, ja joissakin tapauksissa niitä uhkaa maksukyvyttömyys. |
| --- | --- |

(2)

Nämä olosuhteet eivät ole rautatieyritysten hallittavissa. Ne ovat jatkuvasti kärsineet huomattavista maksuvalmiusongelmista ja tappioista, ja joissakin tapauksissa niitä uhkaa maksukyvyttömyys.

| (3) | Covid-19-pandemian kielteisten taloudellisten vaikutusten lieventämiseksi ja rautatieyritysten tukemiseksi asetuksessa (EU) 2020/1429 säädetään, että jäsenvaltiot voivat antaa rataverkon haltijoille luvan infrastruktuurin käyttöoikeuksista perittävien maksujen alentamiseen, niistä luopumiseen tai niiden suorittamisen lykkäämiseen. Tämä mahdollisuus oli myönnetty rajoitetuksi viiteajanjaksoksi, jota jatkettiin viimeksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2022/312 (2) 30 päivään kesäkuuta 2022. |
| --- | --- |

(3)

Covid-19-pandemian kielteisten taloudellisten vaikutusten lieventämiseksi ja rautatieyritysten tukemiseksi asetuksessa (EU) 2020/1429 säädetään, että jäsenvaltiot voivat antaa rataverkon haltijoille luvan infrastruktuurin käyttöoikeuksista perittävien maksujen alentamiseen, niistä luopumiseen tai niiden suorittamisen lykkäämiseen. Tämä mahdollisuus oli myönnetty rajoitetuksi viiteajanjaksoksi, jota jatkettiin viimeksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2022/312 (2) 30 päivään kesäkuuta 2022.

| (4) | Pandemian aikana asetetut liikkuvuusrajoitukset ovat vaikuttaneet merkittävästi rautateiden henkilöliikennepalvelujen käyttöön. Vaikutukset ovat kohdistuneet vähäisemmässä määrin myös rautateiden tavaraliikennepalveluihin. Unionin rataverkon haltijoiden toimittamien tietojen perusteella pandemia iski pahiten henkilöliikenteen segmenttiin. Suurimmat vaikutukset kohdistuivat kaupallisen henkilöliikenteen segmenttiin, jonka tarjonta väheni merkittävästi kaikissa jäsenvaltioissa eikä ole vieläkään palannut vuoden 2019 tasolle. |
| --- | --- |

(4)

Pandemian aikana asetetut liikkuvuusrajoitukset ovat vaikuttaneet merkittävästi rautateiden henkilöliikennepalvelujen käyttöön. Vaikutukset ovat kohdistuneet vähäisemmässä määrin myös rautateiden tavaraliikennepalveluihin. Unionin rataverkon haltijoiden toimittamien tietojen perusteella pandemia iski pahiten henkilöliikenteen segmenttiin. Suurimmat vaikutukset kohdistuivat kaupallisen henkilöliikenteen segmenttiin, jonka tarjonta väheni merkittävästi kaikissa jäsenvaltioissa eikä ole vieläkään palannut vuoden 2019 tasolle.

| (5) | Verkossa liikennöivien tavarajunien määrä elpyi, sillä vuoden 2021 taso oli vain 0,1 prosenttia alhaisempi kuin vuonna 2019. Julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti rautatieverkossa liikennöivien henkilöjunien määrä oli vuonna 2021 2 prosenttia suurempi kuin vuonna 2019, kun taas vuonna 2020 se oli 5,1 prosenttia pienempi kuin vuonna 2019. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että sekä vuonna 2020 että 2021 matkustajamäärä ei saavuttanut kahta kolmasosaa vuoden 2019 matkustajamäärästä, pandemian vaikutusten vähenemistä ja sen jälkeistä elpymistä helpotti todennäköisesti jatkuva taloudellinen tuki, jota toimivaltaiset viranomaiset antoivat julkisen palvelun velvoitetta koskevien sopimusten nojalla. Kaupallisten henkilöjunien määrä oli vuonna 2021 edelleen 18,2 prosenttia pienempi kuin vuonna 2019. Vuonna 2020 se oli 22,9 prosenttia pienempi kuin vuonna 2019, joten elpyminen ei ole ollut merkittävää. |
| --- | --- |

(5)

Verkossa liikennöivien tavarajunien määrä elpyi, sillä vuoden 2021 taso oli vain 0,1 prosenttia alhaisempi kuin vuonna 2019. Julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti rautatieverkossa liikennöivien henkilöjunien määrä oli vuonna 2021 2 prosenttia suurempi kuin vuonna 2019, kun taas vuonna 2020 se oli 5,1 prosenttia pienempi kuin vuonna 2019. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että sekä vuonna 2020 että 2021 matkustajamäärä ei saavuttanut kahta kolmasosaa vuoden 2019 matkustajamäärästä, pandemian vaikutusten vähenemistä ja sen jälkeistä elpymistä helpotti todennäköisesti jatkuva taloudellinen tuki, jota toimivaltaiset viranomaiset antoivat julkisen palvelun velvoitetta koskevien sopimusten nojalla. Kaupallisten henkilöjunien määrä oli vuonna 2021 edelleen 18,2 prosenttia pienempi kuin vuonna 2019. Vuonna 2020 se oli 22,9 prosenttia pienempi kuin vuonna 2019, joten elpyminen ei ole ollut merkittävää.

| (6) | Samanlaisia suuntauksia voidaan havaita myös, kun liikenteen määrä ilmaistaan junakilometreinä. Rataverkossa liikennöivien tavarajunien kulkemat junakilometrit osoittivat elpymisen merkkejä ja olivat vuonna 2021 vain 0,5 prosenttia pienemmät kuin vuonna 2019. Junakilometreinä ilmaistu julkisen palvelun velvoitteiden mukainen henkilöliikenne oli vuonna 2021 1,1 prosenttia suurempaa kuin vuonna 2019. Vuonna 2021 junakilometreinä ilmaistu kaupallinen henkilöliikenne oli kuitenkin 18,7 prosenttia vähäisempää kuin vuonna 2019, mikä merkitsee hienoista parannusta vuoteen 2020 verrattuna. |
| --- | --- |

(6)

Samanlaisia suuntauksia voidaan havaita myös, kun liikenteen määrä ilmaistaan junakilometreinä. Rataverkossa liikennöivien tavarajunien kulkemat junakilometrit osoittivat elpymisen merkkejä ja olivat vuonna 2021 vain 0,5 prosenttia pienemmät kuin vuonna 2019. Junakilometreinä ilmaistu julkisen palvelun velvoitteiden mukainen henkilöliikenne oli vuonna 2021 1,1 prosenttia suurempaa kuin vuonna 2019. Vuonna 2021 junakilometreinä ilmaistu kaupallinen henkilöliikenne oli kuitenkin 18,7 prosenttia vähäisempää kuin vuonna 2019, mikä merkitsee hienoista parannusta vuoteen 2020 verrattuna.

| (7) | Sen vuoksi on selvää, että covid-19-pandemian vaikutuksen vuoksi vähentynyt rautatieliikenne pysyy edelleen alhaisella tasolla matkustajasegmentissä, joka muodosti vuonna 2018 noin 80 prosenttia kaikesta junakilometreinä ilmaistusta liikenteestä. |
| --- | --- |

(7)

Sen vuoksi on selvää, että covid-19-pandemian vaikutuksen vuoksi vähentynyt rautatieliikenne pysyy edelleen alhaisella tasolla matkustajasegmentissä, joka muodosti vuonna 2018 noin 80 prosenttia kaikesta junakilometreinä ilmaistusta liikenteestä.

| (8) | Maailman terveysjärjestön tiedot osoittavat, että päivittäin kirjattujen covid-19-tapausten määrä Euroopassa kasvoi jyrkästi vuoden 2022 alussa tasolle, jota ei oltu aiemmin saavutettu pandemian aikana. Lisäksi päivittäin kirjattujen tapausten määrä pysyy edelleen erittäin suurena. |
| --- | --- |

(8)

Maailman terveysjärjestön tiedot osoittavat, että päivittäin kirjattujen covid-19-tapausten määrä Euroopassa kasvoi jyrkästi vuoden 2022 alussa tasolle, jota ei oltu aiemmin saavutettu pandemian aikana. Lisäksi päivittäin kirjattujen tapausten määrä pysyy edelleen erittäin suurena.

| (9) | Pandemian kielteinen vaikutus rautatieliikenteeseen jatkuu todennäköisesti, ja rautatieyritysten vaikea taloudellinen tilanne jatkuu yhtä todennäköisesti vuoden 2022 loppuun saakka. |
| --- | --- |

(9)

Pandemian kielteinen vaikutus rautatieliikenteeseen jatkuu todennäköisesti, ja rautatieyritysten vaikea taloudellinen tilanne jatkuu yhtä todennäköisesti vuoden 2022 loppuun saakka.

| (10) | Sen vuoksi on tarpeen jatkaa asetuksen (EU) 2020/1429 1 artiklassa vahvistettua viiteajanjaksoa 31 päivään joulukuuta 2022. |
| --- | --- |

(10)

Sen vuoksi on tarpeen jatkaa asetuksen (EU) 2020/1429 1 artiklassa vahvistettua viiteajanjaksoa 31 päivään joulukuuta 2022.

| (11) | Jos Euroopan parlamentti ja neuvosto tarkastelisivat tätä asetusta asetuksen (EU) 2020/1429 6 artiklan 6 kohdassa säädetyn koko vastustamisajan, tämä asetus tulisi voimaan vasta asetuksen (EU) 2020/1429 1 artiklassa säädetyn viiteajanjakson päätyttyä. Oikeudellisen epävarmuuden välttämiseksi tämä asetus olisi hyväksyttävä asetuksen (EU) 2020/1429 7 artiklassa säädettyä kiireellistä menettelyä noudattaen ja sen olisi tultava kiireellisesti voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(11)

Jos Euroopan parlamentti ja neuvosto tarkastelisivat tätä asetusta asetuksen (EU) 2020/1429 6 artiklan 6 kohdassa säädetyn koko vastustamisajan, tämä asetus tulisi voimaan vasta asetuksen (EU) 2020/1429 1 artiklassa säädetyn viiteajanjakson päätyttyä. Oikeudellisen epävarmuuden välttämiseksi tämä asetus olisi hyväksyttävä asetuksen (EU) 2020/1429 7 artiklassa säädettyä kiireellistä menettelyä noudattaen ja sen olisi tultava kiireellisesti voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EU) 2020/1429 1 artikla seuraavasti:

”1 artikla

Tässä asetuksessa vahvistetaan väliaikaiset säännöt, jotka koskevat direktiivin 2012/34/EU IV luvussa säädettyjen rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimistä. Sitä sovelletaan mainitun direktiivin soveltamisalaan kuuluvaan rautateiden infrastruktuurin käyttöön kotimaisessa ja kansainvälisessä rautatieliikenteessä 1 päivän maaliskuuta 2020 ja 31 päivän joulukuuta 2022 välisenä aikana, jäljempänä ’viiteajanjakso’.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 29 päivänä kesäkuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 333, 12.10.2020, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/312, annettu 24 päivänä helmikuuta 2022, asetuksen (EU) 2020/1429 muuttamisesta rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimistä koskevien väliaikaisten toimenpiteiden soveltamisen viiteajanjakson keston osalta (EUVL L 55, 28.2.2022, s. 1).

2

---

| 30.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 173/52 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 173/52

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2022/1037,

annettu 29 päivänä kesäkuuta 2022,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteen II ja komission asetuksen (EU) N:o 231/2012 liitteen muuttamisesta siltä osin kuin on kyse glykolipidien käytöstä juomien säilöntäaineena

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon elintarvikelisäaineista 16 päivänä joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 3 kohdan ja 14 artiklan,

ottaa huomioon elintarvikelisäaineiden, elintarvike-entsyymien ja elintarvikearomien yhtenäisestä hyväksymismenettelystä 16 päivänä joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1331/2008 (2) ja erityisesti sen 7 artiklan 5 kohdan

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II vahvistetaan unionissa elintarvikkeissa käytettäväksi hyväksyttyjen elintarvikelisäaineiden luettelo ja niiden käyttöä koskevat edellytykset. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II vahvistetaan unionissa elintarvikkeissa käytettäväksi hyväksyttyjen elintarvikelisäaineiden luettelo ja niiden käyttöä koskevat edellytykset.

| (2) | Komission asetuksen (EU) N:o 231/2012 (3) liitteessä vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteissä II ja III lueteltujen elintarvikelisäaineiden eritelmät. |
| --- | --- |

(2)

Komission asetuksen (EU) N:o 231/2012 (3) liitteessä vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteissä II ja III lueteltujen elintarvikelisäaineiden eritelmät.

| (3) | Unionin elintarvikelisäaineiden luettelo ja elintarvikelisäaineiden eritelmät voidaan saattaa ajan tasalle asetuksen (EY) N:o 1331/2008 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhtenäisen menettelyn mukaisesti joko komission aloitteesta tai jäsenvaltion tai asianomaisen osapuolen hakemuksen johdosta. |
| --- | --- |

(3)

Unionin elintarvikelisäaineiden luettelo ja elintarvikelisäaineiden eritelmät voidaan saattaa ajan tasalle asetuksen (EY) N:o 1331/2008 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhtenäisen menettelyn mukaisesti joko komission aloitteesta tai jäsenvaltion tai asianomaisen osapuolen hakemuksen johdosta.

| (4) | Komissiolle toimitettiin joulukuussa 2019 hakemus, joka koski glykolipidien käytön hyväksymistä säilöntäaineena maustetuissa juomissa, eräissä muissa ryhmään 14.1 ”Alkoholittomat juomat” kuuluvissa tuotteiden sekä alkoholittomissa oluissa ja mallasjuomissa. |
| --- | --- |

(4)

Komissiolle toimitettiin joulukuussa 2019 hakemus, joka koski glykolipidien käytön hyväksymistä säilöntäaineena maustetuissa juomissa, eräissä muissa ryhmään 14.1 ”Alkoholittomat juomat” kuuluvissa tuotteiden sekä alkoholittomissa oluissa ja mallasjuomissa.

| (5) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, arvioi glykolipidien käytön turvallisuutta ehdotetussa käyttötarkoituksessa eli elintarvikelisäaineena. Elintarviketurvallisuusviranomainen vahvisti 4 päivänä toukokuuta 2021 antamassaan lausunnossa (4) aineen hyväksyttävän päiväsaannin arvoksi (ADI-arvoksi) 10 milligrammaa painokiloa kohti päivässä. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että suurin arvioitu altistuminen – 3,1 mg painokiloa kohti päivässä pikkulapsilla – on vahvistetun ADI-arvon rajoissa, ja katsoi, ettei altistuminen glykolipideille aiheuta turvallisuusriskiä käyttötarkoituksissa ja käyttömäärillä, joita hakija ehdottaa. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, arvioi glykolipidien käytön turvallisuutta ehdotetussa käyttötarkoituksessa eli elintarvikelisäaineena. Elintarviketurvallisuusviranomainen vahvisti 4 päivänä toukokuuta 2021 antamassaan lausunnossa (4) aineen hyväksyttävän päiväsaannin arvoksi (ADI-arvoksi) 10 milligrammaa painokiloa kohti päivässä. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että suurin arvioitu altistuminen – 3,1 mg painokiloa kohti päivässä pikkulapsilla – on vahvistetun ADI-arvon rajoissa, ja katsoi, ettei altistuminen glykolipideille aiheuta turvallisuusriskiä käyttötarkoituksissa ja käyttömäärillä, joita hakija ehdottaa.

| (6) | Glykolipidejä tuottaa käymisprosessissa Dacryopinax spathularia -sieni. Kun glykolipidejä käytetään säilöntäaineena, ne pidentävät juomien säilyvyyttä suojaamalla niitä mikro-organismien aiheuttamalta pilaantumiselta ja estämällä patogeenisten mikro-organismien kasvun. Glykolipidit vaikuttavat hiivaan, homeisiin ja grampositiivisiin bakteereihin ja tarjoavat vaihtoehdon muille juomissa nykyisin hyväksytyille säilöntäaineille. |
| --- | --- |

(6)

Glykolipidejä tuottaa käymisprosessissa Dacryopinax spathularia -sieni. Kun glykolipidejä käytetään säilöntäaineena, ne pidentävät juomien säilyvyyttä suojaamalla niitä mikro-organismien aiheuttamalta pilaantumiselta ja estämällä patogeenisten mikro-organismien kasvun. Glykolipidit vaikuttavat hiivaan, homeisiin ja grampositiivisiin bakteereihin ja tarjoavat vaihtoehdon muille juomissa nykyisin hyväksytyille säilöntäaineille.

| (7) | Sen vuoksi on aiheellista hyväksyä glykolipidien käyttö säilöntäaineena hakemuksen piiriin kuuluvissa juomissa ja antaa kyseiselle lisäaineelle E-numero E 246. |
| --- | --- |

(7)

Sen vuoksi on aiheellista hyväksyä glykolipidien käyttö säilöntäaineena hakemuksen piiriin kuuluvissa juomissa ja antaa kyseiselle lisäaineelle E-numero E 246.

| (8) | Glykolipidien (E 246) eritelmä olisi sisällytettävä asetuksen (EU) N:o 231/2012 liitteeseen, kun kyseinen lisäaine sisällytetään asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II vahvistettuun unionissa hyväksyttyjen elintarvikelisäaineiden luetteloon ensimmäisen kerran. |
| --- | --- |

(8)

Glykolipidien (E 246) eritelmä olisi sisällytettävä asetuksen (EU) N:o 231/2012 liitteeseen, kun kyseinen lisäaine sisällytetään asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II vahvistettuun unionissa hyväksyttyjen elintarvikelisäaineiden luetteloon ensimmäisen kerran.

| (9) | Sen vuoksi asetuksia (EY) N:o 1333/2008 ja (EU) N:o 231/2012 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(9)

Sen vuoksi asetuksia (EY) N:o 1333/2008 ja (EU) N:o 231/2012 olisi muutettava.

| (10) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liite II tämän asetuksen liitteen I mukaisesti.

2 artikla

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 231/2012 liite tämän asetuksen liitteen II mukaisesti.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 29 päivänä kesäkuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 354, 31.12.2008, s. 16.

1

(2)  
  EUVL L 354, 31.12.2008, s. 1.

2

(3)  Komission asetus (EU) N:o 231/2012, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteissä II ja III lueteltujen elintarvikelisäaineiden eritelmien vahvistamisesta (EUVL L 83, 22.3.2012, s. 1).

3

(4)  EFSA Journal (2021); 19(6):6609.

4

---

LIITE I

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liite II seuraavasti:

| a) | Lisätään B osassa olevassa 3 kohdassa ”Muut lisäaineet kuin väri- ja makeutusaineet” olevan elintarvikelisäainetta E 243 koskevan kohdan jälkeen uusi kohta seuraavasti:






  ”E 246 | Glykolipidit” |
| --- | --- | --- |

a)

Lisätään B osassa olevassa 3 kohdassa ”Muut lisäaineet kuin väri- ja makeutusaineet” olevan elintarvikelisäainetta E 243 koskevan kohdan jälkeen uusi kohta seuraavasti:

”E 246

Glykolipidit”

| b) | Muutetaan E osa seuraavasti:






  1) | Lisätään elintarvikeryhmässä 14.1.4 (Maustetut juomat) olevan elintarvikelisäainetta E 242 koskevan kohdan jälkeen elintarvikelisäainetta E 246 (Glykolipidit) koskeva kohta seuraavasti: | ”E 246 | Glykolipidit | 50 | | Paitsi maitotuotepohjaiset juomat.” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Muutetaan E osa seuraavasti:

1)

Lisätään elintarvikeryhmässä 14.1.4 (Maustetut juomat) olevan elintarvikelisäainetta E 242 koskevan kohdan jälkeen elintarvikelisäainetta E 246 (Glykolipidit) koskeva kohta seuraavasti:

”E 246

Glykolipidit

50

Paitsi maitotuotepohjaiset juomat.”

| 2) | Lisätään elintarvikeryhmässä 14.1.5.2 (Muut) olevan elintarvikelisäainetta E 242 koskevan kohdan jälkeen elintarvikelisäainetta E 246 (Glykolipidit) koskeva kohta seuraavasti: | ”E 246 | Glykolipidit | 20 | 93) | Ainoastaan nestemäiset teetiivisteet ja nestemäiset hedelmä- ja yrttiuutejuomatiivisteet.” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2)

Lisätään elintarvikeryhmässä 14.1.5.2 (Muut) olevan elintarvikelisäainetta E 242 koskevan kohdan jälkeen elintarvikelisäainetta E 246 (Glykolipidit) koskeva kohta seuraavasti:

”E 246

Glykolipidit

20

93)

Ainoastaan nestemäiset teetiivisteet ja nestemäiset hedelmä- ja yrttiuutejuomatiivisteet.”

| 3) | Lisätään elintarvikeryhmässä 14.2.1 (Olut ja mallasjuomat) olevan elintarvikelisäaineita E 220–228 koskevan kohdan jälkeen elintarvikelisäainetta E 246 (Glykolipidit) koskeva kohta seuraavasti: | ”E 246 | Glykolipidit | 50 | | Ainoastaan alkoholiton olut ja mallasjuomat.” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3)

Lisätään elintarvikeryhmässä 14.2.1 (Olut ja mallasjuomat) olevan elintarvikelisäaineita E 220–228 koskevan kohdan jälkeen elintarvikelisäainetta E 246 (Glykolipidit) koskeva kohta seuraavasti:

”E 246

Glykolipidit

50

Ainoastaan alkoholiton olut ja mallasjuomat.”

---

LIITE II

Lisätään asetuksen (EU) N:o 231/2012 liitteessä olevan elintarvikelisäainetta E 243 koskevan kohdan jälkeen uusi kohta seuraavasti:

| ”E 246 GLYKOLIPIDIT |
| --- |
| Synonyymit | |
| Määritelmä | Glykolipidit ovat luonnossa esiintyviä aineita, joita saadaan käymisellä, jossa käytetään syötävän Dacryopinax spathularia -sienen luonnonvaraista kantaa MUCL 53181. Hiilen lähteenä käytetään glukoosia. Jatkokäsittelyssä, jossa ei käytetä liuottimia, tehdään suodatus ja mikrosuodatus mikrobisolujen poistamiseksi, saostus sekä puhdistus pesemällä puskuroidulla vedellä. Tuote pastöroidaan ja sumutuskuivataan. Tuotantoprosessi ei muunna glykopidejä kemiallisesti eikä muuta niiden luontaista koostumusta. |
| CAS-numero | 2205009-17-0 |
| Kemiallinen nimi | Dacryopinax spathularia -sienestä saadut glykolipidit |
| Pitoisuus | Glykolipidien kokonaispitoisuus vähintään 93 % kuiva-aineesta. |
| Kuvaus | Väriltään beigestä vaaleanruskeaan oleva jauhe, jolla heikko luonteenomainen haju |
| Tunnistaminen | |
| Liukoisuus | Liukoinen (10 g/l vedessä) |
| pH | 5,0–7,0 (10 g/l vedessä) |
| Sameus | Enintään 28 NTU (10 g/l vedessä) |
| Puhtaus | |
| Vesipitoisuus | Enintään 5 % (Karl Fischerin menetelmä) |
| Proteiini | Enintään 3 % (N × 6,25) |
| Rasva | Enintään 2 % (gravimetrinen) |
| Natrium | Enintään 3,3 % |
| Arseeni | Enintään 1 mg/kg |
| Lyijy | Enintään 0,7 mg/kg |
| Kadmium | Enintään 0,1 mg/kg |
| Elohopea | Enintään 0,1 mg/kg |
| Nikkeli | Enintään 2 mg/kg |
| Mikrobiologiset vaatimukset | |
| Aerobisten mikro-organismien kokonaismäärä: | Enintään 100 pesäkettä/gramma |
| Hiiva ja homeet | Enintään 10 pesäkettä/gramma |
| Kolibakteeri | Enintään 3 pesäkettä/gramma |
| Salmonella spp. | Ei lainkaan 25 grammassa” |

”E 246 GLYKOLIPIDIT

Synonyymit

Määritelmä

Glykolipidit ovat luonnossa esiintyviä aineita, joita saadaan käymisellä, jossa käytetään syötävän Dacryopinax spathularia -sienen luonnonvaraista kantaa MUCL 53181. Hiilen lähteenä käytetään glukoosia. Jatkokäsittelyssä, jossa ei käytetä liuottimia, tehdään suodatus ja mikrosuodatus mikrobisolujen poistamiseksi, saostus sekä puhdistus pesemällä puskuroidulla vedellä. Tuote pastöroidaan ja sumutuskuivataan. Tuotantoprosessi ei muunna glykopidejä kemiallisesti eikä muuta niiden luontaista koostumusta.

CAS-numero

2205009-17-0

Kemiallinen nimi

Dacryopinax spathularia -sienestä saadut glykolipidit

Pitoisuus

Glykolipidien kokonaispitoisuus vähintään 93 % kuiva-aineesta.

Kuvaus

Väriltään beigestä vaaleanruskeaan oleva jauhe, jolla heikko luonteenomainen haju

Tunnistaminen

Liukoisuus

Liukoinen (10 g/l vedessä)

pH

5,0–7,0 (10 g/l vedessä)

Sameus

Enintään 28 NTU (10 g/l vedessä)

Puhtaus

Vesipitoisuus

Enintään 5 % (Karl Fischerin menetelmä)

Proteiini

Enintään 3 % (N × 6,25)

Rasva

Enintään 2 % (gravimetrinen)

Natrium

Enintään 3,3 %

Arseeni

Enintään 1 mg/kg

Lyijy

Enintään 0,7 mg/kg

Kadmium

Enintään 0,1 mg/kg

Elohopea

Enintään 0,1 mg/kg

Nikkeli

Enintään 2 mg/kg

Mikrobiologiset vaatimukset

Aerobisten mikro-organismien kokonaismäärä:

Enintään 100 pesäkettä/gramma

Hiiva ja homeet

Enintään 10 pesäkettä/gramma

Kolibakteeri

Enintään 3 pesäkettä/gramma

Salmonella spp.

Ei lainkaan 25 grammassa”

---

| 30.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 173/56 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 173/56

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2022/1038,

annettu 29 päivänä kesäkuuta 2022,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteen II muuttamisesta siltä osin kuin on kyse polyvinyylipyrrolidonin (E1201) käytöstä tabletin ja päällystetyn tabletin muodossa olevissa erityisiin lääkinnällisiin tarkoituksiin tarkoitetuissa elintarvikkeissa

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon elintarvikelisäaineista 16 päivänä joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon elintarvikelisäaineiden, elintarvike-entsyymien ja elintarvikearomien yhtenäisestä hyväksymismenettelystä 16 päivänä joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1331/2008 (2) ja erityisesti sen 7 artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II vahvistetaan unionissa elintarvikkeissa käytettäväksi hyväksyttyjen elintarvikelisäaineiden luettelo ja niiden käyttöä koskevat edellytykset. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II vahvistetaan unionissa elintarvikkeissa käytettäväksi hyväksyttyjen elintarvikelisäaineiden luettelo ja niiden käyttöä koskevat edellytykset.

| (2) | Kyseinen luettelo voidaan saattaa ajan tasalle asetuksen (EY) N:o 1331/2008 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhtenäisen menettelyn mukaisesti joko komission aloitteesta tai hakemuksen johdosta. |
| --- | --- |

(2)

Kyseinen luettelo voidaan saattaa ajan tasalle asetuksen (EY) N:o 1331/2008 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhtenäisen menettelyn mukaisesti joko komission aloitteesta tai hakemuksen johdosta.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteen II mukaisesti polyvinyylipyrrolidonia (E1201) on sallittua käyttää elintarvikelisäaineena tabletin muodossa olevissa pöytämakeuttajissa ja kiinteässä muodossa toimitettavissa ravintolisissä, lukuun ottamatta imeväisille ja pikkulapsille tarkoitettuja ravintolisiä. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteen II mukaisesti polyvinyylipyrrolidonia (E1201) on sallittua käyttää elintarvikelisäaineena tabletin muodossa olevissa pöytämakeuttajissa ja kiinteässä muodossa toimitettavissa ravintolisissä, lukuun ottamatta imeväisille ja pikkulapsille tarkoitettuja ravintolisiä.

| (4) | Lokakuun 29 päivänä 2018 toimitettiin hakemus polyvinyylipyrrolidonin (E1201) käytön hyväksymisestä elintarvikelisäaineena tabletin ja päällystetyn tabletin muodossa olevissa erityisiin lääkinnällisiin tarkoituksiin tarkoitetuissa elintarvikkeissa tabletin sideaineena. Hakemus asetettiin jäsenvaltioiden saataville asetuksen (EY) N:o 1331/2008 4 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Lokakuun 29 päivänä 2018 toimitettiin hakemus polyvinyylipyrrolidonin (E1201) käytön hyväksymisestä elintarvikelisäaineena tabletin ja päällystetyn tabletin muodossa olevissa erityisiin lääkinnällisiin tarkoituksiin tarkoitetuissa elintarvikkeissa tabletin sideaineena. Hakemus asetettiin jäsenvaltioiden saataville asetuksen (EY) N:o 1331/2008 4 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti.

| (5) | Elintarvikealan tiedekomitea arvioi polyvinyylipyrrolidonin (E 1201) vuonna 1990 (3). Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, arvioi 1 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan tieteellisessä lausunnossa (4) uudelleen polyvinyylipyrrolidonin (E1201) turvallisuutta elintarvikelisäaineena ja harkitsi sen käytön laajentamista tabletin ja päällystetyn tabletin muodossa oleviin erityisiin lääkinnällisiin tarkoituksiin tarkoitettuihin elintarvikkeisiin. Lausunnossaan elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että tällaisen käytön laajentamisen ei ehdotetulla sallitulla enimmäistasolla ja suositellulla kulutustasolla odoteta aiheuttavan turvallisuusriskiä. |
| --- | --- |

(5)

Elintarvikealan tiedekomitea arvioi polyvinyylipyrrolidonin (E 1201) vuonna 1990 (3). Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, arvioi 1 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan tieteellisessä lausunnossa (4) uudelleen polyvinyylipyrrolidonin (E1201) turvallisuutta elintarvikelisäaineena ja harkitsi sen käytön laajentamista tabletin ja päällystetyn tabletin muodossa oleviin erityisiin lääkinnällisiin tarkoituksiin tarkoitettuihin elintarvikkeisiin. Lausunnossaan elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että tällaisen käytön laajentamisen ei ehdotetulla sallitulla enimmäistasolla ja suositellulla kulutustasolla odoteta aiheuttavan turvallisuusriskiä.

| (6) | Polyvinyylipyrrolidonin (E1201) lisääminen erityisiin lääkinnällisiin tarkoituksiin tarkoitettujen tablettien valmistuksen aikana on teknisesti tarpeen, jotta ainesosat voitaisiin sitoa vahvasti, varmistaa niiden yhtenäisyys ja hidastaa niiden hajoamista. Sen vuoksi on aiheellista hyväksyä tämän lisäaineen käyttö tabletin ja päällystetyn tabletin muodossa olevien erityisiin lääkinnällisiin tarkoituksiin tarkoitettujen elintarvikkeiden stabilointiaineena. |
| --- | --- |

(6)

Polyvinyylipyrrolidonin (E1201) lisääminen erityisiin lääkinnällisiin tarkoituksiin tarkoitettujen tablettien valmistuksen aikana on teknisesti tarpeen, jotta ainesosat voitaisiin sitoa vahvasti, varmistaa niiden yhtenäisyys ja hidastaa niiden hajoamista. Sen vuoksi on aiheellista hyväksyä tämän lisäaineen käyttö tabletin ja päällystetyn tabletin muodossa olevien erityisiin lääkinnällisiin tarkoituksiin tarkoitettujen elintarvikkeiden stabilointiaineena.

| (7) | Polyvinyylipyrrolidonin (E1201) käytön hyväksyminen elintarvikelisäaineena asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II olevan E osan ryhmässä 13.2 ”Direktiivissä 1999/21/EY määritellyt ruokavaliovalmisteet erityisiin lääkinnällisiin tarkoituksiin (paitsi ryhmään 13.1.5 kuuluvat tuotteet)” ei edellytä kyseisen elintarvikelisäaineen kanssa jalostetun tuotteen luokittelua erityisiin lääkinnällisiin tarkoituksiin tarkoitetuksi elintarvikkeeksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 609/2013 (5) mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Polyvinyylipyrrolidonin (E1201) käytön hyväksyminen elintarvikelisäaineena asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II olevan E osan ryhmässä 13.2 ”Direktiivissä 1999/21/EY määritellyt ruokavaliovalmisteet erityisiin lääkinnällisiin tarkoituksiin (paitsi ryhmään 13.1.5 kuuluvat tuotteet)” ei edellytä kyseisen elintarvikelisäaineen kanssa jalostetun tuotteen luokittelua erityisiin lääkinnällisiin tarkoituksiin tarkoitetuksi elintarvikkeeksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 609/2013 (5) mukaisesti.

| (8) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1333/2008 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(8)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1333/2008 olisi muutettava.

| (9) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Lisätään asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II olevaan E osaan elintarvikeryhmään 13.2 ”Direktiivissä 1999/21/EY määritellyt ruokavaliovalmisteet erityisiin lääkinnällisiin tarkoituksiin (paitsi ryhmään 13.1.5 kuuluvat tuotteet)” kohta seuraavasti:

| | ”E 1201 | Polyvinyylipyrrolidoni | quantum satis | | Ainoastaan tabletin ja päällystetyn tabletin muodossa” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

”E 1201

Polyvinyylipyrrolidoni

quantum satis

Ainoastaan tabletin ja päällystetyn tabletin muodossa”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 29 päivänä kesäkuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 354, 31.12.2008, s. 16.

1

(2)  
  EUVL L 354, 31.12.2008, s. 1.

2

(3)  Report of the Scientific Committee for Food, twenty-sixth series. Report EUR 13 913.

3

(4)  EFSA Journal 2020;18(8):6215.

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 609/2013, annettu 12 päivänä kesäkuuta 2013, imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetuista ruoista, erityisiin lääkinnällisiin tarkoituksiin tarkoitetuista elintarvikkeista ja painonhallintaan tarkoitetuista ruokavalionkorvikkeista ja neuvoston direktiivin 92/52/ETY, komission direktiivien 96/8/EY, 1999/21/EY, 2006/125/EY ja 2006/141/EY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/39/EY sekä komission asetusten (EY) N:o 41/2009 ja (EY) N:o 953/2009 kumoamisesta (EUVL L 181, 29.6.2013, s. 35).

5

---

| 30.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 173/58 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 173/58

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/1039,

annettu 29 päivänä kesäkuuta 2022,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 978/2012 soveltamissäännöistä siltä osin kuin on kyse tietyille GSP-järjestelmän edunsaajamaille myönnettyjen tiettyjen tullietuuksien suspendoimisesta vuonna 2023

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 732/2008 kumoamisesta 25 päivänä lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 978/2012 (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 3 kohdan,

on kuullut yleisten tullietuuksien komiteaa asetuksen (EU) N:o 978/2012 39 artiklan mukaisessa merkityksessä,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EU) N:o 978/2012 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti yleisen tullietuusjärjestelmän (GSP-järjestelmän) yleiseen menettelyyn kuuluvat tullietuudet suspendoidaan tiettyyn GSP-jaksoon kuuluvilta GSP-edunsaajamaasta peräisin olevilta tuotteilta, kun kyseisten tuotteiden tuonti kyseisestä GSP-edunsaajamaasta unioniin on kolmena peräkkäisenä vuotena keskimääräiseltä arvoltaan suurempi kuin mainitun asetuksen liitteessä VI luetellut kynnysarvot. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EU) N:o 978/2012 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti yleisen tullietuusjärjestelmän (GSP-järjestelmän) yleiseen menettelyyn kuuluvat tullietuudet suspendoidaan tiettyyn GSP-jaksoon kuuluvilta GSP-edunsaajamaasta peräisin olevilta tuotteilta, kun kyseisten tuotteiden tuonti kyseisestä GSP-edunsaajamaasta unioniin on kolmena peräkkäisenä vuotena keskimääräiseltä arvoltaan suurempi kuin mainitun asetuksen liitteessä VI luetellut kynnysarvot.

| (2) | Asetuksen (EU) N:o 978/2012 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja kalenterivuosia 2015–2017 koskevien kauppatilastojen pohjalta komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2019/249 (2) vahvistettiin luettelo tuotejaksoista, joiden osalta tullietuudet suspendoitiin 1 päivän tammikuuta 2020 ja 31 päivän joulukuuta 2022 väliseksi ajaksi. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EU) N:o 978/2012 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja kalenterivuosia 2015–2017 koskevien kauppatilastojen pohjalta komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2019/249 (2) vahvistettiin luettelo tuotejaksoista, joiden osalta tullietuudet suspendoitiin 1 päivän tammikuuta 2020 ja 31 päivän joulukuuta 2022 väliseksi ajaksi.

| (3) | Komissio tarkastelee asetuksen (EU) N:o 978/2012 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti kyseistä luetteloa kolmen vuoden välein ja hyväksyy täytäntöönpanosäädöksen tullietuuksien suspendoimisesta tai ottamisesta uudelleen käyttöön. |
| --- | --- |

(3)

Komissio tarkastelee asetuksen (EU) N:o 978/2012 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti kyseistä luetteloa kolmen vuoden välein ja hyväksyy täytäntöönpanosäädöksen tullietuuksien suspendoimisesta tai ottamisesta uudelleen käyttöön.

| (4) | Koska asetuksen (EU) N:o 978/2012 voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2023, tarkistettua luetteloa olisi sovellettava yhden vuoden ajan 1 päivästä tammikuuta 2023 alkaen. Luettelo perustuu 1 päivänä syyskuuta 2021 saatavilla olleisiin kalenterivuosia 2018–2020 koskeviin kauppatilastoihin, ja siinä otetaan huomioon tuonti asetuksen (EU) N:o 978/2012 liitteessä II, sellaisena kuin sitä sovelletaan tuona päivänä, luetelluista GSP-edunsaajamaista. Tuonnin arvoa niistä GSP-järjestelmän edunsaajamaista, jotka 1 päivästä tammikuuta 2023 alkaen eivät enää ole tullietuuksien edunsaajina asetuksen (EU) N:o 978/2012 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti, ei kuitenkaan oteta huomioon, |
| --- | --- |

(4)

Koska asetuksen (EU) N:o 978/2012 voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2023, tarkistettua luetteloa olisi sovellettava yhden vuoden ajan 1 päivästä tammikuuta 2023 alkaen. Luettelo perustuu 1 päivänä syyskuuta 2021 saatavilla olleisiin kalenterivuosia 2018–2020 koskeviin kauppatilastoihin, ja siinä otetaan huomioon tuonti asetuksen (EU) N:o 978/2012 liitteessä II, sellaisena kuin sitä sovelletaan tuona päivänä, luetelluista GSP-edunsaajamaista. Tuonnin arvoa niistä GSP-järjestelmän edunsaajamaista, jotka 1 päivästä tammikuuta 2023 alkaen eivät enää ole tullietuuksien edunsaajina asetuksen (EU) N:o 978/2012 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti, ei kuitenkaan oteta huomioon,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tämän asetuksen liitteessä vahvistetaan luettelo niistä GSP-jaksoihin kuuluvista tuotteista, joiden osalta asetuksen (EU) N:o 978/2012 7 artiklassa tarkoitetut tullietuudet suspendoidaan asianomaisten GSP-edunsaajamaiden tapauksessa.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2023 alkaen 31 päivään joulukuuta 2023 saakka.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 29 päivänä kesäkuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 303, 31.10.2012, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/249, annettu 12 päivänä helmikuuta 2019, tiettyihin GSP-jaksoihin sovellettavien tullietuuksien suspendoimisesta tiettyjen GSP-järjestelmän edunsaajamaiden osalta yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 978/2012 mukaisesti vuosina 2020–2022 (EUVL L 42, 13.2.2019, s. 6).

2

---

LIITE

Luettelo niistä GSP-jaksoista, joiden osalta asetuksen (EU) N:o 978/2012 7 artiklassa tarkoitetut tullietuudet suspendoidaan asianomaisen GSP-edunsaajamaan tapauksessa:

| Sarake A: maan nimi

  Sarake B: GSP-jakso (GSP-järjestelmää koskevan asetuksen 2 artiklan j alakohta)

  Sarake C: kuvaus |
| --- |
| A | B | C |
| Intia | S-6a | Epäorgaaniset ja orgaaniset kemikaalit |
| S-7a | Muovit ja muovitavarat |
| S-8b | Nahkatavarat; turkisnahat ja tekoturkikset |
| S-11a | Tekstiilit |
| S-13 | Kivestä, kipsistä, sementistä, asbestista, kiilteestä tai niiden kaltaisesta aineesta valmistetut tavarat; keraamiset tuotteet; lasi ja lasitavarat |
| S-14 | Helmet ja jalometallit |
| S-15a | Rauta, teräs sekä rauta- tai terästavarat |
| S-15b | Epäjalot metallit (rautaa ja terästä lukuun ottamatta) ja epäjalosta metallista valmistetut tavarat (rautaa ja terästä lukuun ottamatta) |
| S-16 | Koneet ja mekaaniset laitteet; sähkökoneet ja -laitteet sekä niiden osat |
| S-17a | Rautatieveturit, raitiomoottorivaunut ja muu liikkuva kalusto |
| Indonesia | S-1a | Elävät eläimet ja eläintuotteet, kalaa lukuun ottamatta |
| S-3 | Eläin- tai kasviöljyt, -rasvat ja -vahat |
| S-5 | Kivennäistuotteet |
| S-9a | Puu ja puusta valmistetut tavarat; puuhiili |
| Kenia | S-2a | Elävät kasvit ja kukkaviljelytuotteet |

Sarake A: maan nimi

Sarake B: GSP-jakso (GSP-järjestelmää koskevan asetuksen 2 artiklan j alakohta)

Sarake C: kuvaus

A

B

C

Intia

S-6a

Epäorgaaniset ja orgaaniset kemikaalit

S-7a

Muovit ja muovitavarat

S-8b

Nahkatavarat; turkisnahat ja tekoturkikset

S-11a

Tekstiilit

S-13

Kivestä, kipsistä, sementistä, asbestista, kiilteestä tai niiden kaltaisesta aineesta valmistetut tavarat; keraamiset tuotteet; lasi ja lasitavarat

S-14

Helmet ja jalometallit

S-15a

Rauta, teräs sekä rauta- tai terästavarat

S-15b

Epäjalot metallit (rautaa ja terästä lukuun ottamatta) ja epäjalosta metallista valmistetut tavarat (rautaa ja terästä lukuun ottamatta)

S-16

Koneet ja mekaaniset laitteet; sähkökoneet ja -laitteet sekä niiden osat

S-17a

Rautatieveturit, raitiomoottorivaunut ja muu liikkuva kalusto

Indonesia

S-1a

Elävät eläimet ja eläintuotteet, kalaa lukuun ottamatta

S-3

Eläin- tai kasviöljyt, -rasvat ja -vahat

S-5

Kivennäistuotteet

S-9a

Puu ja puusta valmistetut tavarat; puuhiili

Kenia

S-2a

Elävät kasvit ja kukkaviljelytuotteet

---

| 30.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 173/61 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 173/61

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/1040,

annettu 29 päivänä kesäkuuta 2022,

täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteiden VI ja XV muuttamisesta siltä osin kuin on kyse sellaisten kolmansien maiden, alueiden tai niiden vyöhykkeiden luetteloista, joista tiettyjen vankeudessa pidettävien lintujen ja niiden sukusolujen ja alkioiden sekä siipikarjasta saatavien lihavalmisteiden tulo unioniin on sallittua

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tarttuvista eläintaudeista sekä tiettyjen eläinterveyttä koskevien säädösten muuttamisesta ja kumoamisesta (”eläinterveyssäännöstö”) 9 päivänä maaliskuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 (1) ja erityisesti sen 230 artiklan 1 kohdan

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EU) 2016/429 vahvistetaan muun muassa eläinten, sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden lähetysten unioniin saapumista koskevat eläinterveysvaatimukset, ja sitä sovelletaan 21 päivästä huhtikuuta 2021. Yksi näistä eläinterveysvaatimuksista on, että lähetysten on tultava sellaisesta kolmannesta maasta tai sellaiselta alueelta taikka jommankumman vyöhykkeeltä tai lokerosta, joka mainitaan kyseisen asetuksen 230 artiklan 1 kohdan mukaisessa luettelossa. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EU) 2016/429 vahvistetaan muun muassa eläinten, sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden lähetysten unioniin saapumista koskevat eläinterveysvaatimukset, ja sitä sovelletaan 21 päivästä huhtikuuta 2021. Yksi näistä eläinterveysvaatimuksista on, että lähetysten on tultava sellaisesta kolmannesta maasta tai sellaiselta alueelta taikka jommankumman vyöhykkeeltä tai lokerosta, joka mainitaan kyseisen asetuksen 230 artiklan 1 kohdan mukaisessa luettelossa.

| (2) | Komission delegoidulla asetuksella (EU) 2020/692 (2) täydennetään asetusta (EU) 2016/429, siltä osin kuin on kyse eläinterveysvaatimuksista, jotka koskevat tiettyihin lajeihin ja luokkiin kuuluvien eläinten, sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden lähetysten saapumista unioniin kolmansista maista tai alueilta tai niiden vyöhykkeiltä tai lokeroista. Delegoidussa asetuksessa (EU) 2020/692 säädetään, että sen soveltamisalaan kuuluvien eläinten, sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden lähetysten sallitaan saapua unioniin ainoastaan, jos ne tulevat kolmannesta maasta tai alueelta tai jommankumman vyöhykkeeltä tai lokerosta, joka on luetteloitu kyseisiin lajeihin ja luokkiin kuuluvien eläinten, sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden osalta kyseisessä delegoidussa asetuksessa vahvistettujen eläinterveysvaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Komission delegoidulla asetuksella (EU) 2020/692 (2) täydennetään asetusta (EU) 2016/429, siltä osin kuin on kyse eläinterveysvaatimuksista, jotka koskevat tiettyihin lajeihin ja luokkiin kuuluvien eläinten, sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden lähetysten saapumista unioniin kolmansista maista tai alueilta tai niiden vyöhykkeiltä tai lokeroista. Delegoidussa asetuksessa (EU) 2020/692 säädetään, että sen soveltamisalaan kuuluvien eläinten, sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden lähetysten sallitaan saapua unioniin ainoastaan, jos ne tulevat kolmannesta maasta tai alueelta tai jommankumman vyöhykkeeltä tai lokerosta, joka on luetteloitu kyseisiin lajeihin ja luokkiin kuuluvien eläinten, sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden osalta kyseisessä delegoidussa asetuksessa vahvistettujen eläinterveysvaatimusten mukaisesti.

| (3) | Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2021/404 (3) vahvistetaan luettelot kolmansista maista, alueista tai niiden vyöhykkeistä tai lokeroista, joista kyseisiin lajeihin ja luokkiin kuuluvien eläinten ja niiden sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden, jotka kuuluvat delegoidun asetuksen (EU) 2020/692 soveltamisalaan, saapuminen unioniin on sallittua. Luettelot ja luetteloita koskevat tietyt yleiset säännöt vahvistetaan kyseisen täytäntöönpanoasetuksen liitteissä I–XXII. |
| --- | --- |

(3)

Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2021/404 (3) vahvistetaan luettelot kolmansista maista, alueista tai niiden vyöhykkeistä tai lokeroista, joista kyseisiin lajeihin ja luokkiin kuuluvien eläinten ja niiden sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden, jotka kuuluvat delegoidun asetuksen (EU) 2020/692 soveltamisalaan, saapuminen unioniin on sallittua. Luettelot ja luetteloita koskevat tietyt yleiset säännöt vahvistetaan kyseisen täytäntöönpanoasetuksen liitteissä I–XXII.

| (4) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteessä VI olevan 1 osan A jaksossa vahvistetaan luettelo kolmansista maista, alueista tai niiden vyöhykkeistä, joista vankeudessa pidettävien lintujen ja vankeudessa pidettävien lintujen sukusolujen ja alkioiden, lukuun ottamatta delegoidun asetuksen (EU) 2020/692 62 artiklassa tarkoitettujen poikkeusten soveltamisalaan kuuluvia vankeudessa pidettäviä lintuja, lähetysten saapuminen unioniin on sallittua. |
| --- | --- |

(4)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteessä VI olevan 1 osan A jaksossa vahvistetaan luettelo kolmansista maista, alueista tai niiden vyöhykkeistä, joista vankeudessa pidettävien lintujen ja vankeudessa pidettävien lintujen sukusolujen ja alkioiden, lukuun ottamatta delegoidun asetuksen (EU) 2020/692 62 artiklassa tarkoitettujen poikkeusten soveltamisalaan kuuluvia vankeudessa pidettäviä lintuja, lähetysten saapuminen unioniin on sallittua.

| (5) | Yhdistynyt kuningaskunta on toimittanut komissiolle hakemuksen vankeudessa pidettävien lintujen ja niiden sukusolujen ja alkioiden, lukuun ottamatta delegoidun asetuksen (EU) 2020/692 62 artiklassa tarkoitettuja vankeudessa pidettäviä lintuja, lähetysten unioniin tulon sallimiseksi kruunun alaisuuteen kuuluvilta Mansaarelta ja Jerseyltä ja antanut takeet kyseisten kruunun alaisuuteen kuuluvien alueiden toimivaltaisten viranomaisten valmiuksista varmistaa luotettava virallinen sertifiointi ja asiaankuuluvien eläinterveysvaatimusten noudattaminen unioniin tuloon tarkoitettujen vankeudessa pidettävien lintujen ja niiden sukusolujen ja alkioiden lähetysten osalta. Kyseiset kruunun alaisuuteen kuuluvat alueet olisi näin ollen lueteltava täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteessä VI. |
| --- | --- |

(5)

Yhdistynyt kuningaskunta on toimittanut komissiolle hakemuksen vankeudessa pidettävien lintujen ja niiden sukusolujen ja alkioiden, lukuun ottamatta delegoidun asetuksen (EU) 2020/692 62 artiklassa tarkoitettuja vankeudessa pidettäviä lintuja, lähetysten unioniin tulon sallimiseksi kruunun alaisuuteen kuuluvilta Mansaarelta ja Jerseyltä ja antanut takeet kyseisten kruunun alaisuuteen kuuluvien alueiden toimivaltaisten viranomaisten valmiuksista varmistaa luotettava virallinen sertifiointi ja asiaankuuluvien eläinterveysvaatimusten noudattaminen unioniin tuloon tarkoitettujen vankeudessa pidettävien lintujen ja niiden sukusolujen ja alkioiden lähetysten osalta. Kyseiset kruunun alaisuuteen kuuluvat alueet olisi näin ollen lueteltava täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteessä VI.

| (6) | Sen vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitettä VI olisi muutettava. |
| --- | --- |

(6)

Sen vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitettä VI olisi muutettava.

| (7) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteessä XV olevan 1 osan A jaksossa vahvistetaan luettelo kolmansista maista, alueista tai niiden vyöhykkeistä, joista sorkka- ja kavioeläimistä, siipikarjasta ja riistalinnuista saatavien lihavalmisteiden, joille on tehty delegoidun asetuksen (EU) 2020/692 liitteessä XXVI tarkoitetut riskinvähentämiskäsittelyt, lähetysten saapuminen unioniin on sallittua. |
| --- | --- |

(7)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteessä XV olevan 1 osan A jaksossa vahvistetaan luettelo kolmansista maista, alueista tai niiden vyöhykkeistä, joista sorkka- ja kavioeläimistä, siipikarjasta ja riistalinnuista saatavien lihavalmisteiden, joille on tehty delegoidun asetuksen (EU) 2020/692 liitteessä XXVI tarkoitetut riskinvähentämiskäsittelyt, lähetysten saapuminen unioniin on sallittua.

| (8) | Marokko on toimittanut komissiolle hakemuksen muusta siipikarjasta kuin sileälastaisista linnuista saatavien lihavalmisteiden lähetysten unioniin tulon sallimiseksi ja antanut takeet siitä, että kyseinen kolmas maa noudattaa vaatimuksia, jotka koskevat delegoidun asetuksen (EU) 2020/692 liitteessä I olevassa 1 kohdassa tarkoitettujen siipikarjan osalta merkityksellisten luetteloitujen tautien ilmoittamista ja raportoimista, sekä takeet siitä, että kyseinen kolmas maa noudattaa asiaankuuluvia unionin eläinterveysvaatimuksia tai vastaavia vaatimuksia. Sen vuoksi, ja ottaen huomioon siipikarjan terveystilanne Marokossa, on aiheellista sisällyttää kyseinen kolmas maa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteessä XV olevan 1 osan A jaksossa olevaan luetteloon sellaisten muusta siipikarjasta kuin sileälastaisista linnuista saatavien lihavalmisteiden osalta, joille on tehty delegoidun asetuksen (EU) 2020/692 liitteessä XXVI tarkoitettu erityinen riskinvähentämiskäsittely ”D”. |
| --- | --- |

(8)

Marokko on toimittanut komissiolle hakemuksen muusta siipikarjasta kuin sileälastaisista linnuista saatavien lihavalmisteiden lähetysten unioniin tulon sallimiseksi ja antanut takeet siitä, että kyseinen kolmas maa noudattaa vaatimuksia, jotka koskevat delegoidun asetuksen (EU) 2020/692 liitteessä I olevassa 1 kohdassa tarkoitettujen siipikarjan osalta merkityksellisten luetteloitujen tautien ilmoittamista ja raportoimista, sekä takeet siitä, että kyseinen kolmas maa noudattaa asiaankuuluvia unionin eläinterveysvaatimuksia tai vastaavia vaatimuksia. Sen vuoksi, ja ottaen huomioon siipikarjan terveystilanne Marokossa, on aiheellista sisällyttää kyseinen kolmas maa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteessä XV olevan 1 osan A jaksossa olevaan luetteloon sellaisten muusta siipikarjasta kuin sileälastaisista linnuista saatavien lihavalmisteiden osalta, joille on tehty delegoidun asetuksen (EU) 2020/692 liitteessä XXVI tarkoitettu erityinen riskinvähentämiskäsittely ”D”.

| (9) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitettä XV olisi näin ollen muutettava. |
| --- | --- |

(9)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitettä XV olisi näin ollen muutettava.

| (10) | Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) 2021/404 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(10)

Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) 2021/404 olisi muutettava.

| (11) | Koska täytäntöönpanoasetusta (EU) 2021/404 sovelletaan 21 päivästä huhtikuuta 2021, täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2021/404 tällä asetuksella tehtävien muutosten olisi oikeusvarmuuden vuoksi ja kaupan helpottamiseksi tultava voimaan kiireellisesti. |
| --- | --- |

(11)

Koska täytäntöönpanoasetusta (EU) 2021/404 sovelletaan 21 päivästä huhtikuuta 2021, täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2021/404 tällä asetuksella tehtävien muutosten olisi oikeusvarmuuden vuoksi ja kaupan helpottamiseksi tultava voimaan kiireellisesti.

| (12) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(12)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteet VI ja XV tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 29 päivänä kesäkuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 84, 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2020/692, annettu 30 päivänä tammikuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 täydentämisestä tiettyjen eläinten, sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden lähetysten unioniin saapumista ja saapumisen jälkeisiä siirtoja ja käsittelyä koskevien sääntöjen osalta (EUVL L 174, 3.6.2020, s. 379).

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/404, annettu 24 päivänä maaliskuuta 2021, sellaisten kolmansien maiden, alueiden tai niiden vyöhykkeiden luetteloiden vahvistamisesta, joista eläinten, sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden saapuminen unioniin on sallittua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 mukaisesti (EUVL L 114, 31.3.2021, s. 1).

3

---

LIITE

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteet VI ja XV seuraavasti:

| 1) | Lisätään liitteessä VI olevan 1 osan A jaksoon Mansaarta ja Jerseytä koskevat kohdat Israelia ja Uutta-Seelantia koskevien kohtien väliin seuraavasti:












  ”IM

  Mansaari | IM-0 | Vankeudessa pidettävät linnut | CAPTIVE-BIRDS | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vankeudessa pidettävien lintujen siitosmunat | HE-CAPTIVE-BIRDS | | | | |
| JE

  Jersey | JE-0 | Vankeudessa pidettävät linnut | CAPTIVE-BIRDS | | | | |
| Vankeudessa pidettävien lintujen siitosmunat | HE-CAPTIVE-BIRDS” | | | | |

1)

Lisätään liitteessä VI olevan 1 osan A jaksoon Mansaarta ja Jerseytä koskevat kohdat Israelia ja Uutta-Seelantia koskevien kohtien väliin seuraavasti:

”IM

Mansaari

IM-0

Vankeudessa pidettävät linnut

CAPTIVE-BIRDS

Vankeudessa pidettävien lintujen siitosmunat

HE-CAPTIVE-BIRDS

JE

Jersey

JE-0

Vankeudessa pidettävät linnut

CAPTIVE-BIRDS

Vankeudessa pidettävien lintujen siitosmunat

HE-CAPTIVE-BIRDS”

| 2) | Korvataan liitteessä XV olevan 1 osan A jaksossa Marokkoa koskeva kohta seuraavasti:


















  ”MA

  Marokko | MA-0 | B | B | B | B | B | B | B | D | Ei ole sallittua | Ei ole sallittua | MPST” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2)

Korvataan liitteessä XV olevan 1 osan A jaksossa Marokkoa koskeva kohta seuraavasti:

”MA

Marokko

MA-0

B

B

B

B

B

B

B

D

Ei ole sallittua

Ei ole sallittua

MPST”

---

| 30.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 173/64 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 173/64

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/1041,

annettu 29 päivänä kesäkuuta 2022,

Korean tasavallasta peräisin olevan tietyn kevyen lämpöpaperin tuonnin asettamisesta kirjaamisvelvoitteen alaiseksi sen jälkeen, kun sitä koskeva tutkimus aloitettiin uudelleen unionin yleisen tuomioistuimen 2 päivänä huhtikuuta 2020 asiassa T-383/17 antaman tuomion, sellaisena kuin unionin tuomioistuin vahvisti sen asiassa C-260/20 P, täytäntöönpanemiseksi komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/763 osalta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 14 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

1.1   Toimenpiteiden hyväksyminen

Toimenpiteiden hyväksyminen

| (1) | Komissio, jäljempänä ’komissio’, julkaisi 17 päivänä marraskuuta 2017 komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/2005 (2) väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Korean tasavallasta peräisin olevan tietyn kevyen lämpöpaperin tuonnissa. Komissio julkaisi 3 päivänä toukokuuta 2017 komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/763 (3) lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Korean tasavallasta peräisin olevan tietyn kevyen lämpöpaperin tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta, jäljempänä ’riidanalainen asetus’. |
| --- | --- |

(1)

Komissio, jäljempänä ’komissio’, julkaisi 17 päivänä marraskuuta 2017 komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/2005 (2) väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Korean tasavallasta peräisin olevan tietyn kevyen lämpöpaperin tuonnissa. Komissio julkaisi 3 päivänä toukokuuta 2017 komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/763 (3) lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Korean tasavallasta peräisin olevan tietyn kevyen lämpöpaperin tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta, jäljempänä ’riidanalainen asetus’.

2

3

1.2   Tuomiot asioissa T-383/17 ja C-260/20P

Tuomiot asioissa T-383/17 ja C-260/20P

| (2) | Hansol-ryhmä (Hansol Paper Co. Ltd ja Hansol Artone Paper Co. Ltd.), jäljempänä ’Hansol’, nosti unionin yleisen tuomioistuimen kirjaamoon 20 päivänä kesäkuuta 2017 toimittamallaan kannekirjelmällä kanteen, jossa vaadittiin täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/763 kumoamista Hansolia koskevilta osin (asia T-383/17). Hansol riitautti riidanalaisen asetuksen laillisuuden useasta syystä. Eräässä kanneperusteessaan Hansol kiisti tiettyjen normaaliarvojen muodostamisen perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Yhdessä toisessa kanneperusteessaan Hansol väitti, että komissio oli tehnyt ilmeisen arviointivirheen painottaessaan myyntiä Euroopan unionissa riippumattomille asiakkaille verrattuna etuyhteydessä oleville jalostajille suoritettuun myyntiin. Hansolin mukaan tämä väitetty laskentavirhe vääristi polkumyyntimarginaalin ja muun muassa hinnan alittavuuden marginaalin laskemista. |
| --- | --- |

(2)

Hansol-ryhmä (Hansol Paper Co. Ltd ja Hansol Artone Paper Co. Ltd.), jäljempänä ’Hansol’, nosti unionin yleisen tuomioistuimen kirjaamoon 20 päivänä kesäkuuta 2017 toimittamallaan kannekirjelmällä kanteen, jossa vaadittiin täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/763 kumoamista Hansolia koskevilta osin (asia T-383/17). Hansol riitautti riidanalaisen asetuksen laillisuuden useasta syystä. Eräässä kanneperusteessaan Hansol kiisti tiettyjen normaaliarvojen muodostamisen perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Yhdessä toisessa kanneperusteessaan Hansol väitti, että komissio oli tehnyt ilmeisen arviointivirheen painottaessaan myyntiä Euroopan unionissa riippumattomille asiakkaille verrattuna etuyhteydessä oleville jalostajille suoritettuun myyntiin. Hansolin mukaan tämä väitetty laskentavirhe vääristi polkumyyntimarginaalin ja muun muassa hinnan alittavuuden marginaalin laskemista.

| (3) | Tuomioistuin antoi 2 päivänä huhtikuuta 2020 asiassa T-383/17 tuomion (4), jolla kumottiin täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/763 siltä osin kuin se koski Hansolin valmistamia tavaroita. Unionin yleinen tuomioistuin totesi, että komissio oli rikkonut perusasetuksen 2 artiklan 1 kohtaa määrittäessään Hansol Artone Paper Co. Ltd:n myymälle tuotelajille laskennallisen normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti, vaikka Hansol Paper Co. Ltd:n saman tuotelajin kotimarkkinamyynti oli edustavaa. Unionin yleinen tuomioistuin totesi myös, että väitetty painotusvirhe vahvistettiin ja että komission olisi pitänyt ottaa huomioon Schades Nordicin, joka on yksi Hansol-ryhmään etuyhteydessä olevista jalostajista unionissa, myymät määrät riippumattomille asiakkaille. Komissio oli näin ollen rikkonut perusasetuksen 2 artiklan 11 kohtaa, koska komission tekemissä laskelmissa ei otettu huomioon Hansolin harjoittaman polkumyynnin tosiasiallista laajuutta. Lopuksi unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että tämä painotusvirhe vaikutti myös hinnan alittavuuden marginaalin laskemiseen, koska komissio oli käyttänyt samaa painotusta tässä laskelmassa. Unionin yleinen tuomioistuin totesi myös, että komissio oli tehnyt virheen soveltaessaan analogisesti perusasetuksen 2 artiklan 9 kohtaa, kun se vähensi myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia ja voittomarginaalin etuyhteydessä olevan myyntiyksikön EU:ssa harjoittaman tarkasteltavana olevan tuotteen jälleenmyynnin osalta määrittääkseen kyseisen tuotteen vientihinnan vahingon määrittämisen yhteydessä. |
| --- | --- |

(3)

Tuomioistuin antoi 2 päivänä huhtikuuta 2020 asiassa T-383/17 tuomion (4), jolla kumottiin täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/763 siltä osin kuin se koski Hansolin valmistamia tavaroita. Unionin yleinen tuomioistuin totesi, että komissio oli rikkonut perusasetuksen 2 artiklan 1 kohtaa määrittäessään Hansol Artone Paper Co. Ltd:n myymälle tuotelajille laskennallisen normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti, vaikka Hansol Paper Co. Ltd:n saman tuotelajin kotimarkkinamyynti oli edustavaa. Unionin yleinen tuomioistuin totesi myös, että väitetty painotusvirhe vahvistettiin ja että komission olisi pitänyt ottaa huomioon Schades Nordicin, joka on yksi Hansol-ryhmään etuyhteydessä olevista jalostajista unionissa, myymät määrät riippumattomille asiakkaille. Komissio oli näin ollen rikkonut perusasetuksen 2 artiklan 11 kohtaa, koska komission tekemissä laskelmissa ei otettu huomioon Hansolin harjoittaman polkumyynnin tosiasiallista laajuutta. Lopuksi unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että tämä painotusvirhe vaikutti myös hinnan alittavuuden marginaalin laskemiseen, koska komissio oli käyttänyt samaa painotusta tässä laskelmassa. Unionin yleinen tuomioistuin totesi myös, että komissio oli tehnyt virheen soveltaessaan analogisesti perusasetuksen 2 artiklan 9 kohtaa, kun se vähensi myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia ja voittomarginaalin etuyhteydessä olevan myyntiyksikön EU:ssa harjoittaman tarkasteltavana olevan tuotteen jälleenmyynnin osalta määrittääkseen kyseisen tuotteen vientihinnan vahingon määrittämisen yhteydessä.

4

| (4) | Komissio pyysi 11 päivänä kesäkuuta 2020 unionin tuomioistuinta kumoamaan unionin yleisen tuomioistuimen tuomion tekemällä valituksen (asia C-260/20 P). Unionin tuomioistuimen toinen jaosto hylkäsi valituksen 12 päivänä toukokuuta 2022 ja vahvisti unionin yleisen tuomioistuimen havainnot (5). Unionin tuomioistuin totesi kuitenkin, että toisin kuin unionin yleinen tuomioistuin oli todennut, komissio ei tehnyt virhettä soveltaessaan perusasetuksen 2 artiklan 9 kohtaa analogisesti tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

(4)

Komissio pyysi 11 päivänä kesäkuuta 2020 unionin tuomioistuinta kumoamaan unionin yleisen tuomioistuimen tuomion tekemällä valituksen (asia C-260/20 P). Unionin tuomioistuimen toinen jaosto hylkäsi valituksen 12 päivänä toukokuuta 2022 ja vahvisti unionin yleisen tuomioistuimen havainnot (5). Unionin tuomioistuin totesi kuitenkin, että toisin kuin unionin yleinen tuomioistuin oli todennut, komissio ei tehnyt virhettä soveltaessaan perusasetuksen 2 artiklan 9 kohtaa analogisesti tässä tapauksessa.

5

| (5) | Tämän seurauksena täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/763 kumotaan siltä osin kuin se koskee Hansolia. |
| --- | --- |

(5)

Tämän seurauksena täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/763 kumotaan siltä osin kuin se koskee Hansolia.

2.   KIRJAAMISEN PERUSTEET

KIRJAAMISEN PERUSTEET

| (6) | Komissio analysoi, oliko tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti aiheellista asettaa kirjaamisvelvoitteen alaiseksi. Komissio otti tässä yhteydessä huomioon seuraavat seikat: |
| --- | --- |

(6)

Komissio analysoi, oliko tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti aiheellista asettaa kirjaamisvelvoitteen alaiseksi. Komissio otti tässä yhteydessä huomioon seuraavat seikat:

| (7) | SEUT-sopimuksen 266 artiklan mukaan toimielinten on toteutettava tuomioistuimen tuomioiden täytäntöön panemiseksi tarvittavat toimenpiteet. Jos toimielinten hyväksymä säädös kumotaan polkumyyntimenettelyn kaltaisen hallinnollisen menettelyn yhteydessä, unionin yleisen tuomioistuimen tuomion noudattamiseen sisältyy kumotun säädöksen korvaaminen uudella säädöksellä, jossa tuomioistuimen yksilöimä lainvastaisuus on poistettu (6). |
| --- | --- |

(7)

SEUT-sopimuksen 266 artiklan mukaan toimielinten on toteutettava tuomioistuimen tuomioiden täytäntöön panemiseksi tarvittavat toimenpiteet. Jos toimielinten hyväksymä säädös kumotaan polkumyyntimenettelyn kaltaisen hallinnollisen menettelyn yhteydessä, unionin yleisen tuomioistuimen tuomion noudattamiseen sisältyy kumotun säädöksen korvaaminen uudella säädöksellä, jossa tuomioistuimen yksilöimä lainvastaisuus on poistettu (6).

6

| (8) | Tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan menettely kumotun säädöksen korvaamiseksi voidaan aloittaa uudelleen juuri siitä ajankohdasta, jolloin lainvastaisuus ilmeni (7). Tämä tarkoittaa erityisesti sitä, että tilanteessa, jossa hallinnollisen menettelyn päättävä säädös kumotaan, kumoaminen ei välttämättä vaikuta valmisteleviin säädöksiin, kuten polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanoon. Tilanteessa, jossa esimerkiksi lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotosta annettu asetus kumotaan, tämä merkitsee sitä, että tällaisen kumoamisen jälkeen polkumyynnin vastainen menettely on edelleen käynnissä, sillä polkumyynnin vastaisen menettelyn päättävä säädös on poistettu unionin oikeusjärjestyksestä (8), lukuun ottamatta tapausta, jossa lainvastaisuus tapahtui vireillepanovaiheessa. |
| --- | --- |

(8)

Tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan menettely kumotun säädöksen korvaamiseksi voidaan aloittaa uudelleen juuri siitä ajankohdasta, jolloin lainvastaisuus ilmeni (7). Tämä tarkoittaa erityisesti sitä, että tilanteessa, jossa hallinnollisen menettelyn päättävä säädös kumotaan, kumoaminen ei välttämättä vaikuta valmisteleviin säädöksiin, kuten polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanoon. Tilanteessa, jossa esimerkiksi lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotosta annettu asetus kumotaan, tämä merkitsee sitä, että tällaisen kumoamisen jälkeen polkumyynnin vastainen menettely on edelleen käynnissä, sillä polkumyynnin vastaisen menettelyn päättävä säädös on poistettu unionin oikeusjärjestyksestä (8), lukuun ottamatta tapausta, jossa lainvastaisuus tapahtui vireillepanovaiheessa.

7

8

| (9) | Koska lainvastaisuus ei tapahtunut vireillepano- vaan tutkimusvaiheessa, komissio päätti uudelleenaloittamista koskevassa ilmoituksessa selostetun mukaisesti aloittaa uudelleen tutkimuksen Hansolin osalta siitä ajankohdasta, jolloin lainvastaisuus ilmeni. |
| --- | --- |

(9)

Koska lainvastaisuus ei tapahtunut vireillepano- vaan tutkimusvaiheessa, komissio päätti uudelleenaloittamista koskevassa ilmoituksessa selostetun mukaisesti aloittaa uudelleen tutkimuksen Hansolin osalta siitä ajankohdasta, jolloin lainvastaisuus ilmeni.

| (10) | Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan hallinnollisen menettelyn uudelleen aloittamista ja tullien ottamista uudelleen käyttöön ei voida pitää taannehtivuuskiellon vastaisena (9). Uudelleenaloittamista koskevassa ilmoituksessa asianomaisille osapuolille, tuojat mukaan lukien, ilmoitettiin, että mahdolliset tulevat tullit määritetään uudelleentarkastelun tulosten perusteella. |
| --- | --- |

(10)

Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan hallinnollisen menettelyn uudelleen aloittamista ja tullien ottamista uudelleen käyttöön ei voida pitää taannehtivuuskiellon vastaisena (9). Uudelleenaloittamista koskevassa ilmoituksessa asianomaisille osapuolille, tuojat mukaan lukien, ilmoitettiin, että mahdolliset tulevat tullit määritetään uudelleentarkastelun tulosten perusteella.

9

| (11) | Uusien havaintojensa ja uudelleenaloitetun tutkimuksen tulosten perusteella, joita ei vielä tässä vaiheessa tiedetä, komissio voi antaa asetuksen, jolla tarvittaessa tarkistetaan sovellettavaa tullia. Mahdollinen tarkistettu tulli tulee voimaan siitä päivästä alkaen, jona riidanalainen asetus tuli voimaan. |
| --- | --- |

(11)

Uusien havaintojensa ja uudelleenaloitetun tutkimuksen tulosten perusteella, joita ei vielä tässä vaiheessa tiedetä, komissio voi antaa asetuksen, jolla tarvittaessa tarkistetaan sovellettavaa tullia. Mahdollinen tarkistettu tulli tulee voimaan siitä päivästä alkaen, jona riidanalainen asetus tuli voimaan.

| (12) | Komissio pyysi tätä varten kansallisia tulliviranomaisia odottamaan uudelleentarkastelun tuloksia, ennen kuin ne tekevät päätöksiä mahdollisista takaisinmaksuvaatimuksista, jotka koskevat unionin yleisen tuomioistuimen kumoamia polkumyyntitulleja Hansolin osalta. Näin ollen tulliviranomaisia kehotetaan keskeyttämään mahdollisten kumottuja tulleja koskevien palautushakemusten käsittely, kunnes uudelleentarkastelun tulos julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(12)

Komissio pyysi tätä varten kansallisia tulliviranomaisia odottamaan uudelleentarkastelun tuloksia, ennen kuin ne tekevät päätöksiä mahdollisista takaisinmaksuvaatimuksista, jotka koskevat unionin yleisen tuomioistuimen kumoamia polkumyyntitulleja Hansolin osalta. Näin ollen tulliviranomaisia kehotetaan keskeyttämään mahdollisten kumottuja tulleja koskevien palautushakemusten käsittely, kunnes uudelleentarkastelun tulos julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

| (13) | Lisäksi jos uudelleen aloitettu tutkimus johtaa toimenpiteiden ottamiseen uudelleen käyttöön, kyseiset tullit olisi kannettava myös siltä ajanjaksolta, jona uudelleen aloitettu tutkimus suoritetaan. |
| --- | --- |

(13)

Lisäksi jos uudelleen aloitettu tutkimus johtaa toimenpiteiden ottamiseen uudelleen käyttöön, kyseiset tullit olisi kannettava myös siltä ajanjaksolta, jona uudelleen aloitettu tutkimus suoritetaan.

| (14) | Tältä osin komissio toteaa, että perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdassa säädetään tuonnin kirjaamisesta siten, että tuontia vastaan voidaan myöhemmin soveltaa toimenpiteitä kirjaamispäivästä alkaen (10). Tässä tapauksessa komissio katsoo, että tuonti on aiheellista kirjata Hansolin osalta mahdollisten polkumyyntitullien kantamisen helpottamiseksi sen jälkeen, kun niiden tasoa on tarkistettu unionin yleisen tuomioistuimen tuomion mukaisesti. |
| --- | --- |

(14)

Tältä osin komissio toteaa, että perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdassa säädetään tuonnin kirjaamisesta siten, että tuontia vastaan voidaan myöhemmin soveltaa toimenpiteitä kirjaamispäivästä alkaen (10). Tässä tapauksessa komissio katsoo, että tuonti on aiheellista kirjata Hansolin osalta mahdollisten polkumyyntitullien kantamisen helpottamiseksi sen jälkeen, kun niiden tasoa on tarkistettu unionin yleisen tuomioistuimen tuomion mukaisesti.

10

| (15) | Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön (11) mukaisesti – toisin kuin väliaikaisten toimenpiteiden hyväksymistä edeltävänä aikana tapahtuvan kirjaamisen yhteydessä – nyt käsillä olevassa tapauksessa ei voida soveltaa perusasetuksen 10 artiklan 4 kohdan edellytyksiä. Kun on kyse tuomioistuimen tuomion täytäntöönpanemisesta, tuonnin kirjaamisen tarkoituksena ei ole mahdollistaa kaupan suojatoimilla käyttöön otettujen tullien mahdollista taannehtivaa kantamista kyseisissä säännöksissä tarkoitetulla tavalla. Tarkoituksena on pikemminkin turvata voimassa olevien toimenpiteiden tehokkuus ilman aiheetonta keskeytystä riidanalaisten asetusten voimaantulopäivästä siihen asti, kun oikaistut tullit otetaan uudelleen käyttöön, varmistamalla, että tullien kantaminen oikean suuruisina on tulevaisuudessa mahdollista. |
| --- | --- |

(15)

Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön (11) mukaisesti – toisin kuin väliaikaisten toimenpiteiden hyväksymistä edeltävänä aikana tapahtuvan kirjaamisen yhteydessä – nyt käsillä olevassa tapauksessa ei voida soveltaa perusasetuksen 10 artiklan 4 kohdan edellytyksiä. Kun on kyse tuomioistuimen tuomion täytäntöönpanemisesta, tuonnin kirjaamisen tarkoituksena ei ole mahdollistaa kaupan suojatoimilla käyttöön otettujen tullien mahdollista taannehtivaa kantamista kyseisissä säännöksissä tarkoitetulla tavalla. Tarkoituksena on pikemminkin turvata voimassa olevien toimenpiteiden tehokkuus ilman aiheetonta keskeytystä riidanalaisten asetusten voimaantulopäivästä siihen asti, kun oikaistut tullit otetaan uudelleen käyttöön, varmistamalla, että tullien kantaminen oikean suuruisina on tulevaisuudessa mahdollista.

11

| (16) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi, että perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukainen kirjaaminen on perusteltua. |
| --- | --- |

(16)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi, että perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukainen kirjaaminen on perusteltua.

3.   KIRJAAMINEN

KIRJAAMINEN

| (17) | Edellä esitetyn perusteella yrityksen Hansol (Hansol Paper Co. Ltd ja Hansol Artone Paper Co. Ltd.) tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti on saatettava kirjaamisvelvoitteen alaiseksi. |
| --- | --- |

(17)

Edellä esitetyn perusteella yrityksen Hansol (Hansol Paper Co. Ltd ja Hansol Artone Paper Co. Ltd.) tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti on saatettava kirjaamisvelvoitteen alaiseksi.

| (18) | Kuten uudelleenaloittamista koskevassa ilmoituksessa todetaan, riidanalaisen polkumyynnin vastaisen asetuksen voimaantulopäivästä alkaen mahdollisesti maksettavaksi tuleva polkumyyntitulli määritetään tämän uudelleentarkastelun tulosten perusteella. |
| --- | --- |

(18)

Kuten uudelleenaloittamista koskevassa ilmoituksessa todetaan, riidanalaisen polkumyynnin vastaisen asetuksen voimaantulopäivästä alkaen mahdollisesti maksettavaksi tuleva polkumyyntitulli määritetään tämän uudelleentarkastelun tulosten perusteella.

| (19) | Riidanalaisessa asetuksessa vahvistettua tullia korkeampia tulleja ei voida kantaa uudelleenaloittamista koskevan ilmoituksen julkaisemisen ja uudelleen aloitetun tutkimuksen tulosten voimaantulopäivän väliseltä ajalta. |
| --- | --- |

(19)

Riidanalaisessa asetuksessa vahvistettua tullia korkeampia tulleja ei voida kantaa uudelleenaloittamista koskevan ilmoituksen julkaisemisen ja uudelleen aloitetun tutkimuksen tulosten voimaantulopäivän väliseltä ajalta.

| (20) | Hansoliin nykyisin sovellettava polkumyyntitulli on 104,46 euroa nettotonnilta, |
| --- | --- |

(20)

Hansoliin nykyisin sovellettava polkumyyntitulli on 104,46 euroa nettotonnilta,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Tulliviranomaisten on asetuksen (EU) 2016/1036 14 artiklan 5 kohdan ja asetuksen (EU) 2016/1037 24 artiklan 5 kohdan nojalla toteutettava tarvittavat toimenpiteet Hansol-ryhmän (Hansol Paper Co. Ltd. ja Hansol Artone Paper Co. Ltd) tuottaman Korean tasavallasta peräisin olevan enintään 65 g/m2 painoisen kevyen lämpöpaperin, joka on rullilla, joiden leveys on vähintään 20 cm, paino (paperi mukaan luettuna) vähintään 50 kg ja halkaisija (paperi mukaan luettuna) vähintään 40 cm (nk. ”konerullat”), joka on tai ei ole pohjapäällystetty toiselta tai molemmilta puolilta, joka on päällystetty lämpöherkällä aineella toiselta tai molemmilta puolilta ja joka on tai ei ole pintapäällystetty ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 ja ex 4823 90 85 (Taric-koodit 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520), tuonnin kirjaamiseksi (Taric-lisäkoodi C874).

2.   Tuonnin kirjaamisvelvoite päättyy yhdeksän kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulopäivästä.

3.   Polkumyyntitullin määrä, joka voidaan kantaa tuotaessa tiettyä Hansol-ryhmän (Hansol Paper Co. Ltd ja Hansol Artone Paper Co. Ltd) tuottamaa Korean tasavallasta peräisin olevaa kevyttä lämpöpaperia, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 ja ex 4823 90 85 (Taric-koodit 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520), tutkimuksen uudelleenaloittamisen ja uudelleenaloittamista koskevan tutkimuksen tulosten voimaantulopäivän välisenä aikana ei saa olla suurempi kuin täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/763 käyttöön otettu tulli.

4.   Kansallisten tulliviranomaisten on odotettava sellaisen komission täytäntöönpanoasetuksen julkaisemista, jolla tulli otetaan uudelleen käyttöön, ennen polkumyyntitullien palauttamista tai peruuttamista koskevan päätöksen tekemistä Hansol-ryhmän (Hansol Paper Co. Ltd ja Hansol Artone Paper Co. Ltd) tuonnin osalta.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 29 päivänä kesäkuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  
  EUVL L 310, 17.11.2016, s. 1.

2

(3)  
  EUVL L 114, 3.5.2017, s. 3.

3

(4)  ECLI:EU:T:2020:139.

4

(5)  ECLI:EU:C:2022:370.

5

(6)  Yhdistetyt asiat 97, 193, 99 ja 215/86, Asteris AE ym. ja Helleenien tasavalta v. komissio, Kok. 1988, s. 2181, 27 ja 28 kohta; ja asia T-440/20, Jindal Saw v. Euroopan komissio, EU:T:2022:318.

6

(7)  Asia C-415/96, Espanja v. komissio, Kok. 1998, s. I-6993, 31 kohta; asia C-458/98 P, Industrie des Poudres Sphériques v. neuvosto, Kok. 2000, s. I-8147, 80–85 kohta; asia T-301/01, Alitalia v. komissio, Kok. 2008, s. II-1753, 99 ja 142 kohta; yhdistetyt asiat T-267/08 ja T-279/08, Région Nord-Pas de Calais v. komissio, Kok. 2011, s. II-0000, 83 kohta.

7

(8)  Asia C-415/96, Espanja v. komissio, Kok. 1998, s. I-6993, 31 kohta; asia C-458/98 P, Industrie des Poudres Sphériques v. neuvosto, Kok. 2000, s. I-8147, 80–85 kohta.

8

(9)  Asia C-256/16, Deichmann SE v. Hauptzollamt Duisburg, tuomioistuimen tuomio 15.3.2018, 79 kohta, ja asia C & J Clark International Ltd v. Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, tuomio 19.6.2019, 5 kohta.

9

(10)  Asia T-440/20, Jindal Saw v. Euroopan komissio, EU:C:2022:318, 154–159 kohta.

10

(11)  Asia C-256/16, Deichmann SE v. Hauptzollamt Duisburg, 79 kohta, ja asia C-612/16, C & J Clark International Ltd v. Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, tuomio 19.6.2019, 58 kohta.

11

---

PÄÄTÖKSET

| 30.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 173/68 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 173/68

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2022/1042,

annettu 21 päivänä kesäkuuta 2022,

ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta ETA-sopimukseen liitetyn yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn pöytäkirjan 31 muuttamiseen (Budjettikohta 07 20 03 01 – Sosiaaliturva)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 46 ja 48 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 28 päivänä marraskuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94 (1) ja erityisesti sen 1 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimus Euroopan talousalueesta (2), jäljempänä ’ETA-sopimus’, tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994. |
| --- | --- |

(1)

Sopimus Euroopan talousalueesta (2), jäljempänä ’ETA-sopimus’, tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994.

| (2) | ETA-sopimuksen 98 artiklan mukaan ETA-sopimuksella perustettu ETA:n sekakomitea, jäljempänä ’ETA:n sekakomitea’, voi päättää muuttaa muun muassa ETA-sopimukseen liitettyä pöytäkirjaa 31, joka koskee yhteistyötä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla, jäljempänä ’pöytäkirja 31’. |
| --- | --- |

(2)

ETA-sopimuksen 98 artiklan mukaan ETA-sopimuksella perustettu ETA:n sekakomitea, jäljempänä ’ETA:n sekakomitea’, voi päättää muuttaa muun muassa ETA-sopimukseen liitettyä pöytäkirjaa 31, joka koskee yhteistyötä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla, jäljempänä ’pöytäkirja 31’.

| (3) | On aiheellista jatkaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten välistä yhteistyötä unionin yleisestä talousarviosta rahoitettavissa unionin toimissa, jotka koskevat työntekijöiden vapaata liikkuvuutta, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista ja toimenpiteitä siirtolaisten, myös kolmansista maista tulevien siirtolaisten, hyväksi. |
| --- | --- |

(3)

On aiheellista jatkaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten välistä yhteistyötä unionin yleisestä talousarviosta rahoitettavissa unionin toimissa, jotka koskevat työntekijöiden vapaata liikkuvuutta, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista ja toimenpiteitä siirtolaisten, myös kolmansista maista tulevien siirtolaisten, hyväksi.

| (4) | Pöytäkirja 31 olisi sen vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(4)

Pöytäkirja 31 olisi sen vuoksi muutettava.

| (5) | ETA:n sekakomiteassa esitettävän unionin kannan olisi sen vuoksi perustuttava tähän liitettyyn ETA:n sekakomitean päätösluonnokseen, |
| --- | --- |

(5)

ETA:n sekakomiteassa esitettävän unionin kannan olisi sen vuoksi perustuttava tähän liitettyyn ETA:n sekakomitean päätösluonnokseen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

ETA:n sekakomiteassa unionin puolesta esitettävä kanta ETA-sopimukseen liitetyn pöytäkirjan 31 yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla, muuttamiseen perustuu tähän päätökseen liitettyyn ETA:n sekakomitean päätösluonnokseen.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä Luxemburgissa 21 päivänä kesäkuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. BEAUNE

---

(1)  
  EYVL L 305, 30.11.1994, s. 6.

1

(2)  
  EYVL L 1, 3.1.1994, s. 3.

2

---

LUONNOS

ETA:n sekakomitean päätös N:o [...],

annettu ... päivävä ...kuuta ...,

yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamisesta

ETA:N SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 86 ja 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | On aiheellista jatkaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten välistä yhteistyötä unionin yleisestä talousarviosta rahoitettavissa unionin toimissa, jotka koskevat työntekijöiden vapaata liikkuvuutta, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista ja toimenpiteitä siirtolaisten, myös kolmansista maista tulevien siirtolaisten, hyväksi. |
| --- | --- |

(1)

On aiheellista jatkaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten välistä yhteistyötä unionin yleisestä talousarviosta rahoitettavissa unionin toimissa, jotka koskevat työntekijöiden vapaata liikkuvuutta, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista ja toimenpiteitä siirtolaisten, myös kolmansista maista tulevien siirtolaisten, hyväksi.

| (2) | ETA-sopimuksen pöytäkirja 31 olisi sen vuoksi muutettava, jotta laajennettua yhteistyötä voitaisiin tehdä 1 päivästä tammikuuta 2022, |
| --- | --- |

(2)

ETA-sopimuksen pöytäkirja 31 olisi sen vuoksi muutettava, jotta laajennettua yhteistyötä voitaisiin tehdä 1 päivästä tammikuuta 2022,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan ETA-sopimuksen pöytäkirjassa 31 olevan 5 artiklan 5 ja 14 kohdassa sanat ”varainhoitovuosi 2021” sanoilla ”varainhoitovuodet 2021 ja 2022”.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona viimeinen ETA-sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukainen ilmoitus on tehty (*1).

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2022.

3 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä [...] päivänä [...] kuuta [...]

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

ETA:n sekakomitean

sihteerit

---

(*1)  [Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.] [Valtiosäännön asettamista vaatimuksista on ilmoitettu.]

*1

---

| 30.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 173/71 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 173/71

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2022/1043,

annettu 28 päivänä kesäkuuta 2022,

alueiden komitean yhden jäsenen ja kahden varajäsenen, joita Espanjan kuningaskunta on ehdottanut, nimeämisestä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 305 artiklan,

ottaa huomioon alueiden komitean kokoonpanon vahvistamisesta 21 päivänä toukokuuta 2019 annetun neuvoston päätöksen (EU) 2019/852 (1),

ottaa huomioon Espanjan hallituksen ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Perussopimuksen 300 artiklan 3 kohdan nojalla alueiden komitea muodostuu alueellisten ja paikallisten julkisyhteisöjen edustajista, joilla on joko alueellisen tai paikallisen julkisyhteisön vaaleissa saatu valtuutus tai jotka ovat poliittisesti vastuussa vaaleilla valitulle elimelle. |
| --- | --- |

(1)

Perussopimuksen 300 artiklan 3 kohdan nojalla alueiden komitea muodostuu alueellisten ja paikallisten julkisyhteisöjen edustajista, joilla on joko alueellisen tai paikallisen julkisyhteisön vaaleissa saatu valtuutus tai jotka ovat poliittisesti vastuussa vaaleilla valitulle elimelle.

| (2) | Neuvosto hyväksyi 3 päivänä helmikuuta 2020 päätöksen (EU) 2020/144 (2) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 2020 alkavaksi ja 25 päivänä tammikuuta 2025 päättyväksi kaudeksi. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto hyväksyi 3 päivänä helmikuuta 2020 päätöksen (EU) 2020/144 (2) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 2020 alkavaksi ja 25 päivänä tammikuuta 2025 päättyväksi kaudeksi.

| (3) | Yksi alueiden komitean jäsenen paikka on vapautunut Juan ESPADAS CEJASin erottua tehtävästään. |
| --- | --- |

(3)

Yksi alueiden komitean jäsenen paikka on vapautunut Juan ESPADAS CEJASin erottua tehtävästään.

| (4) | Kaksi alueiden komitean varajäsenen paikkaa on vapautunut Carlos MARTÍNEZ MÍNGUEZin erottua tehtävästään ja sen kansallisen tehtävän päätyttyä, jonka perusteella José Francisco BALLESTA GERMÁNin nimeämistä ehdotettiin. |
| --- | --- |

(4)

Kaksi alueiden komitean varajäsenen paikkaa on vapautunut Carlos MARTÍNEZ MÍNGUEZin erottua tehtävästään ja sen kansallisen tehtävän päätyttyä, jonka perusteella José Francisco BALLESTA GERMÁNin nimeämistä ehdotettiin.

| (5) | Espanjan hallitus on ehdottanut seuraavaa paikallisen julkisyhteisön edustajaa, jolla on paikallisen julkisyhteisön vaaleissa saatu valtuutus, alueiden komitean jäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2025: Julio MILLÁN MUÑOZ, Alcalde del Ayuntamiento de Jaén (Andalucía) (Jaénin (Andalusia) kaupunginjohtaja). |
| --- | --- |

(5)

Espanjan hallitus on ehdottanut seuraavaa paikallisen julkisyhteisön edustajaa, jolla on paikallisen julkisyhteisön vaaleissa saatu valtuutus, alueiden komitean jäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2025: Julio MILLÁN MUÑOZ, Alcalde del Ayuntamiento de Jaén (Andalucía) (Jaénin (Andalusia) kaupunginjohtaja).

| (6) | Espanjan hallitus on ehdottanut seuraavia paikallisten julkisyhteisöjen edustajia, joilla on paikallisen julkisyhteisön vaaleissa saatu valtuutus, alueiden komitean varajäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2025: Noelia María ARROYO HERNÁNDEZ, Alcaldesa del Ayuntamiento de Cartagena (Murcia) (Cartagenan (Murcia) kaupunginjohtaja) ja Óscar PUENTE SANTIAGO, Alcalde del Ayuntamiento de Valladolid (Castilla y León) (Valladolidin (Kastilia ja León) kaupunginjohtaja), |
| --- | --- |

(6)

Espanjan hallitus on ehdottanut seuraavia paikallisten julkisyhteisöjen edustajia, joilla on paikallisen julkisyhteisön vaaleissa saatu valtuutus, alueiden komitean varajäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2025: Noelia María ARROYO HERNÁNDEZ, Alcaldesa del Ayuntamiento de Cartagena (Murcia) (Cartagenan (Murcia) kaupunginjohtaja) ja Óscar PUENTE SANTIAGO, Alcalde del Ayuntamiento de Valladolid (Castilla y León) (Valladolidin (Kastilia ja León) kaupunginjohtaja),

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Nimetään seuraavat paikallisten julkisyhteisöjen edustajat, joilla on vaaleissa saatu valtuutus, jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2025 alueiden komitean

| a) | jäseneksi:






  — | Julio MILLÁN MUÑOZ, Alcalde del Ayuntamiento de Jaén (Andalucía) (Jaénin (Andalusia) kaupunginjohtaja), |
| --- | --- | --- |

a)

jäseneksi:

—

Julio MILLÁN MUÑOZ, Alcalde del Ayuntamiento de Jaén (Andalucía) (Jaénin (Andalusia) kaupunginjohtaja),

sekä

| b) | varajäseniksi:






  — | Noelia María ARROYO HERNÁNDEZ, Alcaldesa del Ayuntamiento de Cartagena (Murcia) (Cartagenan (Murcia) kaupunginjohtaja), |
| --- | --- | --- |

b)

varajäseniksi:

—

Noelia María ARROYO HERNÁNDEZ, Alcaldesa del Ayuntamiento de Cartagena (Murcia) (Cartagenan (Murcia) kaupunginjohtaja),

| — | Óscar PUENTE SANTIAGO, Alcalde del Ayuntamiento de Valladolid (Castilla y León) (Valladolidin (Kastilia ja León) kaupunginjohtaja). |
| --- | --- |

—

Óscar PUENTE SANTIAGO, Alcalde del Ayuntamiento de Valladolid (Castilla y León) (Valladolidin (Kastilia ja León) kaupunginjohtaja).

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Luxemburgissa 28 päivänä kesäkuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

A. PANNIER-RUNACHER

---

(1)  
  EUVL L 139, 27.5.2019, s. 13.

1

(2)  Neuvoston päätös (EU) 2020/144, annettu 3 päivänä helmikuuta 2020, alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 2020 alkavaksi ja 25 päivänä tammikuuta 2025 päättyväksi kaudeksi (EUVL L 32, 4.2.2020, s. 16).

2

---

| 30.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 173/73 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 173/73

---

POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEAN PÄÄTÖS (YUTP) 2022/1044,

annettu 28 päivänä kesäkuuta 2022,

palestiinalaisalueilla toteutettavan Euroopan unionin poliisioperaation (EUPOL COPPS) operaation johtajan toimikauden jatkamisesta (EUPOL COPPS/1/2022)

POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 38 artiklan kolmannen kohdan,

ottaa huomioon palestiinalaisalueilla toteutettavasta Euroopan unionin poliisioperaatiosta (EUPOL COPPS) 3 päivänä heinäkuuta 2013 annetun neuvoston päätöksen 2013/354/YUTP (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea (PTK) on päätöksen 2013/354/YUTP 9 artiklan 1 kohdan nojalla valtuutettu perussopimuksen 38 artiklan mukaisesti tekemään palestiinalaisalueilla toteutettavan Euroopan unionin poliisioperaation (EUPOL COPPS) poliittista valvontaa ja strategista johtoa koskevat asiaankuuluvat päätökset, mukaan lukien päätös operaation johtajan nimittämisestä. |
| --- | --- |

(1)

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea (PTK) on päätöksen 2013/354/YUTP 9 artiklan 1 kohdan nojalla valtuutettu perussopimuksen 38 artiklan mukaisesti tekemään palestiinalaisalueilla toteutettavan Euroopan unionin poliisioperaation (EUPOL COPPS) poliittista valvontaa ja strategista johtoa koskevat asiaankuuluvat päätökset, mukaan lukien päätös operaation johtajan nimittämisestä.

| (2) | PTK hyväksyi 13 päivänä lokakuuta 2020 päätöksen (YUTP) 2020/1541 (2), jolla Nataliya APOSTOLOVA nimitettiin EUPOL COPPSin operaation johtajaksi 15 päivänä marraskuuta 2020 alkavaksi ja 30 päivänä kesäkuuta 2021 päättyväksi kaudeksi. |
| --- | --- |

(2)

PTK hyväksyi 13 päivänä lokakuuta 2020 päätöksen (YUTP) 2020/1541 (2), jolla Nataliya APOSTOLOVA nimitettiin EUPOL COPPSin operaation johtajaksi 15 päivänä marraskuuta 2020 alkavaksi ja 30 päivänä kesäkuuta 2021 päättyväksi kaudeksi.

| (3) | Neuvosto hyväksyi 28 päivänä kesäkuuta 2021 päätöksen (YUTP) 2021/1066 (3) EUPOL COPPSin jatkamisesta 30 päivään kesäkuuta 2022 asti. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto hyväksyi 28 päivänä kesäkuuta 2021 päätöksen (YUTP) 2021/1066 (3) EUPOL COPPSin jatkamisesta 30 päivään kesäkuuta 2022 asti.

| (4) | PTK hyväksyi 1 päivänä heinäkuuta 2021 päätöksen (YUTP) 2021/1128 (4), jolla Nataliya APOSTOLOVAn toimikautta EUPOL COPPSin operaation johtajana jatkettiin 30 päivään kesäkuuta 2022 saakka. |
| --- | --- |

(4)

PTK hyväksyi 1 päivänä heinäkuuta 2021 päätöksen (YUTP) 2021/1128 (4), jolla Nataliya APOSTOLOVAn toimikautta EUPOL COPPSin operaation johtajana jatkettiin 30 päivään kesäkuuta 2022 saakka.

| (5) | Neuvosto hyväksyi 27 päivänä kesäkuuta 2022 päätöksen (YUTP) 2022/1018 (5), jolla EUPOL COPPSin toimeksiantoa jatkettiin 1 päivästä heinäkuuta 2022 alkaen 30 päivään kesäkuuta 2023 saakka. |
| --- | --- |

(5)

Neuvosto hyväksyi 27 päivänä kesäkuuta 2022 päätöksen (YUTP) 2022/1018 (5), jolla EUPOL COPPSin toimeksiantoa jatkettiin 1 päivästä heinäkuuta 2022 alkaen 30 päivään kesäkuuta 2023 saakka.

| (6) | Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja on ehdottanut, että Nataliya APOSTOLOVAn toimikautta EUPOL COPPSin operaation johtajana jatketaan 1 päivästä heinäkuuta 2022 alkaen 30 päivään kesäkuuta 2023 saakka, |
| --- | --- |

(6)

Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja on ehdottanut, että Nataliya APOSTOLOVAn toimikautta EUPOL COPPSin operaation johtajana jatketaan 1 päivästä heinäkuuta 2022 alkaen 30 päivään kesäkuuta 2023 saakka,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Jatketaan Nataliya APOSTOLOVAn toimeksiantoa palestiinalaisalueilla toteutettavan Euroopan unionin poliisioperaation (EUPOL COPPS) operaation johtajana 1 päivästä heinäkuuta 2022 alkaen 30 päivään kesäkuuta 2023 saakka.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Sitä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2022.

Tehty Brysselissä 28 päivänä kesäkuuta 2022.

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean puolesta

Puheenjohtaja

D. PRONK

---

(1)  
  EUVL L 185, 4.7.2013, s. 12.

1

(2)  Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2020/1541, annettu 13 päivänä lokakuuta 2020, palestiinalaisalueilla toteutettavan Euroopan unionin poliisioperaation (EUPOL COPPS) operaation johtajan nimittämisestä (EUPOL COPPS/1/2020) (EUVL L 353, 23.10.2020, s. 8).

2

(3)  Neuvoston päätös (YUTP) 2021/1066, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2021, palestiinalaisalueilla toteutettavasta Euroopan unionin poliisioperaatiosta (EUPOL COPPS) annetun päätöksen 2013/354/YUTP muuttamisesta (EUVL L 229, 29.6.2021, s. 13).

3

(4)  Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2021/1128, annettu 1 päivänä heinäkuuta 2021, palestiinalaisalueilla toteutettavan Euroopan unionin poliisioperaation (EUPOL COPPS) operaation johtajan toimikauden jatkamisesta (EUPOL COPPS/1/2021) (EUVL L 244, 9.7.2021, s. 3).

4

(5)  Neuvoston päätös (YUTP) 2022/1018, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2022, palestiinalaisalueilla toteutettavasta Euroopan unionin poliisioperaatiosta (EUPOL COPPS) annetun päätöksen muuttamisesta (EUVL L 170, 28.6.2022, s. 76).

5

---

| 30.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 173/75 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 173/75

---

POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEAN PÄÄTÖS (YUTP) 2022/1045,

annettu 28 päivänä kesäkuuta 2022,

Rafahin rajanylityspaikkaa varten perustetun Euroopan unionin rajavalvonnan avustusoperaation (EU BAM Rafah) operaation johtajan toimeksiannon jatkamisesta (EU BAM Rafah/1/2022)

POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 38 artiklan kolmannen kohdan,

ottaa huomioon Euroopan unionin rajavalvonnan avustusoperaation perustamisesta Rafahin rajanylityspaikkaa varten (EU BAM Rafah) 25 päivänä marraskuuta 2005 hyväksytyn neuvoston yhteisen toiminnan 2005/889/YUTP (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea (PTK) on yhteisen toiminnan 2005/889/YUTP 10 artiklan 1 kohdan nojalla valtuutettu tekemään perussopimuksen 38 artiklan mukaisesti Rafahin rajanylityspaikkaa varten perustetun Euroopan unionin rajavalvonnan avustusoperaation (EU BAM Rafah) poliittista valvontaa ja strategista johtoa koskevat asiaankuuluvat päätökset, mukaan lukien päätös operaation johtajan nimittämisestä. |
| --- | --- |

(1)

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea (PTK) on yhteisen toiminnan 2005/889/YUTP 10 artiklan 1 kohdan nojalla valtuutettu tekemään perussopimuksen 38 artiklan mukaisesti Rafahin rajanylityspaikkaa varten perustetun Euroopan unionin rajavalvonnan avustusoperaation (EU BAM Rafah) poliittista valvontaa ja strategista johtoa koskevat asiaankuuluvat päätökset, mukaan lukien päätös operaation johtajan nimittämisestä.

| (2) | PTK hyväksyi 13 päivänä lokakuuta 2020 päätöksen (YUTP) 2020/1548 (2), jolla Mihai-Florin BULGARIU nimitettiin EU BAM Rafahin operaation johtajaksi 1 päivänä marraskuuta 2020 alkavaksi ja 30 päivänä kesäkuuta 2021 päättyväksi kaudeksi. |
| --- | --- |

(2)

PTK hyväksyi 13 päivänä lokakuuta 2020 päätöksen (YUTP) 2020/1548 (2), jolla Mihai-Florin BULGARIU nimitettiin EU BAM Rafahin operaation johtajaksi 1 päivänä marraskuuta 2020 alkavaksi ja 30 päivänä kesäkuuta 2021 päättyväksi kaudeksi.

| (3) | Neuvosto hyväksyi 28 päivänä kesäkuuta 2021 päätöksen (YUTP) 2021/1065 (3), jolla EU BAM Rafahin toimeksiantoa jatkettiin 30 päivään kesäkuuta 2022. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto hyväksyi 28 päivänä kesäkuuta 2021 päätöksen (YUTP) 2021/1065 (3), jolla EU BAM Rafahin toimeksiantoa jatkettiin 30 päivään kesäkuuta 2022.

| (4) | PTK hyväksyi 1 päivänä heinäkuuta 2021 päätöksen (YUTP) 2021/1127 (4), jolla operaation johtajana toimineen Mihai-Florin BULGARIUn toimeksiantoa jatkettiin 1 päivänä heinäkuuta 2021 alkavaksi ja 30 päivänä kesäkuuta 2022 päättyväksi kaudeksi. |
| --- | --- |

(4)

PTK hyväksyi 1 päivänä heinäkuuta 2021 päätöksen (YUTP) 2021/1127 (4), jolla operaation johtajana toimineen Mihai-Florin BULGARIUn toimeksiantoa jatkettiin 1 päivänä heinäkuuta 2021 alkavaksi ja 30 päivänä kesäkuuta 2022 päättyväksi kaudeksi.

| (5) | Neuvosto hyväksyi 27 päivänä kesäkuuta 2022 päätöksen (YUTP) 2022/1017 (5), jolla EU BAM Rafahin toimeksiantoa jatkettiin 30 päivään kesäkuuta 2023. |
| --- | --- |

(5)

Neuvosto hyväksyi 27 päivänä kesäkuuta 2022 päätöksen (YUTP) 2022/1017 (5), jolla EU BAM Rafahin toimeksiantoa jatkettiin 30 päivään kesäkuuta 2023.

| (6) | Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja on ehdottanut, että Mihai-Florin BULGARIUn toimeksiantoa EU BAM Rafahin operaation johtajana jatketaan 30 päivään kesäkuuta 2023, |
| --- | --- |

(6)

Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja on ehdottanut, että Mihai-Florin BULGARIUn toimeksiantoa EU BAM Rafahin operaation johtajana jatketaan 30 päivään kesäkuuta 2023,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Jatketaan Mihai-Florin BULGARIUn toimeksiantoa EU BAM Rafahin operaation johtajana 1 päivänä heinäkuuta 2022 alkavaksi ja 30 päivänä kesäkuuta 2023 päättyväksi kaudeksi.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Sitä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2022.

Tehty Brysselissä 28 päivänä kesäkuuta 2022.

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean puolesta

Puheenjohtaja

D. PRONK

---

(1)  
  EUVL L 327, 14.12.2005, s. 28.

1

(2)  Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2020/1548, annettu 13 päivänä lokakuuta 2020, Rafahin rajanylityspaikkaa varten perustetun Euroopan unionin rajavalvonnan avustusoperaation (EU BAM Rafah) operaation johtajan nimittämisestä (EU BAM Rafah/2/2020) (EUVL L 354, 26.10.2020, s. 5).

2

(3)  Neuvoston päätös (YUTP) 2021/1065, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan unionin rajavalvonnan avustusoperaation perustamisesta Rafahin rajanylityspaikkaa varten (EU BAM Rafah) hyväksytyn yhteisen toiminnan 2005/889/YUTP muuttamisesta (EUVL L 229, 29.6.2021, s. 11).

3

(4)  Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2021/1127, annettu 1 päivänä heinäkuuta 2021, Rafahin rajanylityspaikkaa varten perustetun Euroopan unionin rajavalvonnan avustusoperaation (EU BAM Rafah) operaation johtajan toimeksiannon jatkamisesta (EU BAM Rafah/1/2021) (EUVL L 244, 9.7.2021, s. 1).

4

(5)  Neuvoston päätös (YUTP) 2022/1017, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2022, Euroopan unionin rajavalvonnan avustusoperaation perustamisesta Rafahin rajanylityspaikkaa varten (EU BAM Rafah) hyväksytyn yhteisen toiminnan 2005/889/YUTP muuttamisesta (EUVL L 170, 28.6.2022, s. 74).

5

---

| 30.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 173/77 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 173/77

---

JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJIEN PÄÄTÖS (EU) 2022/1046,

annettu 29 päivänä kesäkuuta 2022,

unionin yleisen tuomioistuimen tuomarien nimittämisestä

EUROOPAN UNIONIN JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 19 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 254 ja 255 artiklan,

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Unionin yleisen tuomioistuimen 26 tuomarin toimikausi päättyy 31 päivänä elokuuta 2022. Nimitykset kyseisiin paikkoihin olisi tehtävä 1 päivänä syyskuuta 2022 alkavaksi ja 31 päivänä elokuuta 2028 päättyväksi kaudeksi. |
| --- | --- |

(1)

Unionin yleisen tuomioistuimen 26 tuomarin toimikausi päättyy 31 päivänä elokuuta 2022. Nimitykset kyseisiin paikkoihin olisi tehtävä 1 päivänä syyskuuta 2022 alkavaksi ja 31 päivänä elokuuta 2028 päättyväksi kaudeksi.

| (2) | Ion GÂLEAn, Marc JAEGERin, Dean SPIELMANNin ja Mirela STANCUn toimikautta unionin yleisen tuomioistuimen tuomarina on ehdotettu uusittavaksi. |
| --- | --- |

(2)

Ion GÂLEAn, Marc JAEGERin, Dean SPIELMANNin ja Mirela STANCUn toimikautta unionin yleisen tuomioistuimen tuomarina on ehdotettu uusittavaksi.

| (3) | Steven VERSCHUURia on ehdotettu unionin yleisen tuomioistuimen tuomariksi ensimmäiselle toimikaudelle. |
| --- | --- |

(3)

Steven VERSCHUURia on ehdotettu unionin yleisen tuomioistuimen tuomariksi ensimmäiselle toimikaudelle.

| (4) | Lisäksi Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännöstä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 3 olevassa 48 artiklassa, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU, Euratom) 2015/2422 (1), määrätään, että unionin yleisen tuomioistuimen tuomareiden määrää lisätään kolmessa vaiheessa siten, että 1 päivästä syyskuuta 2019 alkaen unionin yleisessä tuomioistuimessa on kaksi tuomaria jäsenvaltiota kohden. Kyseisen asetuksen 2 artiklan a alakohdan mukaan unionin yleisen tuomioistuimen tuomareiden määrän lisäämisen ensimmäisessä vaiheessa nimitetään 12 uutta tuomaria, joista kuuden toimikausi päättyy 31 päivänä elokuuta 2016. Nämä kuusi tuomaria valitaan siten, että kun osa unionin yleisen tuomioistuimen tuomareista vaihtuu vuonna 2016, kuuden jäsenvaltion hallitukset asettavat ehdolle kaksi tuomaria 1 päivänä syyskuuta 2016 alkavalle ja 31 päivänä elokuuta 2022 päättyvälle toimikaudelle. Slovakian tasavallan hallituksen ehdotuksesta nimitettävän uuden tuomarin virka on yksi niiden kuuden uuden tuomarin viroista, joita koskee unionin yleisen tuomioistuimen jäsenten osittainen vaihtuminen vuonna 2016. Beatrix RICZIOVÁa on ehdotettu unionin yleisen tuomioistuimen uuden tuomarin virkaan. |
| --- | --- |

(4)

Lisäksi Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännöstä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 3 olevassa 48 artiklassa, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU, Euratom) 2015/2422 (1), määrätään, että unionin yleisen tuomioistuimen tuomareiden määrää lisätään kolmessa vaiheessa siten, että 1 päivästä syyskuuta 2019 alkaen unionin yleisessä tuomioistuimessa on kaksi tuomaria jäsenvaltiota kohden. Kyseisen asetuksen 2 artiklan a alakohdan mukaan unionin yleisen tuomioistuimen tuomareiden määrän lisäämisen ensimmäisessä vaiheessa nimitetään 12 uutta tuomaria, joista kuuden toimikausi päättyy 31 päivänä elokuuta 2016. Nämä kuusi tuomaria valitaan siten, että kun osa unionin yleisen tuomioistuimen tuomareista vaihtuu vuonna 2016, kuuden jäsenvaltion hallitukset asettavat ehdolle kaksi tuomaria 1 päivänä syyskuuta 2016 alkavalle ja 31 päivänä elokuuta 2022 päättyvälle toimikaudelle. Slovakian tasavallan hallituksen ehdotuksesta nimitettävän uuden tuomarin virka on yksi niiden kuuden uuden tuomarin viroista, joita koskee unionin yleisen tuomioistuimen jäsenten osittainen vaihtuminen vuonna 2016. Beatrix RICZIOVÁa on ehdotettu unionin yleisen tuomioistuimen uuden tuomarin virkaan.

| (5) | Pöytäkirjassa N:o 3 olevan 7 artiklan nojalla ja Barna BERKEn kuoleman johdosta unionin yleiseen tuomioistuimeen olisi nimitettävä tuomari Barna BERKEn jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 31 päivään elokuuta 2022 saakka. |
| --- | --- |

(5)

Pöytäkirjassa N:o 3 olevan 7 artiklan nojalla ja Barna BERKEn kuoleman johdosta unionin yleiseen tuomioistuimeen olisi nimitettävä tuomari Barna BERKEn jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 31 päivään elokuuta 2022 saakka.

| (6) | Tihamér TÓTHia on ehdotettu vapautuneelle paikalle. |
| --- | --- |

(6)

Tihamér TÓTHia on ehdotettu vapautuneelle paikalle.

| (7) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 255 artiklalla perustettu komitea on antanut puoltavan lausunnon kyseisten ehdolla olevien henkilöiden soveltuvuudesta unionin yleisen tuomioistuimen tuomarin tehtäviin, |
| --- | --- |

(7)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 255 artiklalla perustettu komitea on antanut puoltavan lausunnon kyseisten ehdolla olevien henkilöiden soveltuvuudesta unionin yleisen tuomioistuimen tuomarin tehtäviin,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Nimitetään seuraavat henkilöt unionin yleisen tuomioistuimen tuomareiksi 1 päivänä syyskuuta 2022 alkavaksi ja 31 päivänä elokuuta 2028 päättyväksi kaudeksi:

| — | Ion GÂLEA, |
| --- | --- |

—

Ion GÂLEA,

| — | Marc JAEGER, |
| --- | --- |

—

Marc JAEGER,

| — | Dean SPIELMANN, |
| --- | --- |

—

Dean SPIELMANN,

| — | Mirela STANCU, |
| --- | --- |

—

Mirela STANCU,

| — | Steven VERSCHUUR. |
| --- | --- |

—

Steven VERSCHUUR.

2 artikla

Nimitetään seuraavat henkilöt unionin yleisen tuomioistuimen tuomareiksi tämän päätöksen voimaantulopäivänä alkavaksi ja 31 päivänä elokuuta 2022 päättyväksi kaudeksi:

| — | Beatrix RICZIOVÁ, |
| --- | --- |

—

Beatrix RICZIOVÁ,

| — | Tihamér TÓTH. |
| --- | --- |

—

Tihamér TÓTH.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 29 päivänä kesäkuuta 2022.

Puheenjohtaja

P. LÉGLISE-COSTA

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2015/2422, annettu 16 päivänä joulukuuta 2015, Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan N:o 3 muuttamisesta (EUVL L 341, 24.12.2015, s. 14).

1

---

III Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

| 30.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 173/79 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 173/79

---

EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS N:o 269/21/KOL,

annettu 1 päivänä joulukuuta 2021,

tarkistettujen vuosille 2022–2027 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen käyttöönottamisesta [2022/1047]

EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, jäljempänä ’valvontaviranomainen’, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 61–63 artiklan ja pöytäkirjan 26,

ottaa huomioon EFTA-valtioiden sopimuksen valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta, jäljempänä ’valvonta- ja tuomioistuinsopimus’, ja erityisesti sen 24 artiklan ja 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan,

ottaa huomioon valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjan 3, jäljempänä ’pöytäkirja 3’, ja erityisesti sen I osan 1 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Valvontaviranomainen varmistaa valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 24 artiklan nojalla ETA-sopimuksen valtiontukimääräysten soveltamisen.

Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti valvontaviranomainen antaa ilmoituksia ja suuntaviivoja ETA-sopimuksen soveltamisalaan kuuluvissa asioissa, jos ETA-sopimuksessa tai valvonta- ja tuomioistuinsopimuksessa nimenomaisesti niin määrätään tai jos valvontaviranomainen pitää sitä tarpeellisena.

Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 1 kohdan nojalla valvontaviranomainen seuraa jatkuvasti kaikkia EFTA-valtioissa voimassa olevia tukijärjestelmiä ja tekee ehdotuksia tilanteen kehityksen tai ETA-sopimuksen toiminnan kannalta aiheellisiksi toimenpiteiksi.

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, hyväksyi 19 päivänä huhtikuuta 2021 alueellisia valtiontukia koskevat tarkistetut EU:n suuntaviivat (1).

Kyseiset suuntaviivat ovat merkitykselliset myös Euroopan talousalueen kannalta.

ETA-sopimuksen 1 artiklassa määritellyn yhdenmukaisuuden tavoitteen mukaisesti ETA:n valtiontukisääntöjen yhtenäinen soveltaminen on varmistettava koko Euroopan talousalueella.

ETA-sopimuksen liitteen XV sivulla 11 olevan otsikon ”YLEISTÄ” alla olevan II kohdan mukaan valvontaviranomaisen on komissiota kuultuaan annettava säädökset, jotka vastaavat Euroopan komission antamia säädöksiä.

on kuullut Euroopan komissiota,

on kuullut EFTA-valtioita,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan valtiontukea koskevia aineellisia sääntöjä ottamalla käyttöön alueellisia valtiontukia koskevat tarkistetut suuntaviivat, jotka tulevat voimaan tämän päätöksen antamispäivästä alkaen. Tarkistetut suuntaviivat ovat tämän päätöksen liitteenä ja muodostavat olennaisen osan sitä.

2 artikla

Nykyiset alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat vuosiksi 2014–2021 korvataan 1 päivästä tammikuuta 2022 alkaen.

3 artikla

Ainoastaan tämän päätöksen englanninkielinen teksti on todistusvoimainen.

Tehty Brysselissä 1 päivänä joulukuuta 2021.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Bente ANGELL-HANSEN

Puheenjohtaja

Asiasta vastaava kollegion jäsen

Högni S. KRISTJÁNSSON

Kollegion jäsen

Stefan BARRIGA

Kollegion jäsen

Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS

Allekirjoittaja oikeus-

ja hallintoasioista vastaavan johtajan ominaisuudessa

---

(1)  
  EUVL C 153, 29.4.2021, s. 1.

1

---

Alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat (*)

Sisällysluettelo

Sisällysluettelo

| 1. | Johdanto | 83 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Soveltamisala ja määritelmät | 85 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | Alueellisen tuen soveltamisala | 85 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | Määritelmät | 86 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 3. | Ilmoitusta edellyttävä alueellinen tuki | 89 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Avustuskelpoiset kustannukset | 89 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | Investointituki | 89 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | Investointikustannusten perusteella lasketut tukikelpoiset kustannukset | 90 |
| --- | --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Palkkakustannusten perusteella lasketut tukikelpoiset kustannukset | 91 |
| --- | --- | --- |

4.1.2

| 4.2 | Toimintatuki | 91 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 5. | Alueellisen tuen soveltuvuuden arviointi | 91 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1 | Aluekehityksen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistäminen | 92 |
| --- | --- | --- |

5.1

| 5.1.1 | Investointitukiohjelmat | 92 |
| --- | --- | --- |

5.1.1

| 5.1.2 | Ilmoitusta edellyttävä yksittäinen investointituki | 93 |
| --- | --- | --- |

5.1.2

| 5.1.3 | Toimintatukiohjelmat | 94 |
| --- | --- | --- |

5.1.3

| 5.2 | Kannustava vaikutus | 94 |
| --- | --- | --- |

5.2

| 5.2.1 | Investointituki | 94 |
| --- | --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | Toimintatukiohjelmat | 96 |
| --- | --- | --- |

5.2.2

| 5.3 | Tukitoimenpiteiden tarve | 96 |
| --- | --- | --- |

5.3

| 5.4 | Alueellisen tuen tarkoituksenmukaisuus | 96 |
| --- | --- | --- |

5.4

| 5.4.1 | Asianmukaisuus verrattuna vaihtoehtoisiin politiikan välineisiin | 97 |
| --- | --- | --- |

5.4.1

| 5.4.2 | Asianmukaisuus verrattuna muihin tukivälineisiin | 97 |
| --- | --- | --- |

5.4.2

| 5.5 | Tukimäärän oikeasuhteisuus (tuen rajaaminen vähimmäismäärään) | 97 |
| --- | --- | --- |

5.5

| 5.5.1 | Investointituki | 97 |
| --- | --- | --- |

5.5.1

| 5.5.2 | Toimintatukiohjelmat | 99 |
| --- | --- | --- |

5.5.2

| 5.6 | Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen | 99 |
| --- | --- | --- |

5.6

| 5.6.1 | Yleisiä näkökohtia | 99 |
| --- | --- | --- |

5.6.1

| 5.6.2 | Kilpailua ja kauppaa selvästi haittaavat vaikutukset | 100 |
| --- | --- | --- |

5.6.2

| 5.6.3 | Investointitukiohjelmat | 101 |
| --- | --- | --- |

5.6.3

| 5.6.4 | Ilmoitusta edellyttävä yksittäinen investointituki | 102 |
| --- | --- | --- |

5.6.4

| 5.6.5 | Toimintatukiohjelmat | 103 |
| --- | --- | --- |

5.6.5

| 5.7 | Avoimuus | 103 |
| --- | --- | --- |

5.7

| 6. | Arviointi | 104 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Aluetukikartat | 105 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1 | Alueelliseen tukeen oikeutettujen alueiden väestökattavuus | 106 |
| --- | --- | --- |

7.1

| 7.2 | ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeus | 106 |
| --- | --- | --- |

7.2

| 7.3 | ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeus | 107 |
| --- | --- | --- |

7.3

| 7.3.1 | Ennalta määritellyt c-alueet | 107 |
| --- | --- | --- |

7.3.1

| 7.3.2 | Ennalta määrittelemättömät c-alueet | 108 |
| --- | --- | --- |

7.3.2

| 7.4 | Alueelliseen investointitukeen sovellettavat tuen enimmäisintensiteetit | 109 |
| --- | --- | --- |

7.4

| 7.4.1 | A-alueiden tuen enimmäisintensiteetit | 109 |
| --- | --- | --- |

7.4.1

| 7.4.2 | C-alueiden tuen enimmäisintensiteetit | 110 |
| --- | --- | --- |

7.4.2

| 7.4.3 | Pk-yritysten korotetut tuki-intensiteetit | 110 |
| --- | --- | --- |

7.4.3

| 7.4.4 | Oikeudenmukaisen siirtymän rahaston tuensaajiksi nimettyjen alueiden korotetut tuki-intensiteetit | 110 |
| --- | --- | --- |

7.4.4

| 7.4.5 | Väestökadosta kärsivien alueiden korotetut tuki-intensiteetit | 110 |
| --- | --- | --- |

7.4.5

| 7.5 | Aluetukikarttojen ilmoittaminen ja arviointi | 110 |
| --- | --- | --- |

7.5

| 7.6 | Muutokset | 111 |
| --- | --- | --- |

7.6

| 7.6.1 | Väestökattavuusmarginaali | 111 |
| --- | --- | --- |

7.6.1

| 7.6.2 | Väliarviointi | 111 |
| --- | --- | --- |

7.6.2

| 8. | Vuosille 2014–2020 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen muuttaminen | 111 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Aluetukisääntöjen soveltamisala | 112 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Raportointi ja seuranta | 112 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Tarkistaminen | 112 |
| --- | --- | --- |

11.

1.   JOHDANTO

JOHDANTO

| 1. | EFTAn valvontaviranomainen, jäljempänä ’valvontaviranomainen’, voi katsoa seuraavanlaiset valtiontuet ETA-sopimuksen toimintaan soveltuviksi ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan nojalla:






  a) | valtiontuki taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma; ja |
| --- | --- | --- |

1.

EFTAn valvontaviranomainen, jäljempänä ’valvontaviranomainen’, voi katsoa seuraavanlaiset valtiontuet ETA-sopimuksen toimintaan soveltuviksi ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan nojalla:

a)

valtiontuki taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma; ja

| b) | valtiontuki tiettyjen Euroopan talousalueeseen, jäljempänä ’ETA’, sisältyvien talousalueiden kehityksen edistämiseen (1). |
| --- | --- |

b)

valtiontuki tiettyjen Euroopan talousalueeseen, jäljempänä ’ETA’, sisältyvien talousalueiden kehityksen edistämiseen (1).

1

Tällaista valtiontukea kutsutaan alueelliseksi valtiontueksi.

| 2. | Näillä suuntaviivoilla asetetaan edellytykset, joiden täyttyessä alueellisen tuen voidaan katsoa soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan. Niillä vahvistetaan myös kriteerit niiden alueiden määrittämiseksi, jotka täyttävät ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan ja 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaiset soveltuvuusedellytykset. |
| --- | --- |

2.

Näillä suuntaviivoilla asetetaan edellytykset, joiden täyttyessä alueellisen tuen voidaan katsoa soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan. Niillä vahvistetaan myös kriteerit niiden alueiden määrittämiseksi, jotka täyttävät ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan ja 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaiset soveltuvuusedellytykset.

| 3. | Alueellista tukea koskevan valtiontukien valvonnan ensisijainen tavoite on varmistaa, että aluekehitykselle ja alueelliselle yhteenkuuluvuudelle (2) myönnetty tuki ei vaikuta ETA-valtioiden välisiin kaupankäynnin edellytyksiin kohtuuttoman haitallisesti (3). Sillä pyritään erityisesti estämään tukikilpailu, joka voi aiheutua, kun ETA-valtiot pyrkivät houkuttelemaan yrityksiä ETA:n tukialueille tai säilyttämään ne siellä, ja rajoittamaan kauppaan ja kilpailuun kohdistuvat aluetuen vaikutukset pienimpään mahdolliseen. |
| --- | --- |

3.

Alueellista tukea koskevan valtiontukien valvonnan ensisijainen tavoite on varmistaa, että aluekehitykselle ja alueelliselle yhteenkuuluvuudelle (2

3

| 4. | Aluekehityksen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoite erottaa alueellisen tuen muista tukimuodoista, joita ovat tuki tutkimukseen, kehitykseen ja innovaatioihin, työllisyystuki, koulutustuki sekä energia- tai ympäristönsuojelutuki. Näillä tukimuodoilla tavoitellaan muita ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan mukaisia taloudellista kehitystä koskevia tavoitteita. Eräissä tapauksissa kyseisten muiden tukimuotojen osalta sallitaan korkeampi tuki-intensiteetti, kun tuki myönnetään tukialueille sijoittautuneille yrityksille niiden kyseisillä alueilla kohtaamien erityisten vaikeuksien vuoksi (4). |
| --- | --- |

4.

Aluekehityksen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoite erottaa alueellisen tuen muista tukimuodoista, joita ovat tuki tutkimukseen, kehitykseen ja innovaatioihin, työllisyystuki, koulutustuki sekä energia- tai ympäristönsuojelutuki. Näillä tukimuodoilla tavoitellaan muita ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan mukaisia taloudellista kehitystä koskevia tavoitteita. Eräissä tapauksissa kyseisten muiden tukimuotojen osalta sallitaan korkeampi tuki-intensiteetti, kun tuki myönnetään tukialueille sijoittautuneille yrityksille niiden kyseisillä alueilla kohtaamien erityisten vaikeuksien vuoksi (4

| 5. | Alueellinen tuki voi olla tehokasta ainoastaan silloin, kun sitä käytetään säästeliäästi ja oikeassa suhteessa ongelmiin ja sen myöntäminen keskittyy ETA:n tukialueisiin (5). Erityisesti sallittujen tuen enimmäismäärien olisi vastattava kyseessä olevien alueiden kehitykseen vaikuttavien ongelmien laajuutta. Tukialueen kehittymisessä tuella saavutettavien etujen on oltava suurempia kuin tuesta mahdollisesti aiheutuva kilpailun ja kaupan vääristyminen (6). Tuella saavutettavien myönteisten vaikutusten painoarvo vaihtelee todennäköisesti ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan mukaisen poikkeuksen mukaan siten, että erityisen epäedullisessa asemassa olevilla, 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan soveltamisalaan kuuluvilla alueilla voidaan hyväksyä kilpailun suurempi vääristyminen kuin 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamisalaan kuuluvilla alueilla (7). |
| --- | --- |

5.

Alueellinen tuki voi olla tehokasta ainoastaan silloin, kun sitä käytetään säästeliäästi ja oikeassa suhteessa ongelmiin ja sen myöntäminen keskittyy ETA:n tukialueisiin (5

6

7

| 6. | Alueellinen tuki voi olla tehokasta edistettäessä tai helpotettaessa tukialueiden taloudellista kehitystä ainoastaan silloin, kun se myönnetään lisäinvestointien tai taloudellisen toiminnan edistämiseksi kyseisillä alueilla. Tietyissä erittäin rajoitetuissa, tarkoin määritellyissä tapauksissa näiden alueiden kohtaamat esteet, jotka liittyvät taloudellisen toiminnan houkuttelemiseen tai säilyttämiseen, voivat olla niin vaikeita tai pysyviä, että investointituki ei ehkä riitä alueen kehittämiseen. Tässä tilanteessa alueellisia investointitukia voidaan täydentää alueellisella toimintatuella. |
| --- | --- |

6.

Alueellinen tuki voi olla tehokasta edistettäessä tai helpotettaessa tukialueiden taloudellista kehitystä ainoastaan silloin, kun se myönnetään lisäinvestointien tai taloudellisen toiminnan edistämiseksi kyseisillä alueilla. Tietyissä erittäin rajoitetuissa, tarkoin määritellyissä tapauksissa näiden alueiden kohtaamat esteet, jotka liittyvät taloudellisen toiminnan houkuttelemiseen tai säilyttämiseen, voivat olla niin vaikeita tai pysyviä, että investointituki ei ehkä riitä alueen kehittämiseen. Tässä tilanteessa alueellisia investointitukia voidaan täydentää alueellisella toimintatuella.

| 7. | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, käynnisti vuonna 2019 aluetukikehyksen arvioinnin selvittääkseen, ovatko komission alueellisia tukia koskevat suuntaviivat edelleen tarkoitukseensa sopivat. Tulokset (8) osoittivat, että säännöt toimivat periaatteessa hyvin mutta niitä on joiltakin osin parannettava, jotta ne vastaavat talouden kehitystä. Komissio voi ottaa myös huomioon Euroopan vihreän kehityksen ohjelman (9), Euroopan uuden teollisuusstrategian (10) ja tiedonannon Euroopan digitaalisen tulevaisuuden rakentamisesta (11) arvioidessaan alueellisen tuen vaikutusta. Tämä edellyttää joidenkin muutosten tekemistä sääntöihin. Tässä yhteydessä tarkistetaan myös muita valtiontukisääntöjä, ja komissio kiinnittää erityistä huomiota temaattisten suuntaviivojen soveltamisaloihin sekä mahdollisuuteen yhdistää erityyppisiä tukia samaan investointiin. Tässä mielessä tukea uusiin ympäristöystävällisiin teknologioihin tehtäviin alkuinvestointeihin, jotka edistävät teollisuuden tuotantoprosessien hiilestä irtautumista, mukaan lukien energiaintensiiviset teollisuudenalat, kuten terästeollisuus, voidaan arvioida tukikohteiden erityisominaisuuksien perusteella soveltaen erityisesti tutkimusta, kehittämistä ja innovointia tai ympäristönsuojelua ja energia-alaa koskevia valtiontukisääntöjä. Aluetukea voidaan yhdistää myös muihin tukimuotoihin. Esimerkiksi samassa investointihankkeessa on mahdollista yhdistää aluetukea ympäristönsuojelua ja energia-alaa koskevien valtiontukisääntöjen mukaiseen tukeen, jos kyseinen investointihanke edistää tukialueen kehittämistä ja samalla parantaa ympäristönsuojelun tasoa siinä määrin, että investointi tai sen osa täyttää sekä temaattisten tuen edellytykset että molempien sääntökokonaisuuksien vaatimukset. Tällä tavoin ETA-valtiot voivat luoda kannustimia molempien tavoitteiden saavuttamiseen optimaalisella tavalla välttäen samalla ylikompensaatiota. [...] (12). |
| --- | --- |

7.

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, käynnisti vuonna 2019 aluetukikehyksen arvioinnin selvittääkseen, ovatko komission alueellisia tukia koskevat suuntaviivat edelleen tarkoitukseensa sopivat. Tulokset (8

9

10

11

12

| 7 a. | Valvontaviranomainen toteaa, että tiettyjä komission mainitsemia politiikan välineitä tai säännöksiä ei voida ottaa osaksi ETA-sopimusta. Valvontaviranomainen ottaa huomioon ETA:n EFTA-valtioiden oman lainsäädännön, mutta soveltaa silti yleisesti ottaen komission suuntaviivoja vastaavia kriteerejä arvioidessaan alueellisen tuen soveltuvuutta ETA-sopimuksen toimintaan ja pyrkii näin varmistamaan valtiontukea koskevien säännösten yhdenmukaisen soveltamisen sekä tasapuoliset kilpailuedellytykset kaikkialla Euroopan talousalueella (*). Näin ollen näissä suuntaviivoissa viitataan Euroopan unionin lainsäädäntöön ja asiakirjoihin komission suuntaviivojen mukaisesti (**). Tämä ei tarkoita sitä, että ETA:n EFTA-valtioiden olisi noudatettava sellaista lainsäädäntöä, jota ei ole saatettu osaksi ETA-sopimusta. |
| --- | --- |

7 a.

Valvontaviranomainen toteaa, että tiettyjä komission mainitsemia politiikan välineitä tai säännöksiä ei voida ottaa osaksi ETA-sopimusta. Valvontaviranomainen ottaa huomioon ETA:n EFTA-valtioiden oman lainsäädännön, mutta soveltaa silti yleisesti ottaen komission suuntaviivoja vastaavia kriteerejä arvioidessaan alueellisen tuen soveltuvuutta ETA-sopimuksen toimintaan ja pyrkii näin varmistamaan valtiontukea koskevien säännösten yhdenmukaisen soveltamisen sekä tasapuoliset kilpailuedellytykset kaikkialla Euroopan talousalueella (*

**

| 8. | Vastauksena covid-19-pandemian luomiin talouden häiriöihin komissio on ottanut käyttöön kohdennettuja välineitä, esimerkiksi tilapäiset valtiontukipuitteet (13). Pandemian vaikutukset tietyillä alueilla voivat olla pidempikestoisia kuin toisilla. Tällä hetkellä on kuitenkin liian aikaista ennustaa, millaisia vaikutuksia pandemialla on keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, ja määrittää, mihin alueisiin ne erityisesti kohdistuvat. Valvontaviranomainen aikoo siksi tehdä vuonna 2023 aluetukikarttojen väliarvioinnin, jossa otetaan huomioon uusimmat saatavilla olevat tilastotiedot. |
| --- | --- |

8.

Vastauksena covid-19-pandemian luomiin talouden häiriöihin komissio on ottanut käyttöön kohdennettuja välineitä, esimerkiksi tilapäiset valtiontukipuitteet (13

2.   SOVELTAMISALA JA MÄÄRITELMÄT

SOVELTAMISALA JA MÄÄRITELMÄT

2.1   Alueellisen tuen soveltamisala

Alueellisen tuen soveltamisala

| 9. | Näissä suuntaviivoissa esitettyjä edellytyksiä voidaan soveltaa sekä ilmoitusta edellyttäviin aluetukiohjelmiin että yksittäisiin tukiin. |
| --- | --- |

9.

Näissä suuntaviivoissa esitettyjä edellytyksiä voidaan soveltaa sekä ilmoitusta edellyttäviin aluetukiohjelmiin että yksittäisiin tukiin.

| 10. | Näitä suuntaviivoja ei sovelleta teräs- (14), ruskohiili- (15) tai kivihiiliteollisuudelle (16) myönnettyyn valtiontukeen. |
| --- | --- |

10.

Näitä suuntaviivoja ei sovelleta teräs- (14

15

16

| 11. | Valvontaviranomainen soveltaa näissä suuntaviivoissa vahvistettuja periaatteita alueelliseen tukeen kaikilla muilla ETA-sopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla taloudellisen toiminnan aloilla paitsi aloilla, joihin sovelletaan erityisiä valtiontukisääntöjä. Näitä ovat [...] (17) (18) liikenne (19), laajakaista (20) ja energia (21), ellei valtiontukea myönnetä näillä aloilla osana horisontaalista alueellista toimintatukiohjelmaa. |
| --- | --- |

11.

Valvontaviranomainen soveltaa näissä suuntaviivoissa vahvistettuja periaatteita alueelliseen tukeen kaikilla muilla ETA-sopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla taloudellisen toiminnan aloilla paitsi aloilla, joihin sovelletaan erityisiä valtiontukisääntöjä. Näitä ovat [...] (17

18

19

20

21

| 12. | Valvontaviranomainen soveltaa näissä suuntaviivoissa vahvistettuja periaatteita muiksi kuin maataloustuotteiksi jalostettavien maataloustuotteiden jalostamiseen ja kaupan pitämiseen (22). |
| --- | --- |

12.

Valvontaviranomainen soveltaa näissä suuntaviivoissa vahvistettuja periaatteita muiksi kuin maataloustuotteiksi jalostettavien maataloustuotteiden jalostamiseen ja kaupan pitämiseen (22

| 13. | Investointeihin tai taloudellisen toiminnan säilyttämiseen tukialueella liittyvät alueelliset rajoitteet vaikuttavat yleensä vähemmän suuriin yrityksiin kuin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yritykset). Ensinnäkin suurten yritysten on helpompi saada pääomaa ja luottoa maailmanlaajuisilla markkinoilla, eikä tukialueen rajoitetumpi rahoituspalvelujen tarjonta sen vuoksi haittaa niitä yhtä paljon. Toiseksi suurten yritysten tekemät investoinnit voivat tuottaa mittakaavaetuja, jotka vähentävät sijaintiin liittyviä alkukustannuksia ja jotka monilta osin eivät ole sidoksissa alueeseen, jolla investointi toteutetaan. Kolmanneksi investointeja suunnittelevilla suurilla yrityksillä on yleensä huomattavasti neuvotteluvoimaa viranomaisiin nähden, mikä saattaa johtaa tuen myöntämiseen tarpeettomasti tai perusteettomasti. Lisäksi voidaan todeta, että suuret yritykset ovat todennäköisemmin merkittäviä toimijoita kyseisillä markkinoilla ja sen vuoksi investointi, johon tukea myönnetään, voi vääristää kilpailua ja kauppaa sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

13.

Investointeihin tai taloudellisen toiminnan säilyttämiseen tukialueella liittyvät alueelliset rajoitteet vaikuttavat yleensä vähemmän suuriin yrityksiin kuin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yritykset). Ensinnäkin suurten yritysten on helpompi saada pääomaa ja luottoa maailmanlaajuisilla markkinoilla, eikä tukialueen rajoitetumpi rahoituspalvelujen tarjonta sen vuoksi haittaa niitä yhtä paljon. Toiseksi suurten yritysten tekemät investoinnit voivat tuottaa mittakaavaetuja, jotka vähentävät sijaintiin liittyviä alkukustannuksia ja jotka monilta osin eivät ole sidoksissa alueeseen, jolla investointi toteutetaan. Kolmanneksi investointeja suunnittelevilla suurilla yrityksillä on yleensä huomattavasti neuvotteluvoimaa viranomaisiin nähden, mikä saattaa johtaa tuen myöntämiseen tarpeettomasti tai perusteettomasti. Lisäksi voidaan todeta, että suuret yritykset ovat todennäköisemmin merkittäviä toimijoita kyseisillä markkinoilla ja sen vuoksi investointi, johon tukea myönnetään, voi vääristää kilpailua ja kauppaa sisämarkkinoilla.

| 14. | Koska suurten yritysten investointeihin myönnettävällä alueellisella tuella ei todennäköisesti ole kannustavaa vaikutusta, sen ei pääsääntöisesti voida katsoa soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti, ellei sitä myönnetä alkuinvestointeihin, joilla luodaan uutta taloudellista toimintaa näillä c-alueilla näissä suuntaviivoissa esitettyjen edellytysten mukaisesti. [...] (23) (24). |
| --- | --- |

14.

Koska suurten yritysten investointeihin myönnettävällä alueellisella tuella ei todennäköisesti ole kannustavaa vaikutusta, sen ei pääsääntöisesti voida katsoa soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti, ellei sitä myönnetä alkuinvestointeihin, joilla luodaan uutta taloudellista toimintaa näillä c-alueilla näissä suuntaviivoissa esitettyjen edellytysten mukaisesti. [...] (23

24

| 15. | Alueellinen tuki, jonka tavoitteena on vähentää yrityksen juoksevia menoja, on toimintatukea. Toimintatuen katsotaan soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan vain, jos sen voidaan osoittaa olevan tarpeen alueen kehittämisen kannalta, esimerkiksi jos sen tavoitteena on vähentää tiettyjä vaikeuksia, joita pk-yritykset kohtaavat (ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisilla) erityisen epäedullisessa asemassa olevilla alueilla, tai jos sillä korvataan lisäkustannuksia, joita aiheutuu taloudellisen toiminnan harjoittamisesta syrjäisimmillä alueilla, tai jos sillä estetään tai vähennetään väestökatoa hyvin harvaan asutuilla alueilla. |
| --- | --- |

15.

Alueellinen tuki, jonka tavoitteena on vähentää yrityksen juoksevia menoja, on toimintatukea. Toimintatuen katsotaan soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan vain, jos sen voidaan osoittaa olevan tarpeen alueen kehittämisen kannalta, esimerkiksi jos sen tavoitteena on vähentää tiettyjä vaikeuksia, joita pk-yritykset kohtaavat (ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisilla) erityisen epäedullisessa asemassa olevilla alueilla, tai jos sillä korvataan lisäkustannuksia, joita aiheutuu taloudellisen toiminnan harjoittamisesta syrjäisimmillä alueilla, tai jos sillä estetään tai vähennetään väestökatoa hyvin harvaan asutuilla alueilla.

| 16. | Näitä suuntaviivoja ei sovelleta toimintatukeen, jota myönnetään yrityksille, joiden pääasiallinen toiminta kuuluu tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 (25) pääluokkaan K ”Rahoitus- ja vakuutustoiminta” tai joiden toiminta kattaa konsernin sisäiset toiminnot ja joiden pääasiallinen toiminta kuuluu NACE Rev. 2 -järjestelmän luokkaan 70.10 ”Pääkonttorien toiminta” tai 70.22 ”Muu liikkeenjohdon konsultointi”. |
| --- | --- |

16.

Näitä suuntaviivoja ei sovelleta toimintatukeen, jota myönnetään yrityksille, joiden pääasiallinen toiminta kuuluu tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 (25

| 17. | Alueellista tukea ei saa myöntää myöskään vaikeuksissa oleville yrityksille, sellaisina kuin ne määritellään näiden suuntaviivojen soveltamiseksi valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen annetuissa suuntaviivoissa (26). |
| --- | --- |

17.

Alueellista tukea ei saa myöntää myöskään vaikeuksissa oleville yrityksille, sellaisina kuin ne määritellään näiden suuntaviivojen soveltamiseksi valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen annetuissa suuntaviivoissa (26

| 18. | Arvioidessaan alueellista tukea, jota myönnetään yritykselle, jolle on annettu maksamaton perintämääräys sellaisen valvontaviranomaisen aikaisemman päätöksen perusteella, jossa tuki on todettu sääntöjenvastaiseksi ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltumattomaksi, valvontaviranomainen ottaa huomioon vielä perimättä olevan tuen (27). |
| --- | --- |

18.

Arvioidessaan alueellista tukea, jota myönnetään yritykselle, jolle on annettu maksamaton perintämääräys sellaisen valvontaviranomaisen aikaisemman päätöksen perusteella, jossa tuki on todettu sääntöjenvastaiseksi ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltumattomaksi, valvontaviranomainen ottaa huomioon vielä perimättä olevan tuen (27

2.2   Määritelmät

Määritelmät

| 19. | Näissä suuntaviivoissa tarkoitetaan:






  1) | ’a-alueilla’ ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti aluetukikartassa nimettyjä alueita ja ’c-alueilla’ ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti aluetukikartassa nimettyjä alueita; |
| --- | --- | --- |

19.

Näissä suuntaviivoissa tarkoitetaan:

1)

’a-alueilla’ ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti aluetukikartassa nimettyjä alueita ja ’c-alueilla’ ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti aluetukikartassa nimettyjä alueita;

| 2) | ’tapauskohtaisella tuella’ tukea, jota ei myönnetä tukiohjelman perusteella; |
| --- | --- |

2)

’tapauskohtaisella tuella’ tukea, jota ei myönnetä tukiohjelman perusteella;

| 3) | ’mukautetulla tuen määrällä’ suuren investointihankkeen sallitun tuen enimmäismäärää, joka määritetään seuraavan laskentakaavan avulla:






  3.1 | mukautettu tuen määrä = R × (A + 0,50 × B + 0,34 × C) |
| --- | --- | --- |

3)

’mukautetulla tuen määrällä’ suuren investointihankkeen sallitun tuen enimmäismäärää, joka määritetään seuraavan laskentakaavan avulla:

3.1

mukautettu tuen määrä = R × (A + 0,50 × B + 0,34 × C)

| 3.2 | jossa R on kyseiseen alueeseen sovellettava tuen enimmäisintensiteetti, lukuun ottamatta pk-yritysten tuki-intensiteetin lisäystä; A on 50 miljoonaa euroa tukikelpoisista kustannuksista, B on 50 miljoonan euron ja 100 miljoonan euron väliin jäävä osa tukikelpoisista kustannuksista ja C on tukikelpoisten kustannusten 100 miljoonaa euroa ylittävä osa; |
| --- | --- |

3.2

jossa R on kyseiseen alueeseen sovellettava tuen enimmäisintensiteetti, lukuun ottamatta pk-yritysten tuki-intensiteetin lisäystä; A on 50 miljoonaa euroa tukikelpoisista kustannuksista, B on 50 miljoonan euron ja 100 miljoonan euron väliin jäävä osa tukikelpoisista kustannuksista ja C on tukikelpoisten kustannusten 100 miljoonaa euroa ylittävä osa;

| 4) | ’tuki-intensiteetillä’ bruttoavustusekvivalenttia ilmaistuna prosentteina tukikelpoisista kustannuksista; |
| --- | --- |

4)

’tuki-intensiteetillä’ bruttoavustusekvivalenttia ilmaistuna prosentteina tukikelpoisista kustannuksista;

| 5) | ’tukialueella’ joko a-aluetta tai c-aluetta; |
| --- | --- |

5)

’tukialueella’ joko a-aluetta tai c-aluetta;

| 6) | ’investoinnin valmistumisajankohdalla’ hetkeä, jolloin kansalliset viranomaiset katsovat investoinnin olevan valmis, tai ajankohtaa kolme vuotta töiden aloittamisen jälkeen sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi; |
| --- | --- |

6)

’investoinnin valmistumisajankohdalla’ hetkeä, jolloin kansalliset viranomaiset katsovat investoinnin olevan valmis, tai ajankohtaa kolme vuotta töiden aloittamisen jälkeen sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi;

| 7) | ’tuen myöntämispäivällä’ päivää, jolloin tuensaajalle myönnetään laillinen oikeus tuensaantiin asiaan sovellettavan kansallisen lainsäädännön nojalla; |
| --- | --- |

7)

’tuen myöntämispäivällä’ päivää, jolloin tuensaajalle myönnetään laillinen oikeus tuensaantiin asiaan sovellettavan kansallisen lainsäädännön nojalla;

| 8) | ’EU27:llä’ kaikkia 27:ää jäsenvaltiota (Pohjois-Irlantia lukuun ottamatta) (*);






  8 a) | ’ETA-valtioilla’ EU27:ää ja ETA:n EFTA-valtioita; |
| --- | --- | --- |

8)

’EU27:llä’ kaikkia 27:ää jäsenvaltiota (Pohjois-Irlantia lukuun ottamatta) (*);

*

8 a)

’ETA-valtioilla’ EU27:ää ja ETA:n EFTA-valtioita;

| 8 b) | ’ETA:n EFTA-valtioilla’ Islantia, Liechtensteinia ja Norjaa; |
| --- | --- |

8 b)

’ETA:n EFTA-valtioilla’ Islantia, Liechtensteinia ja Norjaa;

| 9) | ’arviointisuunnitelmalla’ asiakirjaa, joka kattaa yhden tai useamman tukiohjelman ja sisältää vähintään seuraavat seikat: arvioitavat tavoitteet, arviointikysymykset, tulosindikaattorit, arvioinnin suunniteltu suorittamismenetelmä, tiedonkeruuta koskevat vaatimukset, arvioinnin ehdotettu ajoitus, mukaan lukien väliarviointikertomuksen ja lopullisen arviointikertomuksen jättämispäivät, arvioinnin suorittavan riippumattoman elimen kuvaus tai kriteerit, joita käytetään sen valinnassa, ja tavat, joilla arviointi julkistetaan; |
| --- | --- |

9)

’arviointisuunnitelmalla’ asiakirjaa, joka kattaa yhden tai useamman tukiohjelman ja sisältää vähintään seuraavat seikat: arvioitavat tavoitteet, arviointikysymykset, tulosindikaattorit, arvioinnin suunniteltu suorittamismenetelmä, tiedonkeruuta koskevat vaatimukset, arvioinnin ehdotettu ajoitus, mukaan lukien väliarviointikertomuksen ja lopullisen arviointikertomuksen jättämispäivät, arvioinnin suorittavan riippumattoman elimen kuvaus tai kriteerit, joita käytetään sen valinnassa, ja tavat, joilla arviointi julkistetaan;

| 10) | ’bruttoavustusekvivalentilla’ tuen diskontattua määrää, jos se olisi myönnetty tuensaajalle avustuksena, ennen veroja tai muita maksuja, laskettuna tuen myöntämisajankohtana tai tuen valvontaviranomaiselle ilmoittamisen ajankohtana, sen mukaan kumpi ajankohta on aikaisempi, sovellettavan diskonttokoron perusteella; |
| --- | --- |

10)

’bruttoavustusekvivalentilla’ tuen diskontattua määrää, jos se olisi myönnetty tuensaajalle avustuksena, ennen veroja tai muita maksuja, laskettuna tuen myöntämisajankohtana tai tuen valvontaviranomaiselle ilmoittamisen ajankohtana, sen mukaan kumpi ajankohta on aikaisempi, sovellettavan diskonttokoron perusteella;

| 11) | ’horisontaalisella alueellisella toimintatukiohjelmalla’ ohjelmaa, jonka perusteella yksittäisiä toimintatukia voidaan myöntää yrityksille, jotka määritellään ohjelmassa yleisesti ja abstraktilla tasolla, ilman muita täytäntöönpanotoimenpiteitä. Tätä määritelmää sovellettaessa toimialakohtaista tukiohjelmaa ei voida pitää horisontaalisena alueellisena toimintatukiohjelmana; |
| --- | --- |

11)

’horisontaalisella alueellisella toimintatukiohjelmalla’ ohjelmaa, jonka perusteella yksittäisiä toimintatukia voidaan myöntää yrityksille, jotka määritellään ohjelmassa yleisesti ja abstraktilla tasolla, ilman muita täytäntöönpanotoimenpiteitä. Tätä määritelmää sovellettaessa toimialakohtaista tukiohjelmaa ei voida pitää horisontaalisena alueellisena toimintatukiohjelmana;

| 12) | ’yksittäisellä tuella’ tapauskohtaista tukea tai yksittäisille tuensaajille tukijärjestelmän perusteella myönnettävää tukea; |
| --- | --- |

12)

’yksittäisellä tuella’ tapauskohtaista tukea tai yksittäisille tuensaajille tukijärjestelmän perusteella myönnettävää tukea;

| 13) | ’alkuinvestoinnilla’






  a) | aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen tehtyä investointia, joka liittyy yhteen tai useampaan seuraavista:






  — | uuden laitoksen perustaminen; |
| --- | --- | --- | --- |

13)

’alkuinvestoinnilla’

a)

aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen tehtyä investointia, joka liittyy yhteen tai useampaan seuraavista:

—

uuden laitoksen perustaminen;

| — | olemassa olevan laitoksen kapasiteetin lisääminen; |
| --- | --- |

—

olemassa olevan laitoksen kapasiteetin lisääminen;

| — | laitoksen tuotannon monipuolistaminen sellaisiin tuotteisiin (28), joita laitos ei ole aikaisemmin tuottanut; tai |
| --- | --- |

—

laitoksen tuotannon monipuolistaminen sellaisiin tuotteisiin (28), joita laitos ei ole aikaisemmin tuottanut; tai

28

| — | investoinnin kohteena olevan tuotteen (tai tuotteiden) tuotantoprosessin perusteellinen muuttaminen laitoksessa; tai |
| --- | --- |

—

investoinnin kohteena olevan tuotteen (tai tuotteiden) tuotantoprosessin perusteellinen muuttaminen laitoksessa; tai

| b) | sellaisen laitoksen omaisuuden hankintaa, joka on suljettu tai olisi suljettu, jos sitä ei olisi ostettu. Pelkkää yrityksen osakkeiden hankkimista ei katsota alkuinvestoinniksi. |
| --- | --- |

b)

sellaisen laitoksen omaisuuden hankintaa, joka on suljettu tai olisi suljettu, jos sitä ei olisi ostettu. Pelkkää yrityksen osakkeiden hankkimista ei katsota alkuinvestoinniksi.

Korvausinvestointi ei näin ollen ole alkuinvestointi;

| 14) | ’alkuinvestoinnilla, jolla luodaan uutta taloudellista toimintaa’






  a) | aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen tehtyä investointia, joka liittyy yhteen tai useampaan seuraavista:






  — | uuden laitoksen perustaminen; tai |
| --- | --- | --- | --- |

14)

’alkuinvestoinnilla, jolla luodaan uutta taloudellista toimintaa’

a)

aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen tehtyä investointia, joka liittyy yhteen tai useampaan seuraavista:

—

uuden laitoksen perustaminen; tai

| — | laitoksen tuotannon monipuolistaminen, kunhan uusi toiminta ei ole samaa tai samankaltaista kuin kyseisessä laitoksessa on aikaisemmin harjoitettu; tai |
| --- | --- |

—

laitoksen tuotannon monipuolistaminen, kunhan uusi toiminta ei ole samaa tai samankaltaista kuin kyseisessä laitoksessa on aikaisemmin harjoitettu; tai

| b) | sellaisen laitoksen omaisuuden hankintaa, joka on suljettu tai olisi suljettu, jos sitä ei olisi ostettu, kunhan hankittua omaisuutta käyttämällä harjoitettava uusi toiminta ei ole samaa tai samankaltaista kuin ennen hankintaa kyseisessä laitoksessa harjoitettu toiminta. Pelkkää yrityksen osakkeiden hankkimista ei katsota alkuinvestoinniksi, jolla luodaan uutta taloudellista toimintaa; |
| --- | --- |

b)

sellaisen laitoksen omaisuuden hankintaa, joka on suljettu tai olisi suljettu, jos sitä ei olisi ostettu, kunhan hankittua omaisuutta käyttämällä harjoitettava uusi toiminta ei ole samaa tai samankaltaista kuin ennen hankintaa kyseisessä laitoksessa harjoitettu toiminta. Pelkkää yrityksen osakkeiden hankkimista ei katsota alkuinvestoinniksi, jolla luodaan uutta taloudellista toimintaa;

| 15) | ’aineettomalla omaisuudella’ omaisuutta, jolla ei ole fyysistä tai taloudellista ilmentymää, kuten patenttioikeuksia, lisenssejä, taitotietoa tai muuta henkistä omaisuutta; |
| --- | --- |

15)

’aineettomalla omaisuudella’ omaisuutta, jolla ei ole fyysistä tai taloudellista ilmentymää, kuten patenttioikeuksia, lisenssejä, taitotietoa tai muuta henkistä omaisuutta;

| 16) | ’työpaikkojen luomisella’ kyseisen laitoksen työntekijöiden määrän nettolisäystä verrattuna 12 edellisen kuukauden keskiarvoon niin, että luotujen työpaikkojen määrästä vähennetään kyseisellä kaudella menetetyt työpaikat, vuosityöyksikköinä ilmaistuna; |
| --- | --- |

16)

’työpaikkojen luomisella’ kyseisen laitoksen työntekijöiden määrän nettolisäystä verrattuna 12 edellisen kuukauden keskiarvoon niin, että luotujen työpaikkojen määrästä vähennetään kyseisellä kaudella menetetyt työpaikat, vuosityöyksikköinä ilmaistuna;

| 17) | ’suurilla yrityksillä’ yrityksiä, jotka eivät ole tämän kappaleen kohdan 28 ehtojen mukaisesti pk-yrityksiä; |
| --- | --- |

17)

’suurilla yrityksillä’ yrityksiä, jotka eivät ole tämän kappaleen kohdan 28 ehtojen mukaisesti pk-yrityksiä;

| 18) | ’suurella investointihankkeella’ alkuinvestointia, jonka tukikelpoiset kustannukset ovat yli 50 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

18)

’suurella investointihankkeella’ alkuinvestointia, jonka tukikelpoiset kustannukset ovat yli 50 miljoonaa euroa;

| 19) | ’tuen enimmäisintensiteetillä’ tuki-intensiteettiä ilmaistuna aluetukikarttojen mukaisesti kohdassa 7.4 vahvistetulla tavalla, mukaan lukien pk-yritysten tuki-intensiteetin lisäys; |
| --- | --- |

19)

’tuen enimmäisintensiteetillä’ tuki-intensiteettiä ilmaistuna aluetukikarttojen mukaisesti kohdassa 7.4 vahvistetulla tavalla, mukaan lukien pk-yritysten tuki-intensiteetin lisäys;

| 20) | ’työntekijöiden määrällä’ vuosityöyksiköiden määrää eli vuoden aikana kokopäivätyössä olleen henkilöstön määrää; osa-aikatyötä sekä kausityötä tekevien määrä lasketaan vuosityöyksiköiden murto-osina; |
| --- | --- |

20)

’työntekijöiden määrällä’ vuosityöyksiköiden määrää eli vuoden aikana kokopäivätyössä olleen henkilöstön määrää; osa-aikatyötä sekä kausityötä tekevien määrä lasketaan vuosityöyksiköiden murto-osina;

| 21) | [...] (29); |
| --- | --- |

21)

[...] (29);

29

| 22) | ’toimintatuella’ tukea, jolla vähennetään yrityksen juoksevia kustannuksia; näihin sisältyvät sellaiset kustannusryhmät kuin henkilöstökustannukset, materiaalit, sopimusperusteiset palvelut sekä viestintä-, energia-, ylläpito-, vuokra- ja hallintokustannukset, mutta niihin eivät sisälly poisto- ja rahoituskustannukset, jos ne on sisällytetty tukikelpoisiin kustannuksiin alueellista investointitukea myönnettäessä; |
| --- | --- |

22)

’toimintatuella’ tukea, jolla vähennetään yrityksen juoksevia kustannuksia; näihin sisältyvät sellaiset kustannusryhmät kuin henkilöstökustannukset, materiaalit, sopimusperusteiset palvelut sekä viestintä-, energia-, ylläpito-, vuokra- ja hallintokustannukset, mutta niihin eivät sisälly poisto- ja rahoituskustannukset, jos ne on sisällytetty tukikelpoisiin kustannuksiin alueellista investointitukea myönnettäessä;

| 23) | ’aluetukikartalla’ luetteloa alueista, jotka ETA:n EFTA-valtio on nimennyt näissä suuntaviivoissa vahvistettujen edellytysten mukaisesti ja jotka valvontaviranomainen on hyväksynyt; |
| --- | --- |

23)

’aluetukikartalla’ luetteloa alueista, jotka ETA:n EFTA-valtio on nimennyt näissä suuntaviivoissa vahvistettujen edellytysten mukaisesti ja jotka valvontaviranomainen on hyväksynyt;

| 24) | ’siirtämisellä’ saman tai samankaltaisen toiminnan tai sen osan siirtämistä ETA-sopimuksen yhden sopimuspuolen alueella sijaitsevasta toimipaikasta (alkuperäinen toimipaikka) ETA-sopimuksen toisen sopimuspuolen alueella sijaitsevaan toimipaikkaan, jossa tuettu investointi suoritetaan (tuettu toimipaikka). Siirtämisestä on kyse, jos alkuperäisessä ja tuetussa toimipaikassa tuotettu tuote palvelee ainakin osittain samaa tarkoitusta ja täyttää samantyyppisten asiakkaiden vaatimuksia tai tarpeita ja työpaikkoja menetetään samassa tai samankaltaisessa toiminnassa jossakin tuensaajan alkuperäisessä toimipaikassa ETA-alueella; |
| --- | --- |

24)

’siirtämisellä’ saman tai samankaltaisen toiminnan tai sen osan siirtämistä ETA-sopimuksen yhden sopimuspuolen alueella sijaitsevasta toimipaikasta (alkuperäinen toimipaikka) ETA-sopimuksen toisen sopimuspuolen alueella sijaitsevaan toimipaikkaan, jossa tuettu investointi suoritetaan (tuettu toimipaikka). Siirtämisestä on kyse, jos alkuperäisessä ja tuetussa toimipaikassa tuotettu tuote palvelee ainakin osittain samaa tarkoitusta ja täyttää samantyyppisten asiakkaiden vaatimuksia tai tarpeita ja työpaikkoja menetetään samassa tai samankaltaisessa toiminnassa jossakin tuensaajan alkuperäisessä toimipaikassa ETA-alueella;

| 25) | ’samalla tai samankaltaisella toiminnalla’ toimintaa, joka kuuluu samaan tilastollisen toimialaluokituksen (NACE Rev. 2) nelinumerotasoon (nelinumeroinen tunnus); |
| --- | --- |

25)

’samalla tai samankaltaisella toiminnalla’ toimintaa, joka kuuluu samaan tilastollisen toimialaluokituksen (NACE Rev. 2) nelinumerotasoon (nelinumeroinen tunnus);

| 26) | ’toimialakohtaisella tukiohjelmalla’ ohjelmaa, joka kattaa alle viiteen tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 nelinumerotasoon (nelinumeroinen tunnus) kuuluvia toimintoja; |
| --- | --- |

26)

’toimialakohtaisella tukiohjelmalla’ ohjelmaa, joka kattaa alle viiteen tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 nelinumerotasoon (nelinumeroinen tunnus) kuuluvia toimintoja;

| 27) | ’investointihankekokonaisuudella’ alkuinvestointeja, jotka tuensaaja aloittaa konsernitasolla kolmen vuoden kuluessa päivästä, jona samaan tai samankaltaiseen toimintaan liittyvän toisen jo tuetun investoinnin työt ovat alkaneet samalla tason 3 tilastoalueella (30); |
| --- | --- |

27)

’investointihankekokonaisuudella’ alkuinvestointeja, jotka tuensaaja aloittaa konsernitasolla kolmen vuoden kuluessa päivästä, jona samaan tai samankaltaiseen toimintaan liittyvän toisen jo tuetun investoinnin työt ovat alkaneet samalla tason 3 tilastoalueella (30);

30

| 28) | ’pk-yrityksillä’ yrityksiä, jotka täyttävät valvontaviranomaisen 19. huhtikuuta 2006 antamissa, mikroyrityksille sekä pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävää tukea koskevissa suuntaviivoissa esitetyt edellytykset (31); |
| --- | --- |

28)

’pk-yrityksillä’ yrityksiä, jotka täyttävät valvontaviranomaisen 19. huhtikuuta 2006 antamissa, mikroyrityksille sekä pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävää tukea koskevissa suuntaviivoissa esitetyt edellytykset (31);

31

| 29) | ’töiden alkamisella’ joko investointiin liittyvien rakennustöiden alkamista tai ensimmäistä laillisesti velvoittavaa laitetilaussitoumusta tai muuta sitoumusta, joka tekee investoinnista peruuttamattoman, sen mukaan, kumpi tapahtuu aikaisemmin. Maan ostoa ja valmistelutöitä, kuten lupien hankkimista ja alustavien toteutettavuustutkimusten tekemistä, ei katsota töiden alkamiseksi. Yritysostoissa ’töiden alkamisella’ tarkoitetaan päivää, jona hankittuun yritykseen suoraan liittyvät omaisuuserät on hankittu; |
| --- | --- |

29)

’töiden alkamisella’ joko investointiin liittyvien rakennustöiden alkamista tai ensimmäistä laillisesti velvoittavaa laitetilaussitoumusta tai muuta sitoumusta, joka tekee investoinnista peruuttamattoman, sen mukaan, kumpi tapahtuu aikaisemmin. Maan ostoa ja valmistelutöitä, kuten lupien hankkimista ja alustavien toteutettavuustutkimusten tekemistä, ei katsota töiden alkamiseksi. Yritysostoissa ’töiden alkamisella’ tarkoitetaan päivää, jona hankittuun yritykseen suoraan liittyvät omaisuuserät on hankittu;

| 30) | ’harvaan asutuilla alueilla’ ETA:n EFTA-valtion kappaleen 169 mukaisesti nimeämiä alueita; |
| --- | --- |

30)

’harvaan asutuilla alueilla’ ETA:n EFTA-valtion kappaleen 169 mukaisesti nimeämiä alueita;

| 31) | ’aineellisella omaisuudella’ maa-alueita, rakennuksia ja laitoksia, koneita ja laitteita ja vastaavia; |
| --- | --- |

31)

’aineellisella omaisuudella’ maa-alueita, rakennuksia ja laitoksia, koneita ja laitteita ja vastaavia;

| 32) | ’hyvin harvaan asutuilla alueilla’ tason 2 tilastoalueita, joilla on vähemmän kuin kahdeksan asukasta neliökilometrillä, tai tällaisten tilastoalueiden osia, jotka kyseinen ETA:n EFTA-valtio on nimennyt kappaleen 169 mukaisesti; |
| --- | --- |

32)

’hyvin harvaan asutuilla alueilla’ tason 2 tilastoalueita, joilla on vähemmän kuin kahdeksan asukasta neliökilometrillä, tai tällaisten tilastoalueiden osia, jotka kyseinen ETA:n EFTA-valtio on nimennyt kappaleen 169 mukaisesti;

| 33) | ’palkkakustannuksilla’ tuensaajan todellisuudessa maksamaa kokonaissummaa kyseisen työpaikan osalta; kustannuksiin sisältyvät bruttopalkka (ennen veroja) ja pakolliset maksut tietyltä ajalta, kuten sosiaaliturvamaksut sekä lasten ja vanhempien hoitokustannukset. |
| --- | --- |

33)

’palkkakustannuksilla’ tuensaajan todellisuudessa maksamaa kokonaissummaa kyseisen työpaikan osalta; kustannuksiin sisältyvät bruttopalkka (ennen veroja) ja pakolliset maksut tietyltä ajalta, kuten sosiaaliturvamaksut sekä lasten ja vanhempien hoitokustannukset.

3.   ILMOITUSTA EDELLYTTÄVÄ ALUEELLINEN TUKI

ILMOITUSTA EDELLYTTÄVÄ ALUEELLINEN TUKI

| 20. | ETA:n EFTA-valtioiden on periaatteessa ilmoitettava alueellinen tuki valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen pöytäkirjassa 3, jäljempänä ’pöytäkirja 3’, olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti, lukuun ottamatta toimenpiteitä, jotka täyttävät ETA-sopimuksen liitteeseen XV sisällytetyssä ryhmäpoikkeusasetuksessa säädetyt edellytykset (32). |
| --- | --- |

20.

ETA:n EFTA-valtioiden on periaatteessa ilmoitettava alueellinen tuki valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen pöytäkirjassa 3, jäljempänä ’pöytäkirja 3’, olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti, lukuun ottamatta toimenpiteitä, jotka täyttävät ETA-sopimuksen liitteeseen XV sisällytetyssä ryhmäpoikkeusasetuksessa säädetyt edellytykset (32

| 21. | Valvontaviranomainen soveltaa näitä suuntaviivoja ilmoitusta edellyttäviin aluetukiohjelmiin ja yksittäisiin alueellisiin tukiin. |
| --- | --- |

21.

Valvontaviranomainen soveltaa näitä suuntaviivoja ilmoitusta edellyttäviin aluetukiohjelmiin ja yksittäisiin alueellisiin tukiin.

| 22. | Ilmoitetussa tukijärjestelmässä myönnettyyn yksittäiseen tukeen sovelletaan pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaista ilmoitusvelvollisuutta, jos tuki kaikki lähteet huomioon otettuna ylittää yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa (33) säädetyn alueellisen investointituen yksittäisen ilmoituskynnysarvon. |
| --- | --- |

22.

Ilmoitetussa tukijärjestelmässä myönnettyyn yksittäiseen tukeen sovelletaan pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaista ilmoitusvelvollisuutta, jos tuki kaikki lähteet huomioon otettuna ylittää yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa (33

| 23. | Ilmoitetussa tukijärjestelmässä myönnettyyn yksittäiseen tukeen sovelletaan myös pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaista ilmoitusvelvollisuutta, paitsi jos tuensaaja






  a) | on vahvistanut, että se ei ole kahden tuen hakemista edeltävän vuoden aikana siirtänyt toimintoja toimipaikkaan, jossa on tarkoitus toteuttaa alkuinvestointi, johon tukea saadaan, ja |
| --- | --- | --- |

23.

Ilmoitetussa tukijärjestelmässä myönnettyyn yksittäiseen tukeen sovelletaan myös pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaista ilmoitusvelvollisuutta, paitsi jos tuensaaja

a)

on vahvistanut, että se ei ole kahden tuen hakemista edeltävän vuoden aikana siirtänyt toimintoja toimipaikkaan, jossa on tarkoitus toteuttaa alkuinvestointi, johon tukea saadaan, ja

| b) | on sitoutunut siihen, ettei se tällä tavoin siirrä toimintoja kahden vuoden aikana alkuinvestoinnin loppuun saattamisesta. |
| --- | --- |

b)

on sitoutunut siihen, ettei se tällä tavoin siirrä toimintoja kahden vuoden aikana alkuinvestoinnin loppuun saattamisesta.

4.   AVUSTUSKELPOISET KUSTANNUKSET

AVUSTUSKELPOISET KUSTANNUKSET

4.1   Investointituki

Investointituki

| 24. | Seuraavat kustannukset ovat tukikelpoisia:






  1) | aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen tehtyjen investointien kustannukset; tai |
| --- | --- | --- |

24.

Seuraavat kustannukset ovat tukikelpoisia:

1)

aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen tehtyjen investointien kustannukset; tai

| 2) | alkuinvestoinnin seurauksena luotujen työpaikkojen odotetut palkkakustannukset laskettuina kahden vuoden ajalta; tai |
| --- | --- |

2)

alkuinvestoinnin seurauksena luotujen työpaikkojen odotetut palkkakustannukset laskettuina kahden vuoden ajalta; tai

| 3) | kohtien 1 ja 2 kustannusten osien yhdistelmä, joka ei kuitenkaan ole suurempi kuin kohdista 1 tai 2 suuremman määrä. |
| --- | --- |

3)

kohtien 1 ja 2 kustannusten osien yhdistelmä, joka ei kuitenkaan ole suurempi kuin kohdista 1 tai 2 suuremman määrä.

| 25. | Jos tukikelpoiset kustannukset määritetään aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen tehtäviin investointeihin liittyvien kustannusten perusteella, tukikelpoisia ovat vain omaisuuteen liittyvät kustannukset, jotka muodostavat osan alkuinvestoinnista kohteena olevalla tukialueella sijaitsevaan tuensaajan toimipaikkaan. |
| --- | --- |

25.

Jos tukikelpoiset kustannukset määritetään aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen tehtäviin investointeihin liittyvien kustannusten perusteella, tukikelpoisia ovat vain omaisuuteen liittyvät kustannukset, jotka muodostavat osan alkuinvestoinnista kohteena olevalla tukialueella sijaitsevaan tuensaajan toimipaikkaan.

| 26. | Poikkeuksena kappaleen 25 ehdosta tavarantoimittajien koneistusta (34) koskeva omaisuuserä voidaan sisällyttää ne hankkineen (tai valmistaneen) yrityksen tukikelpoisiin kustannuksiin, jos koneistusta käytetään täysi vähimmäispitoaika, joka on viisi vuotta suurissa yrityksissä ja kolme vuotta pk-yrityksissä, tuensaajan käsittely- tai kokoonpanotoiminnassa, joka liittyy suoraan tuensaajan tuettuun alkuinvestointiin perustuvaan tuotantoprosessiin. Tätä poikkeusta sovelletaan, jos toimittajan laitos sijaitsee tukialueella ja toimittaja itse ei saa alueellista investointitukea tai pk-yritysten investointitukea ryhmäpoikkeusasetuksen 17 artiklan mukaisesti kyseistä omaisuuserää varten, ja tuki-intensiteetti ei ylitä toimittajan laitoksen sijaintipaikkaan sovellettavaa tuen enimmäisintensiteettiä. Suurten investointihankkeiden tuki-intensiteetin mahdollisia mukautuksia sovelletaan myös tavarantoimittajien koneistusta koskevan omaisuuserän kuluihin laskettuun tukeen. Kulujen katsotaan olevan osa alkuinvestoinnin kokonaiskustannuksia. |
| --- | --- |

26.

Poikkeuksena kappaleen 25 ehdosta tavarantoimittajien koneistusta (34

4.1.1   Investointikustannusten perusteella lasketut tukikelpoiset kustannukset

Investointikustannusten perusteella lasketut tukikelpoiset kustannukset

| 27. | Hankittujen omaisuuserien on oltava uusia, paitsi kun on kyse pk-yrityksistä tai yritysostosta (35). |
| --- | --- |

27.

Hankittujen omaisuuserien on oltava uusia, paitsi kun on kyse pk-yrityksistä tai yritysostosta (35

| 28. | Pk-yritysten osalta enintään 50 prosenttia investointiin liittyvistä alustavista selvityksistä tai neuvontapalveluista aiheutuvista kustannuksista voidaan myös ottaa huomioon tukikelpoisina kustannuksina. |
| --- | --- |

28.

Pk-yritysten osalta enintään 50 prosenttia investointiin liittyvistä alustavista selvityksistä tai neuvontapalveluista aiheutuvista kustannuksista voidaan myös ottaa huomioon tukikelpoisina kustannuksina.

| 29. | Suurille yrityksille tuotantoprosessin perusteelliseen muutokseen myönnettävän tuen osalta tukikelpoisten kustannusten on oltava suuremmat kuin poistot, jotka on tehty uudistettavaan toimintaan liittyvästä omaisuudesta kolmen edeltävän verovuoden aikana. |
| --- | --- |

29.

Suurille yrityksille tuotantoprosessin perusteelliseen muutokseen myönnettävän tuen osalta tukikelpoisten kustannusten on oltava suuremmat kuin poistot, jotka on tehty uudistettavaan toimintaan liittyvästä omaisuudesta kolmen edeltävän verovuoden aikana.

| 30. | Olemassa olevan laitoksen tuotannon monipuolistamiseen myönnetyn tuen osalta tukikelpoisten kustannusten on oltava vähintään 200 prosenttia suuremmat kuin uudelleen käytettävän omaisuuden kirjanpitoarvo töiden alkamista edeltävänä verovuonna. |
| --- | --- |

30.

Olemassa olevan laitoksen tuotannon monipuolistamiseen myönnetyn tuen osalta tukikelpoisten kustannusten on oltava vähintään 200 prosenttia suuremmat kuin uudelleen käytettävän omaisuuden kirjanpitoarvo töiden alkamista edeltävänä verovuonna.

| 31. | Kustannukset, jotka liittyvät aineellisen omaisuuden vuokraamiseen, voidaan ottaa huomioon seuraavien edellytysten täyttyessä:






  1) | Maa-alueisiin ja rakennuksiin liittyvän vuokrasopimuksen on oltava voimassa vähintään viisi vuotta investoinnin arvioidun valmistumisajankohdan jälkeen, jos kyseessä on suuri yritys, ja kolme vuotta, jos kyseessä on pk-yritys. |
| --- | --- | --- |

31.

Kustannukset, jotka liittyvät aineellisen omaisuuden vuokraamiseen, voidaan ottaa huomioon seuraavien edellytysten täyttyessä:

1)

Maa-alueisiin ja rakennuksiin liittyvän vuokrasopimuksen on oltava voimassa vähintään viisi vuotta investoinnin arvioidun valmistumisajankohdan jälkeen, jos kyseessä on suuri yritys, ja kolme vuotta, jos kyseessä on pk-yritys.

| 2) | Laitoksen tai koneiden vuokrasopimus on tehtävä rahoitusleasingin muodossa ja siihen on sisällyttävä velvoite, jonka mukaan tuensaajan on ostettava kyseinen omaisuuserä vuokrasopimuksen päätyttyä. |
| --- | --- |

2)

Laitoksen tai koneiden vuokrasopimus on tehtävä rahoitusleasingin muodossa ja siihen on sisällyttävä velvoite, jonka mukaan tuensaajan on ostettava kyseinen omaisuuserä vuokrasopimuksen päätyttyä.

| 32. | Jos kyseessä on kappaleen 19 kohdan 13 alakohdassa b tai kappaleen 19 kohdan 14 alakohdassa b tarkoitettu alkuinvestointi, huomioon olisi periaatteessa otettava ainoastaan kustannukset, jotka aiheutuvat omaisuuserien ostamisesta ostajasta riippumattomilta kolmansilta osapuolilta. Jos pieni yritys siirtyy alkuperäisen omistajan perheenjäsenelle tai entiselle työntekijälle, luovutaan kuitenkin edellytyksestä, jonka mukaan omaisuuserät on ostettava kolmansilta osapuolilta, jotka ovat ostajasta riippumattomia. Kauppa on toteutettava markkinaehdoin. Jos laitoksen omaisuuserän hankintaan liittyy aluetukikelpoinen lisäinvestointi, tämän lisäinvestoinnin tukikelpoiset kustannukset olisi lisättävä laitoksen omaisuuserien hankinnasta aiheutuviin kustannuksiin. |
| --- | --- |

32.

Jos kyseessä on kappaleen 19 kohdan 13 alakohdassa b tai kappaleen 19 kohdan 14 alakohdassa b tarkoitettu alkuinvestointi, huomioon olisi periaatteessa otettava ainoastaan kustannukset, jotka aiheutuvat omaisuuserien ostamisesta ostajasta riippumattomilta kolmansilta osapuolilta. Jos pieni yritys siirtyy alkuperäisen omistajan perheenjäsenelle tai entiselle työntekijälle, luovutaan kuitenkin edellytyksestä, jonka mukaan omaisuuserät on ostettava kolmansilta osapuolilta, jotka ovat ostajasta riippumattomia. Kauppa on toteutettava markkinaehdoin. Jos laitoksen omaisuuserän hankintaan liittyy aluetukikelpoinen lisäinvestointi, tämän lisäinvestoinnin tukikelpoiset kustannukset olisi lisättävä laitoksen omaisuuserien hankinnasta aiheutuviin kustannuksiin.

| 33. | Suurten yritysten tapauksessa aineettoman omaisuuden kustannuksista tukikelpoisiksi katsotaan ainoastaan enintään 50 prosenttia alkuinvestoinnin tukikelpoisista kokonaiskustannuksista. Pk-yritysten tapauksessa tukikelpoisia on 100 prosenttia aineettoman omaisuuden kustannuksista. |
| --- | --- |

33.

Suurten yritysten tapauksessa aineettoman omaisuuden kustannuksista tukikelpoisiksi katsotaan ainoastaan enintään 50 prosenttia alkuinvestoinnin tukikelpoisista kokonaiskustannuksista. Pk-yritysten tapauksessa tukikelpoisia on 100 prosenttia aineettoman omaisuuden kustannuksista.

| 34. | Aineettoman omaisuuden, joka voidaan ottaa huomioon laskettaessa investointikustannuksia, on pysyttävä kyseisellä alueella eikä sitä saa siirtää muille alueille. Tässä tarkoituksessa aineettoman omaisuuden on täytettävä seuraavat ehdot:






  1) | sitä on käytettävä ainoastaan tukea saavassa laitoksessa; |
| --- | --- | --- |

34.

Aineettoman omaisuuden, joka voidaan ottaa huomioon laskettaessa investointikustannuksia, on pysyttävä kyseisellä alueella eikä sitä saa siirtää muille alueille. Tässä tarkoituksessa aineettoman omaisuuden on täytettävä seuraavat ehdot:

1)

sitä on käytettävä ainoastaan tukea saavassa laitoksessa;

| 2) | sen on oltava poistokelpoista; |
| --- | --- |

2)

sen on oltava poistokelpoista;

| 3) | se on ostettava markkinaehdoin kolmansilta osapuolilta, jotka ovat ostajasta riippumattomia; |
| --- | --- |

3)

se on ostettava markkinaehdoin kolmansilta osapuolilta, jotka ovat ostajasta riippumattomia;

| 4) | sen on sisällyttävä tuensaajayrityksen varoihin ja liityttävä hankkeeseen, jota varten tukea myönnetään, vähintään viiden vuoden ajan (kolmen vuoden ajan, kun kyseessä on pk-yritys). |
| --- | --- |

4)

sen on sisällyttävä tuensaajayrityksen varoihin ja liityttävä hankkeeseen, jota varten tukea myönnetään, vähintään viiden vuoden ajan (kolmen vuoden ajan, kun kyseessä on pk-yritys).

4.1.2   Palkkakustannusten perusteella lasketut tukikelpoiset kustannukset

Palkkakustannusten perusteella lasketut tukikelpoiset kustannukset

| 35. | Alueellinen tuki voidaan laskea myös alkuinvestoinnin seurauksena luotujen työpaikkojen arvioitujen palkkakustannusten perusteella. Tuella voidaan korvata vain työpaikkojen luomiseen liittyvät palkkakustannukset kahden vuoden ajalta, eikä tuki-intensiteetti saa ylittää kyseisellä alueella sovellettavaa tuki-intensiteettiä. |
| --- | --- |

35.

Alueellinen tuki voidaan laskea myös alkuinvestoinnin seurauksena luotujen työpaikkojen arvioitujen palkkakustannusten perusteella. Tuella voidaan korvata vain työpaikkojen luomiseen liittyvät palkkakustannukset kahden vuoden ajalta, eikä tuki-intensiteetti saa ylittää kyseisellä alueella sovellettavaa tuki-intensiteettiä.

| 36. | Jos tukikelpoiset kustannukset lasketaan kappaleen 35 mukaisesti arvioitujen palkkakustannusten perusteella, seuraavien edellytysten on täytyttävä:






  1) | investointihankkeella on luotava työpaikkoja; |
| --- | --- | --- |

36.

Jos tukikelpoiset kustannukset lasketaan kappaleen 35 mukaisesti arvioitujen palkkakustannusten perusteella, seuraavien edellytysten on täytyttävä:

1)

investointihankkeella on luotava työpaikkoja;

| 2) | työpaikat on täytettävä kolmen vuoden kuluessa investoinnin loppuun saattamisesta; |
| --- | --- |

2)

työpaikat on täytettävä kolmen vuoden kuluessa investoinnin loppuun saattamisesta;

| 3) | kaikki investoinnin avulla luodut työpaikat on säilytettävä kyseisellä alueella vähintään viiden vuoden ajan tai pk-yritysten tapauksessa kolmen vuoden ajan siitä ajankohdasta, kun työpaikka täytettiin ensimmäisen kerran. |
| --- | --- |

3)

kaikki investoinnin avulla luodut työpaikat on säilytettävä kyseisellä alueella vähintään viiden vuoden ajan tai pk-yritysten tapauksessa kolmen vuoden ajan siitä ajankohdasta, kun työpaikka täytettiin ensimmäisen kerran.

4.2   Toimintatuki

Toimintatuki

| 37. | Toimintatukiohjelmissa tukikelpoiset kustannukset on määriteltävä etukäteen ja niiden on liityttävä kokonaisuudessaan ongelmiin, jotka tuella on tarkoitus ratkaista ETA:n EFTA-valtion osoittamalla tavalla. |
| --- | --- |

37.

Toimintatukiohjelmissa tukikelpoiset kustannukset on määriteltävä etukäteen ja niiden on liityttävä kokonaisuudessaan ongelmiin, jotka tuella on tarkoitus ratkaista ETA:n EFTA-valtion osoittamalla tavalla.

| 38. | [...]. |
| --- | --- |

38.

[...].

5.   ALUEELLISEN TUEN SOVELTUVUUDEN ARVIOINTI

ALUEELLISEN TUEN SOVELTUVUUDEN ARVIOINTI

| 39. | Valvontaviranomainen katsoo, että alueellinen tukitoimenpide on ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan mukainen vain, jos tuella edistetään aluekehitystä ja alueellista yhteenkuuluvuutta. Tavoitteena on oltava joko a-alueiden taloudellisen kehityksen edistäminen tai c-alueiden kehityksen edistäminen (kohta 5.1), ja lisäksi sen on täytettävä seuraavat kriteerit:






  1) | kannustava vaikutus: tuen on muutettava yritysten toimintaa niin, että ne toteuttavat sellaisen ylimääräisen toimen, jota ne eivät toteuttaisi ilman tukea tai toteuttaisivat rajoitetusti tai eri tavalla tai eri paikassa (kohta 5.2); |
| --- | --- | --- |

39.

Valvontaviranomainen katsoo, että alueellinen tukitoimenpide on ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan mukainen vain, jos tuella edistetään aluekehitystä ja alueellista yhteenkuuluvuutta. Tavoitteena on oltava joko a-alueiden taloudellisen kehityksen edistäminen tai c-alueiden kehityksen edistäminen (kohta 5.1), ja lisäksi sen on täytettävä seuraavat kriteerit:

1)

kannustava vaikutus: tuen on muutettava yritysten toimintaa niin, että ne toteuttavat sellaisen ylimääräisen toimen, jota ne eivät toteuttaisi ilman tukea tai toteuttaisivat rajoitetusti tai eri tavalla tai eri paikassa (kohta 5.2);

| 2) | tukitoimenpiteiden tarve: valtiontukitoimenpide on kohdennettava tilanteeseen, jossa tuella saadaan aikaan sellainen merkittävä vaikutus, johon ei päästä markkinoiden omin toimin, esimerkiksi korjaamalla markkinoiden toimintapuute tai puuttumalla oikeudenmukaisuutta tai koheesiota koskevaan ongelmaan (kohta 5.3); |
| --- | --- |

2)

tukitoimenpiteiden tarve: valtiontukitoimenpide on kohdennettava tilanteeseen, jossa tuella saadaan aikaan sellainen merkittävä vaikutus, johon ei päästä markkinoiden omin toimin, esimerkiksi korjaamalla markkinoiden toimintapuute tai puuttumalla oikeudenmukaisuutta tai koheesiota koskevaan ongelmaan (kohta 5.3);

| 3) | tukitoimenpiteen tarkoituksenmukaisuus: ehdotetun tukitoimenpiteen on oltava tavoitteen saavuttamiseen soveltuva politiikan väline (kohta 5.4); |
| --- | --- |

3)

tukitoimenpiteen tarkoituksenmukaisuus: ehdotetun tukitoimenpiteen on oltava tavoitteen saavuttamiseen soveltuva politiikan väline (kohta 5.4);

| 4) | tuen oikeasuhteisuus (tuen rajaaminen välttämättömään): tuen määrä on rajattava vähimmäismäärään, joka tarvitaan investointien tai toimintojen lisäämiseksi kyseisellä alueella (kohta 5.5); |
| --- | --- |

4)

tuen oikeasuhteisuus (tuen rajaaminen välttämättömään): tuen määrä on rajattava vähimmäismäärään, joka tarvitaan investointien tai toimintojen lisäämiseksi kyseisellä alueella (kohta 5.5);

| 5) | kilpailuun ja ETA-valtioiden väliseen kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen: myönteisten vaikutusten on oltava kilpailua ja kauppaa koskevan tuen kielteisiä vaikutuksia suuremmat (kohta 5.6); |
| --- | --- |

5)

kilpailuun ja ETA-valtioiden väliseen kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen: myönteisten vaikutusten on oltava kilpailua ja kauppaa koskevan tuen kielteisiä vaikutuksia suuremmat (kohta 5.6);

| 6) | tuen läpinäkyvyys: ETA-valtioilla, valvontaviranomaisella, talouden toimijoilla ja kansalaisilla on oltava mahdollisuus saada helposti käyttöönsä kaikki tarvittavat säädökset ja muut tuen myöntämistä koskevat tarpeelliset tiedot (kohta 5.7). |
| --- | --- |

6)

tuen läpinäkyvyys: ETA-valtioilla, valvontaviranomaisella, talouden toimijoilla ja kansalaisilla on oltava mahdollisuus saada helposti käyttöönsä kaikki tarvittavat säädökset ja muut tuen myöntämistä koskevat tarpeelliset tiedot (kohta 5.7).

| 40. | Eräiden tukiohjelmamuotojen kokonaisvaikutuksen selvittämiseksi voidaan lisäksi edellyttää jakson 6 mukaisen jälkiarvioinnin tekemistä. Valvontaviranomainen voi tällaisissa tapauksissa rajoittaa järjestelmien kestoa (yleensä enintään neljään vuoteen), ja myöhemmin voidaan tehdä uusi ilmoitus järjestelmän voimassaolon jatkamiseksi. |
| --- | --- |

40.

Eräiden tukiohjelmamuotojen kokonaisvaikutuksen selvittämiseksi voidaan lisäksi edellyttää jakson 6 mukaisen jälkiarvioinnin tekemistä. Valvontaviranomainen voi tällaisissa tapauksissa rajoittaa järjestelmien kestoa (yleensä enintään neljään vuoteen), ja myöhemmin voidaan tehdä uusi ilmoitus järjestelmän voimassaolon jatkamiseksi.

| 41. | Jos valtiontukitoimenpide tai toiminto, jota sillä rahoitetaan, on ETA-lainsäädännön asiaankuuluvan säännöksen vastainen tai sen ehdot (mukaan lukien rahoitusmenetelmä, kun se kuuluu erottamattomasti valtiontukitoimenpiteeseen) ovat ETA-lainsäädännön asiaankuuluvan säännöksen vastaisia, tukea ei voida pitää ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvana (36). |
| --- | --- |

41.

Jos valtiontukitoimenpide tai toiminto, jota sillä rahoitetaan, on ETA-lainsäädännön asiaankuuluvan säännöksen vastainen tai sen ehdot (mukaan lukien rahoitusmenetelmä, kun se kuuluu erottamattomasti valtiontukitoimenpiteeseen) ovat ETA-lainsäädännön asiaankuuluvan säännöksen vastaisia, tukea ei voida pitää ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvana (36

5.1   Aluekehityksen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistäminen

Aluekehityksen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistäminen

| 42. | Alueellisen tuen ensisijaisena tavoitteena on epäedullisessa asemassa olevien ETA:n alueiden taloudellinen kehitys. Edistämällä ja helpottamalla tukialueiden kestävää kehitystä tuella vahvistetaan taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta vähentämällä alueiden välisen kehityksen tasoeroja. |
| --- | --- |

42.

Alueellisen tuen ensisijaisena tavoitteena on epäedullisessa asemassa olevien ETA:n alueiden taloudellinen kehitys. Edistämällä ja helpottamalla tukialueiden kestävää kehitystä tuella vahvistetaan taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta vähentämällä alueiden välisen kehityksen tasoeroja.

5.1.1   Investointitukiohjelmat

Investointitukiohjelmat

| 43. | Alueellisten tukiohjelmien olisi oltava olennainen osa alueellista kehitysstrategiaa, jolla on selvästi määritellyt tavoitteet. |
| --- | --- |

43.

Alueellisten tukiohjelmien olisi oltava olennainen osa alueellista kehitysstrategiaa, jolla on selvästi määritellyt tavoitteet.

| 44. | ETA:n EFTA-valtioiden olisi osoitettava, että ohjelma on johdonmukainen kyseisen alueen kehitysstrategian kanssa ja edistää sitä. Osoittaakseen tämän ETA:n EFTA-valtiot voivat viitata aikaisempiin valtiontukiohjelmien arviointeihin, tukea myöntävien viranomaisten suorittamiin vaikutustenarviointeihin tai asiantuntijalausuntoihin. Jotta voidaan varmistaa, että tukiohjelma edistää kehitysstrategiaa, siihen on sisällyttävä menetelmä, jonka avulla tuen myöntävät viranomaiset voivat asettaa investointihankkeet tärkeysjärjestykseen ja valita investointihankkeet, jotka täyttävät ohjelman tavoitteet (esimerkiksi käyttämällä muodollista pisteytystä). |
| --- | --- |

44.

ETA:n EFTA-valtioiden olisi osoitettava, että ohjelma on johdonmukainen kyseisen alueen kehitysstrategian kanssa ja edistää sitä. Osoittaakseen tämän ETA:n EFTA-valtiot voivat viitata aikaisempiin valtiontukiohjelmien arviointeihin, tukea myöntävien viranomaisten suorittamiin vaikutustenarviointeihin tai asiantuntijalausuntoihin. Jotta voidaan varmistaa, että tukiohjelma edistää kehitysstrategiaa, siihen on sisällyttävä menetelmä, jonka avulla tuen myöntävät viranomaiset voivat asettaa investointihankkeet tärkeysjärjestykseen ja valita investointihankkeet, jotka täyttävät ohjelman tavoitteet (esimerkiksi käyttämällä muodollista pisteytystä).

| 45. | Aluetukiohjelmia voidaan ottaa käyttöön a-alueilla pk-yritysten tai suurten yritysten tekemien alkuinvestointien tukemiseksi. C-alueilla aluetukiohjelmia voidaan ottaa käyttöön pk-yritysten tekemien alkuinvestointien ja suurten yritysten tekemien uuteen taloudelliseen toimintaan liittyvien alkuinvestointien tukemiseksi. |
| --- | --- |

45.

Aluetukiohjelmia voidaan ottaa käyttöön a-alueilla pk-yritysten tai suurten yritysten tekemien alkuinvestointien tukemiseksi. C-alueilla aluetukiohjelmia voidaan ottaa käyttöön pk-yritysten tekemien alkuinvestointien ja suurten yritysten tekemien uuteen taloudelliseen toimintaan liittyvien alkuinvestointien tukemiseksi.

| 46. | Myöntäessään ohjelman perusteella tukea yksittäisiin investointihankkeisiin tukea myöntävän viranomaisen on vahvistettava, että valittu hanke edistää ohjelman tavoitetta ja kyseisen alueen kehitysstrategiaa. ETA:n EFTA-valtioiden olisi tässä tarkoituksessa käytettävä tietoja, jotka tukihakemuksen tekijä antaa hakemuksessa, jossa se kuvailee alueelle tehtävän investoinnin myönteisiä vaikutuksia alueen kehitykseen (37). |
| --- | --- |

46.

Myöntäessään ohjelman perusteella tukea yksittäisiin investointihankkeisiin tukea myöntävän viranomaisen on vahvistettava, että valittu hanke edistää ohjelman tavoitetta ja kyseisen alueen kehitysstrategiaa. ETA:n EFTA-valtioiden olisi tässä tarkoituksessa käytettävä tietoja, jotka tukihakemuksen tekijä antaa hakemuksessa, jossa se kuvailee alueelle tehtävän investoinnin myönteisiä vaikutuksia alueen kehitykseen (37

| 47. | Jotta voidaan varmistaa, että investoinnilla on todellinen ja kestävä vaikutus kyseisen alueen kehitykseen, investointi on säilytettävä alueella vähintään viiden vuoden ajan investoinnin toteuttamisesta, tai kolmen vuoden ajan, jos on kyse pk-yrityksestä (38). |
| --- | --- |

47.

Jotta voidaan varmistaa, että investoinnilla on todellinen ja kestävä vaikutus kyseisen alueen kehitykseen, investointi on säilytettävä alueella vähintään viiden vuoden ajan investoinnin toteuttamisesta, tai kolmen vuoden ajan, jos on kyse pk-yrityksestä (38

| 48. | Varmistaakseen, että investointi on toteuttamiskelpoinen, ETA:n EFTA-valtion on tarkistettava, että tuensaaja rahoittaa vähintään 25 prosenttia (39) tukikelpoisista kustannuksista joko omista varoistaan tai ulkopuolisella rahoituksella, johon ei liity julkista tukea (40). |
| --- | --- |

48.

Varmistaakseen, että investointi on toteuttamiskelpoinen, ETA:n EFTA-valtion on tarkistettava, että tuensaaja rahoittaa vähintään 25 prosenttia (39

40

| 49. | Jotta valtiontukitoimenpiteet eivät johtaisi ympäristöhaittoihin, ETA:n EFTA-valtioiden on myös varmistettava, että ETA:n ympäristönsuojelulainsäädäntöä noudatetaan: erityisesti on otettava huomioon tarve suorittaa ympäristövaikutusten arviointi silloin, kun sitä edellytetään lainsäädännössä, ja tarve huolehtia kaikkien asiaankuuluvien lupien saamisesta. |
| --- | --- |

49.

Jotta valtiontukitoimenpiteet eivät johtaisi ympäristöhaittoihin, ETA:n EFTA-valtioiden on myös varmistettava, että ETA:n ympäristönsuojelulainsäädäntöä noudatetaan: erityisesti on otettava huomioon tarve suorittaa ympäristövaikutusten arviointi silloin, kun sitä edellytetään lainsäädännössä, ja tarve huolehtia kaikkien asiaankuuluvien lupien saamisesta.

5.1.2   Ilmoitusta edellyttävä yksittäinen investointituki

Ilmoitusta edellyttävä yksittäinen investointituki

| 50. | Osoittaakseen ilmoitusta edellyttävän yksittäisen investointituen vaikutuksen aluekehitykseen ETA:n EFTA-valtiot voivat käyttää esimerkiksi jäljempänä mainittuja indikaattoreita, jotka voivat olla suoria (esimerkiksi välittömien työpaikkojen luominen) tai välillisiä (esimerkiksi paikallinen innovointi).






  1) | Investoinnin luomien välittömien työpaikkojen määrä on tärkeä osoitus hankkeen vaikutuksesta aluekehitykseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen. Lisäksi olisi otettava huomioon luotujen työpaikkojen laatu ja pysyvyys sekä niiden edellyttämä koulutustaso. |
| --- | --- | --- |

50.

Osoittaakseen ilmoitusta edellyttävän yksittäisen investointituen vaikutuksen aluekehitykseen ETA:n EFTA-valtiot voivat käyttää esimerkiksi jäljempänä mainittuja indikaattoreita, jotka voivat olla suoria (esimerkiksi välittömien työpaikkojen luominen) tai välillisiä (esimerkiksi paikallinen innovointi).

1)

Investoinnin luomien välittömien työpaikkojen määrä on tärkeä osoitus hankkeen vaikutuksesta aluekehitykseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen. Lisäksi olisi otettava huomioon luotujen työpaikkojen laatu ja pysyvyys sekä niiden edellyttämä koulutustaso.

| 2) | Vielä enemmän uusia työpaikkoja saattaa syntyä paikalliseen (ali)hankkijaverkostoon, mikä helpottaa investoinnin integroimista alueelle ja varmistaa heijastusvaikutusten leviämisen laajemmalle. Sen vuoksi myös välillisten työpaikkojen määrä on huomioon otettava indikaattori. |
| --- | --- |

2)

Vielä enemmän uusia työpaikkoja saattaa syntyä paikalliseen (ali)hankkijaverkostoon, mikä helpottaa investoinnin integroimista alueelle ja varmistaa heijastusvaikutusten leviämisen laajemmalle. Sen vuoksi myös välillisten työpaikkojen määrä on huomioon otettava indikaattori.

| 3) | Tuensaajan sitoumus järjestää laajalti koulutusta työvoiman yleis- ja erityistaitojen parantamiseksi otetaan huomioon aluekehitystä ja alueellista yhteenkuuluvuutta edistävänä tekijänä. Lisäksi painotetaan erityisesti nuorten työharjoittelua tai oppisopimuskoulutusta ja koulutusta, joka parantaa työntekijöiden taitoja ja työllistyvyyttä yrityksen ulkopuolella. |
| --- | --- |

3)

Tuensaajan sitoumus järjestää laajalti koulutusta työvoiman yleis- ja erityistaitojen parantamiseksi otetaan huomioon aluekehitystä ja alueellista yhteenkuuluvuutta edistävänä tekijänä. Lisäksi painotetaan erityisesti nuorten työharjoittelua tai oppisopimuskoulutusta ja koulutusta, joka parantaa työntekijöiden taitoja ja työllistyvyyttä yrityksen ulkopuolella.

| 4) | Ulkoisia mittakaavaetuja tai muita alueen kehityksestä johtuvia hyötyjä voi syntyä läheisyyden vaikutuksesta (klusterointivaikutus). Saman alan yritysten klusterointi eli keskittäminen antaa yksittäisille laitoksille mahdollisuuden erikoistua enemmän, mikä lisää tehokkuutta. Tämän indikaattorin merkitys määritettäessä vaikutusta aluekehitykseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen riippuu kuitenkin klusterin kehitysvaiheesta. |
| --- | --- |

4)

Ulkoisia mittakaavaetuja tai muita alueen kehityksestä johtuvia hyötyjä voi syntyä läheisyyden vaikutuksesta (klusterointivaikutus). Saman alan yritysten klusterointi eli keskittäminen antaa yksittäisille laitoksille mahdollisuuden erikoistua enemmän, mikä lisää tehokkuutta. Tämän indikaattorin merkitys määritettäessä vaikutusta aluekehitykseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen riippuu kuitenkin klusterin kehitysvaiheesta.

| 5) | Investointeihin liittyy teknistä tietämystä, mikä voi olla merkittävän teknologiansiirron lähde (tiedon leviäminen). Teknologiapainotteisilla aloilla tehtäviin investointeihin liittyy todennäköisemmin teknologiansiirtoa alueelle. Osaamisen levittämisen taso ja erityislaatuisuus ovat myös tärkeitä seikkoja tältä osin. |
| --- | --- |

5)

Investointeihin liittyy teknistä tietämystä, mikä voi olla merkittävän teknologiansiirron lähde (tiedon leviäminen). Teknologiapainotteisilla aloilla tehtäviin investointeihin liittyy todennäköisemmin teknologiansiirtoa alueelle. Osaamisen levittämisen taso ja erityislaatuisuus ovat myös tärkeitä seikkoja tältä osin.

| 6) | Hankkeen vaikutus alueen kykyyn luoda uutta teknologiaa paikallisen innovaatiotoiminnan kautta voidaan myös ottaa huomioon. Yhteistyö paikallisten tutkimus- ja tiedonlevitysorganisaatioiden, kuten korkeakoulujen tai tutkimuslaitosten, kanssa voidaan myös katsoa myönteiseksi tekijäksi. |
| --- | --- |

6)

Hankkeen vaikutus alueen kykyyn luoda uutta teknologiaa paikallisen innovaatiotoiminnan kautta voidaan myös ottaa huomioon. Yhteistyö paikallisten tutkimus- ja tiedonlevitysorganisaatioiden, kuten korkeakoulujen tai tutkimuslaitosten, kanssa voidaan myös katsoa myönteiseksi tekijäksi.

| 7) | Investoinnin kesto ja mahdolliset myöhemmät lisäinvestoinnit ovat osoitus yrityksen kestävästä sitoutumisesta alueella. |
| --- | --- |

7)

Investoinnin kesto ja mahdolliset myöhemmät lisäinvestoinnit ovat osoitus yrityksen kestävästä sitoutumisesta alueella.

| 51. | ETA:n EFTA-valtiot voivat käyttää tuensaajan liiketoimintasuunnitelmaa, joka saattaa sisältää tietoja luotujen työpaikkojen lukumäärästä, maksettavista palkoista (kotitalouksien varallisuuden lisääntyminen heijastusvaikutuksena), paikallisilta tuottajilta tehtyjen hankintojen määrästä sekä investoinnin luomasta liikevaihdosta ja siitä johtuvan verotulojen lisäyksen mahdollisesta myönteisestä vaikutuksesta alueeseen. |
| --- | --- |

51.

ETA:n EFTA-valtiot voivat käyttää tuensaajan liiketoimintasuunnitelmaa, joka saattaa sisältää tietoja luotujen työpaikkojen lukumäärästä, maksettavista palkoista (kotitalouksien varallisuuden lisääntyminen heijastusvaikutuksena), paikallisilta tuottajilta tehtyjen hankintojen määrästä sekä investoinnin luomasta liikevaihdosta ja siitä johtuvan verotulojen lisäyksen mahdollisesta myönteisestä vaikutuksesta alueeseen.

| 52. | Ilmoitusta edellyttävään yksittäiseen investointitukeen sovelletaan kappaleiden 47–49 vaatimuksia. |
| --- | --- |

52.

Ilmoitusta edellyttävään yksittäiseen investointitukeen sovelletaan kappaleiden 47–49 vaatimuksia.

| 53. | Tapauskohtaisen tuen (41) osalta ETA:n EFTA-valtioiden on osoitettava kappaleiden 50–52 vaatimusten täyttymisen lisäksi, että hanke on johdonmukainen kyseisen alueen kehitysstrategian kanssa ja edistää sitä. |
| --- | --- |

53.

Tapauskohtaisen tuen (41

5.1.3   Toimintatukiohjelmat

Toimintatukiohjelmat

| 54. | Toimintatukiohjelmat edistävät tukialueiden kehitystä ainoastaan, jos kyseisten alueiden haasteet on selvästi yksilöity etukäteen. Taloudellisen toiminnan houkuttelemiseen tai säilyttämiseen liittyvät esteet voivat olla niin vaikeita tai pysyviä, että investointituki ei ehkä yksinään riitä alueiden kehittämiseen. |
| --- | --- |

54.

Toimintatukiohjelmat edistävät tukialueiden kehitystä ainoastaan, jos kyseisten alueiden haasteet on selvästi yksilöity etukäteen. Taloudellisen toiminnan houkuttelemiseen tai säilyttämiseen liittyvät esteet voivat olla niin vaikeita tai pysyviä, että investointituki ei ehkä yksinään riitä alueiden kehittämiseen.

| 55. | Jos tuen tarkoituksena on vähentää tiettyjä pk-yritysten a-alueilla kohtaamia vaikeuksia, ETA:n EFTA-valtioiden on osoitettava näiden erityisten vaikeuksien olemassaolo ja laajuus sekä se, että toimintatukiohjelma on tarpeen, koska näitä erityisiä vaikeuksia ei voida voittaa investointituella. |
| --- | --- |

55.

Jos tuen tarkoituksena on vähentää tiettyjä pk-yritysten a-alueilla kohtaamia vaikeuksia, ETA:n EFTA-valtioiden on osoitettava näiden erityisten vaikeuksien olemassaolo ja laajuus sekä se, että toimintatukiohjelma on tarpeen, koska näitä erityisiä vaikeuksia ei voida voittaa investointituella.

| 56. | [...]. |
| --- | --- |

56.

[...].

| 57. | ETA:n EFTA-valtioiden, jotka aikovat myöntää toimintatukea väestökadon estämiseksi tai vähentämiseksi harvaan ja hyvin harvaan asutuilla alueilla, on osoitettava alueeseen ilman toimintatukea kohdistuva väestökadon riski. |
| --- | --- |

57.

ETA:n EFTA-valtioiden, jotka aikovat myöntää toimintatukea väestökadon estämiseksi tai vähentämiseksi harvaan ja hyvin harvaan asutuilla alueilla, on osoitettava alueeseen ilman toimintatukea kohdistuva väestökadon riski.

5.2   Kannustava vaikutus

Kannustava vaikutus

5.2.1   Investointituki

Investointituki

| 58. | Alueellisen tuen katsotaan soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan vain, jos sillä on kannustava vaikutus. Alueellisella tuella katsotaan olevan kannustava vaikutus silloin, kun tuki muuttaa yrityksen toimintaa siten, että se harjoittaa sellaista alueen kehitystä edistävää ylimääräistä toimintaa, jota se ei harjoittaisi ilman tukea tai harjoittaisi rajoitetusti tai eri tavalla taikka eri paikassa. Tuella ei saa kattaa yritykselle toiminnasta joka tapauksessa aiheutuvia kustannuksia, eikä sillä saa korvata taloudelliseen toimintaan liittyvää tavanomaista liiketoimintariskiä. |
| --- | --- |

58.

Alueellisen tuen katsotaan soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan vain, jos sillä on kannustava vaikutus. Alueellisella tuella katsotaan olevan kannustava vaikutus silloin, kun tuki muuttaa yrityksen toimintaa siten, että se harjoittaa sellaista alueen kehitystä edistävää ylimääräistä toimintaa, jota se ei harjoittaisi ilman tukea tai harjoittaisi rajoitetusti tai eri tavalla taikka eri paikassa. Tuella ei saa kattaa yritykselle toiminnasta joka tapauksessa aiheutuvia kustannuksia, eikä sillä saa korvata taloudelliseen toimintaan liittyvää tavanomaista liiketoimintariskiä.

| 59. | Kannustava vaikutus voidaan osoittaa kahdella eri tavalla:






  1) | tuki kannustaa tekemään myönteisen investointipäätöksen alueelle, koska investointi ei muutoin olisi tuensaajalle riittävän kannattava missään ETA-alueella (42) (skenaario 1, investointipäätös), |
| --- | --- | --- |

59.

Kannustava vaikutus voidaan osoittaa kahdella eri tavalla:

1)

tuki kannustaa tekemään myönteisen investointipäätöksen alueelle, koska investointi ei muutoin olisi tuensaajalle riittävän kannattava missään ETA-alueella (42) (skenaario 1, investointipäätös),

42

skenaario 1, investointipäätös

| 2) | tuki kannustaa sijoittamaan suunnitellun investoinnin kyseiselle alueelle muun alueen sijaan, koska se korvaa kyseiselle alueelle sijoittautumiseen liittyvät nettohaitat ja kustannukset (skenaario 2, sijaintipaikkaa koskeva päätös). |
| --- | --- |

2)

tuki kannustaa sijoittamaan suunnitellun investoinnin kyseiselle alueelle muun alueen sijaan, koska se korvaa kyseiselle alueelle sijoittautumiseen liittyvät nettohaitat ja kustannukset (skenaario 2, sijaintipaikkaa koskeva päätös).

skenaario 2, sijaintipaikkaa koskeva päätös

| 60. | Jos tuki ei muuta tuensaajan toimintaa edistämällä (ylimääräisiä) alkuinvestointeja kyseisellä alueella, voidaan katsoa, että sama investointi tehtäisiin alueella myös ilman tukea. Tällaisella tuella ei siis ole riittävää kannustavaa vaikutusta aluekehitystä ja alueellista yhteenkuuluvuutta koskevan tavoitteen saavuttamiseksi, eikä sen voida katsoa soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan näiden suuntaviivojen mukaisesti. |
| --- | --- |

60.

Jos tuki ei muuta tuensaajan toimintaa edistämällä (ylimääräisiä) alkuinvestointeja kyseisellä alueella, voidaan katsoa, että sama investointi tehtäisiin alueella myös ilman tukea. Tällaisella tuella ei siis ole riittävää kannustavaa vaikutusta aluekehitystä ja alueellista yhteenkuuluvuutta koskevan tavoitteen saavuttamiseksi, eikä sen voida katsoa soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan näiden suuntaviivojen mukaisesti.

| 61. | Jos alueellinen tuki myönnetään koheesiopoliittisista rahastoista investointeihin, jotka ovat tarpeen ETA:n oikeudessa vahvistettujen normien saavuttamiseksi, tuella voidaan kuitenkin katsoa olevan kannustava vaikutus, jos ilman tukea investointi ei olisi ollut riittävän kannattava, jotta tuensaaja olisi tehnyt sen kyseisellä alueella, mikä olisi johtanut alueella sijaitsevan laitoksen sulkemiseen. |
| --- | --- |

61.

Jos alueellinen tuki myönnetään koheesiopoliittisista rahastoista investointeihin, jotka ovat tarpeen ETA:n oikeudessa vahvistettujen normien saavuttamiseksi, tuella voidaan kuitenkin katsoa olevan kannustava vaikutus, jos ilman tukea investointi ei olisi ollut riittävän kannattava, jotta tuensaaja olisi tehnyt sen kyseisellä alueella, mikä olisi johtanut alueella sijaitsevan laitoksen sulkemiseen.

5.2.1.1   Investointitukiohjelmat

Investointitukiohjelmat

| 62. | Yksittäisen investoinnin työt saa aloittaa vasta tukihakemuksen jättämisen jälkeen. |
| --- | --- |

62.

Yksittäisen investoinnin työt saa aloittaa vasta tukihakemuksen jättämisen jälkeen.

| 63. | Jos työt aloitetaan ennen kuin tukihakemus on jätetty, kyseiselle yksittäiselle investoinnille myönnetyn tuen ei katsota soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan. |
| --- | --- |

63.

Jos työt aloitetaan ennen kuin tukihakemus on jätetty, kyseiselle yksittäiselle investoinnille myönnetyn tuen ei katsota soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan.

| 64. | ETA:n EFTA-valtioiden on käytettävä tukihakemuksen vakiomallia, joka sisältää vähintään kaikki liitteessä VII luetellut tiedot. Pk-yritysten ja suurten yritysten on perusteltava hakulomakkeessa, mitä tapahtuisi, jos ne eivät saisi tukea, ja ilmoitettava, kumpi kappaleessa 59 kuvailtu skenaario on kyseessä. |
| --- | --- |

64.

ETA:n EFTA-valtioiden on käytettävä tukihakemuksen vakiomallia, joka sisältää vähintään kaikki liitteessä VII luetellut tiedot. Pk-yritysten ja suurten yritysten on perusteltava hakulomakkeessa, mitä tapahtuisi, jos ne eivät saisi tukea, ja ilmoitettava, kumpi kappaleessa 59 kuvailtu skenaario on kyseessä.

| 65. | Suurten yritysten on lisäksi todistettava asiakirjoin hakulomakkeessa esitetyt vaihtoehtoista tilannetta koskevat tiedot. Tämä velvoite ei koske pk-yrityksiä, jotka hakevat jostakin ohjelmasta myönnettävää tukea, jota ei tarvitse ilmoittaa. |
| --- | --- |

65.

Suurten yritysten on lisäksi todistettava asiakirjoin hakulomakkeessa esitetyt vaihtoehtoista tilannetta koskevat tiedot. Tämä velvoite ei koske pk-yrityksiä, jotka hakevat jostakin ohjelmasta myönnettävää tukea, jota ei tarvitse ilmoittaa.

| 66. | Tuen myöntävän viranomaisen on suoritettava vaihtoehtoista tilannetta koskeva luotettavuustarkastus ja todennettava, että alueellisella tuella on jommankumman kappaleessa 59 kuvaillun skenaarion mukainen kannustava vaikutus. Vaihtoehtoinen tilanne on uskottava, jos se on todellinen ja liittyy päätöksenteossa huomioon otettaviin tekijöihin ajankohtana, jolloin tuensaaja tekee investointipäätöksen. |
| --- | --- |

66.

Tuen myöntävän viranomaisen on suoritettava vaihtoehtoista tilannetta koskeva luotettavuustarkastus ja todennettava, että alueellisella tuella on jommankumman kappaleessa 59 kuvaillun skenaarion mukainen kannustava vaikutus. Vaihtoehtoinen tilanne on uskottava, jos se on todellinen ja liittyy päätöksenteossa huomioon otettaviin tekijöihin ajankohtana, jolloin tuensaaja tekee investointipäätöksen.

5.2.1.2   Ilmoitusta edellyttävä yksittäinen investointituki

Ilmoitusta edellyttävä yksittäinen investointituki

| 67. | Kappaleissa 62–66 esitettyjen vaatimusten lisäksi ETA:n EFTA-valtioiden on ilmoitusta edellyttävän yksittäisen tuen osalta toimitettava selkeät todisteet siitä, että tuella on vaikutusta investointipäätökseen tai sijaintipaikan valintaan (43). Niiden on ilmoitettava, kumpi kappaleessa 59 kuvailtu skenaario pätee kyseisessä tapauksessa. Kokonaisvaltaisen arvioinnin suorittamiseksi ETA:n EFTA-valtioiden on toimitettava sekä hanketta koskevat tiedot että kattava kuvaus vaihtoehtoisesta skenaariosta, jossa mikään ETA-alueen viranomainen ei myönnä tuensaajalle tukea. |
| --- | --- |

67.

Kappaleissa 62–66 esitettyjen vaatimusten lisäksi ETA:n EFTA-valtioiden on ilmoitusta edellyttävän yksittäisen tuen osalta toimitettava selkeät todisteet siitä, että tuella on vaikutusta investointipäätökseen tai sijaintipaikan valintaan (43

| 68. | Skenaariossa 1 ETA:n EFTA-valtiot voisivat todistaa tuen kannustavan vaikutuksen toimittamalla yrityksen asiakirjoja, jotka osoittavat, että investointi ei olisi ollut riittävän kannattava ilman tukea. |
| --- | --- |

68.

Skenaariossa 1

| 69. | Skenaariossa 2 ETA:n EFTA-valtiot voisivat todistaa tuen kannustavan vaikutuksen toimittamalla yrityksen asiakirjoja, jotka osoittavat, että investoinnin sijoittamisesta kyseiselle alueelle aiheutuvia kustannuksia ja hyötyjä on verrattu tilanteeseen, jossa investointi toteutetaan vaihtoehtoisella alueella (vaihtoehtoisilla alueilla). Valvontaviranomainen tarkastaa, ovatko vertailut realistisia. |
| --- | --- |

69.

Skenaariossa 2

| 70. | ETA:n EFTA-valtioita kehotetaan käyttämään yritysten hallintoelinten aitoja ja virallisia asiakirjoja, riskiarviointeja (mukaan lukien sijaintipaikkaan liittyvien riskien arviointi), tilinpäätöksiä, sisäisiä liiketoimintasuunnitelmia, asiantuntijalausuntoja ja muita arvioitavaan investointihankkeeseen liittyviä selvityksiä. Asiakirjojen on oltava uusia investointia ja sen sijaintipaikkaa koskevaan päätöksentekoprosessiin nähden. Asiakirjat, jotka sisältävät tietoja kysyntä-, kustannus- ja talousennusteista, ja asiakirjat, jotka on toimitettu investointikomitealle ja joissa kuvaillaan investointiskenaarioita, tai asiakirjat, jotka on tarkoitettu rahoituslaitoksille, voivat auttaa ETA:n EFTA-valtioita osoittamaan hankkeen kannustavan vaikutuksen. |
| --- | --- |

70.

ETA:n EFTA-valtioita kehotetaan käyttämään yritysten hallintoelinten aitoja ja virallisia asiakirjoja, riskiarviointeja (mukaan lukien sijaintipaikkaan liittyvien riskien arviointi), tilinpäätöksiä, sisäisiä liiketoimintasuunnitelmia, asiantuntijalausuntoja ja muita arvioitavaan investointihankkeeseen liittyviä selvityksiä. Asiakirjojen on oltava uusia investointia ja sen sijaintipaikkaa koskevaan päätöksentekoprosessiin nähden. Asiakirjat, jotka sisältävät tietoja kysyntä-, kustannus- ja talousennusteista, ja asiakirjat, jotka on toimitettu investointikomitealle ja joissa kuvaillaan investointiskenaarioita, tai asiakirjat, jotka on tarkoitettu rahoituslaitoksille, voivat auttaa ETA:n EFTA-valtioita osoittamaan hankkeen kannustavan vaikutuksen.

| 71. | Tässä yhteydessä ja erityisesti skenaariossa 1 kannattavuustaso voidaan arvioida käyttämällä menetelmiä, jotka ovat yleisesti käytössä kyseisellä toimialalla ja joita voivat olla menetelmät, joiden avulla arvioidaan hankkeen nettonykyarvo (44), sisäinen tuottoprosentti (45) tai sijoitetun pääoman keskimääräinen tuotto. Hankkeen kannattavuutta verrataan tuensaajan muihin samantapaisiin investointihankkeisiin soveltamiin tavanomaisiin tuottoprosentteihin. Jos näitä tuottoprosentteja ei ole käytettävissä, hankkeen kannattavuutta on verrattava tuensaajan pääomakustannuksiin kokonaisuutena tarkasteltuna tai kyseisen alan yleisiin tuottoprosentteihin. |
| --- | --- |

71.

Tässä yhteydessä ja erityisesti skenaariossa 1

44

45

| 72. | Jos tuki ei muuta tuensaajan toimintaa edistämällä (ylimääräisiä) investointeja alueella, alueeseen ei kohdistu myönteistä vaikutusta. Tämän vuoksi tuen ei katsota soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan, jos näyttää siltä, että sama investointi tehtäisiin alueella myös ilman tuen myöntämistä. |
| --- | --- |

72.

Jos tuki ei muuta tuensaajan toimintaa edistämällä (ylimääräisiä) investointeja alueella, alueeseen ei kohdistu myönteistä vaikutusta. Tämän vuoksi tuen ei katsota soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan, jos näyttää siltä, että sama investointi tehtäisiin alueella myös ilman tuen myöntämistä.

5.2.2   Toimintatukiohjelmat

Toimintatukiohjelmat

| 73. | Toimintatukiohjelmissa tuella katsotaan olevan kannustava vaikutus, jos on todennäköistä, että taloudellinen toiminta kyseisellä alueella vähenisi merkittävästi ilman tukea niiden ongelmien vuoksi, jotka tuella on tarkoitus ratkaista. |
| --- | --- |

73.

Toimintatukiohjelmissa tuella katsotaan olevan kannustava vaikutus, jos on todennäköistä, että taloudellinen toiminta kyseisellä alueella vähenisi merkittävästi ilman tukea niiden ongelmien vuoksi, jotka tuella on tarkoitus ratkaista.

| 74. | Valvontaviranomainen katsoo tämän vuoksi, että toimintatuki kannustaa lisäämään taloudellista toimintaa alueella, jos ETA:n EFTA-valtio on osoittanut näiden ongelmien olemassaolon ja huomattavan merkityksen kyseisellä alueella (ks. kappaleet 54–57). |
| --- | --- |

74.

Valvontaviranomainen katsoo tämän vuoksi, että toimintatuki kannustaa lisäämään taloudellista toimintaa alueella, jos ETA:n EFTA-valtio on osoittanut näiden ongelmien olemassaolon ja huomattavan merkityksen kyseisellä alueella (ks. kappaleet 54–57).

5.3   Tukitoimenpiteiden tarve

Tukitoimenpiteiden tarve

| 75. | Jotta voidaan arvioida, onko valtiontuki tarpeen aluekehitystä ja alueellista yhteenkuuluvuutta koskevan tavoitteen saavuttamiseksi, on ensin tarkasteltava ongelmaa. Valtiontuki olisi kohdennettava tilanteisiin, joissa tuella saadaan aikaan sellainen merkittävä vaikutus, johon ei päästä markkinoiden omin toimin. Tämä on erityisen tärkeää tilanteissa, joissa julkisia resursseja on vähän. |
| --- | --- |

75.

Jotta voidaan arvioida, onko valtiontuki tarpeen aluekehitystä ja alueellista yhteenkuuluvuutta koskevan tavoitteen saavuttamiseksi, on ensin tarkasteltava ongelmaa. Valtiontuki olisi kohdennettava tilanteisiin, joissa tuella saadaan aikaan sellainen merkittävä vaikutus, johon ei päästä markkinoiden omin toimin. Tämä on erityisen tärkeää tilanteissa, joissa julkisia resursseja on vähän.

| 76. | Valtiontukitoimenpiteillä voidaan tietyin edellytyksin korjata markkinoiden toimintapuutteita ja siten parantaa markkinoiden tehokasta toimintaa ja kilpailukykyä. Kun markkinoilla saavutetaan tehokkaita tuloksia, jotka kuitenkin ovat epätyydyttäviä oikeudenmukaisuuden tai koheesion kannalta, valtiontukea voidaan käyttää suotavamman ja oikeudenmukaisemman markkinatilanteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

76.

Valtiontukitoimenpiteillä voidaan tietyin edellytyksin korjata markkinoiden toimintapuutteita ja siten parantaa markkinoiden tehokasta toimintaa ja kilpailukykyä. Kun markkinoilla saavutetaan tehokkaita tuloksia, jotka kuitenkin ovat epätyydyttäviä oikeudenmukaisuuden tai koheesion kannalta, valtiontukea voidaan käyttää suotavamman ja oikeudenmukaisemman markkinatilanteen saavuttamiseksi.

| 77. | Niiden alueiden kehittämiseen myönnetyn tuen osalta, jotka on sisällytetty aluetukikarttaan näiden suuntaviivojen jakson 7 mukaisesti, valvontaviranomainen katsoo, riittävää talouskehitystä ja alueellista yhteenkuuluvuutta ei saavuteta markkinoiden toimin ilman valtion toimenpiteitä. Sen vuoksi tuen myöntäminen kyseisille alueille katsotaan tarpeelliseksi. |
| --- | --- |

77.

Niiden alueiden kehittämiseen myönnetyn tuen osalta, jotka on sisällytetty aluetukikarttaan näiden suuntaviivojen jakson 7 mukaisesti, valvontaviranomainen katsoo, riittävää talouskehitystä ja alueellista yhteenkuuluvuutta ei saavuteta markkinoiden toimin ilman valtion toimenpiteitä. Sen vuoksi tuen myöntäminen kyseisille alueille katsotaan tarpeelliseksi.

5.4   Alueellisen tuen tarkoituksenmukaisuus

Alueellisen tuen tarkoituksenmukaisuus

| 78. | Tukitoimenpiteen on oltava kyseisen poliittisen tavoitteen saavuttamiseen soveltuva väline. Tukitoimenpiteen ei katsota soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan, jos sama aluekehitykseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen kohdistuva myönteinen vaikutus saadaan aikaan vähemmän vääristävillä politiikan välineillä tai muilla vähemmän vääristävillä tukivälineillä. |
| --- | --- |

78.

Tukitoimenpiteen on oltava kyseisen poliittisen tavoitteen saavuttamiseen soveltuva väline. Tukitoimenpiteen ei katsota soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan, jos sama aluekehitykseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen kohdistuva myönteinen vaikutus saadaan aikaan vähemmän vääristävillä politiikan välineillä tai muilla vähemmän vääristävillä tukivälineillä.

5.4.1   Asianmukaisuus verrattuna vaihtoehtoisiin politiikan välineisiin

Asianmukaisuus verrattuna vaihtoehtoisiin politiikan välineisiin

5.4.1.1   Investointituki

Investointituki

| 79. | Alueellinen investointituki ei ole ainoa ETA:n EFTA-valtioiden käytettävissä oleva politiikan väline, jolla voidaan tukea investointeja ja työpaikkojen luomista tukialueilla. ETA:n EFTA-valtiot voivat toteuttaa muita toimenpiteitä, joita voivat olla esimerkiksi infrastruktuurin kehittäminen, koulutuksen laadun parantaminen tai liiketoimintaympäristön parantaminen. |
| --- | --- |

79.

Alueellinen investointituki ei ole ainoa ETA:n EFTA-valtioiden käytettävissä oleva politiikan väline, jolla voidaan tukea investointeja ja työpaikkojen luomista tukialueilla. ETA:n EFTA-valtiot voivat toteuttaa muita toimenpiteitä, joita voivat olla esimerkiksi infrastruktuurin kehittäminen, koulutuksen laadun parantaminen tai liiketoimintaympäristön parantaminen.

| 80. | Ilmoittaessaan investointitukiohjelmasta ETA:n EFTA-valtioiden on perusteltava, miksi alueellinen tuki on tarkoituksenmukainen väline alueen kehittämisen tukemiseen. |
| --- | --- |

80.

Ilmoittaessaan investointitukiohjelmasta ETA:n EFTA-valtioiden on perusteltava, miksi alueellinen tuki on tarkoituksenmukainen väline alueen kehittämisen tukemiseen.

| 81. | Jos ETA:n EFTA-valtio päättää ottaa käyttöön toimialakohtaisen tukiohjelman, sen on osoitettava käyttöönoton edut verrattuna monialaiseen ohjelmaan tai muihin politiikan vaihtoehtoihin. |
| --- | --- |

81.

Jos ETA:n EFTA-valtio päättää ottaa käyttöön toimialakohtaisen tukiohjelman, sen on osoitettava käyttöönoton edut verrattuna monialaiseen ohjelmaan tai muihin politiikan vaihtoehtoihin.

| 82. | Valvontaviranomainen ottaa erityisesti huomioon ETA:n EFTA-valtioiden ehdotetusta tukiohjelmasta esittämät vaikutustenarvioinnit. Tässä voidaan ottaa vastaavasti huomioon jälkikäteen tehtyjen jaksossa 6 kuvattujen arviointien tulokset analysoitaessa ehdotetun ohjelman tarkoituksenmukaisuutta. |
| --- | --- |

82.

Valvontaviranomainen ottaa erityisesti huomioon ETA:n EFTA-valtioiden ehdotetusta tukiohjelmasta esittämät vaikutustenarvioinnit. Tässä voidaan ottaa vastaavasti huomioon jälkikäteen tehtyjen jaksossa 6 kuvattujen arviointien tulokset analysoitaessa ehdotetun ohjelman tarkoituksenmukaisuutta.

| 83. | Tapauskohtaisen investointituen osalta ETA:n EFTA-valtioiden on osoitettava, kuinka alueen kehitystä voidaan edistää kyseisellä tuella paremmin kuin tukiohjelmasta myönnettävällä tuella tai muunlaisilla toimenpiteillä. |
| --- | --- |

83.

Tapauskohtaisen investointituen osalta ETA:n EFTA-valtioiden on osoitettava, kuinka alueen kehitystä voidaan edistää kyseisellä tuella paremmin kuin tukiohjelmasta myönnettävällä tuella tai muunlaisilla toimenpiteillä.

5.4.1.2   Toimintatukiohjelmat

Toimintatukiohjelmat

| 84. | ETA:n EFTA-valtioiden on osoitettava, että tuki on tarkoituksenmukainen ohjelman tavoitteen saavuttamiseksi suhteessa ongelmiin, jotka tuella on tarkoitus ratkaista. Tuen tarkoituksenmukaisuuden osoittamiseksi ETA:n EFTA-valtiot voivat laskea tuen määrän etukäteen kiinteänä summana, joka kattaa ennakoidut lisäkustannukset tiettynä aikana. Tavoitteena on kannustaa yrityksiä rajoittamaan kustannuksia ja kehittämään liiketoimintaansa ajan mittaan tehokkaammin (46). |
| --- | --- |

84.

ETA:n EFTA-valtioiden on osoitettava, että tuki on tarkoituksenmukainen ohjelman tavoitteen saavuttamiseksi suhteessa ongelmiin, jotka tuella on tarkoitus ratkaista. Tuen tarkoituksenmukaisuuden osoittamiseksi ETA:n EFTA-valtiot voivat laskea tuen määrän etukäteen kiinteänä summana, joka kattaa ennakoidut lisäkustannukset tiettynä aikana. Tavoitteena on kannustaa yrityksiä rajoittamaan kustannuksia ja kehittämään liiketoimintaansa ajan mittaan tehokkaammin (46

5.4.2   Asianmukaisuus verrattuna muihin tukivälineisiin

Asianmukaisuus verrattuna muihin tukivälineisiin

| 85. | Alueellista tukea voidaan myöntää eri muodoissa. ETA:n EFTA-valtioiden on kuitenkin varmistettava, että tuki myönnetään muodossa, josta todennäköisesti aiheutuu vähiten kaupan ja kilpailun vääristymiä. Jos tuki myönnetään muodossa, joka tarjoaa suoran rahallisen edun (esimerkiksi suorat avustukset, vapautukset veroista, sosiaaliturvamaksuista tai muista pakollisista maksuista tai niiden alennukset tai maa-alueiden, tavaroiden tai palvelujen tarjoaminen edulliseen hintaan), ETA:n EFTA-valtioiden on osoitettava, miksi muut kilpailua tai kauppaa mahdollisesti vähemmän vääristävät tukimuodot, kuten takaisinmaksettavat ennakot tai velka- tai pääomainstrumentteihin perustuvat tukimuodot (esimerkiksi halpakorkoiset lainat tai korkotuet, valtion takaukset tai edullisin ehdoin toteutettu omistusosuuden hankinta tai muunlainen pääomasijoitus), eivät ole tarkoituksenmukaisia. |
| --- | --- |

85.

Alueellista tukea voidaan myöntää eri muodoissa. ETA:n EFTA-valtioiden on kuitenkin varmistettava, että tuki myönnetään muodossa, josta todennäköisesti aiheutuu vähiten kaupan ja kilpailun vääristymiä. Jos tuki myönnetään muodossa, joka tarjoaa suoran rahallisen edun (esimerkiksi suorat avustukset, vapautukset veroista, sosiaaliturvamaksuista tai muista pakollisista maksuista tai niiden alennukset tai maa-alueiden, tavaroiden tai palvelujen tarjoaminen edulliseen hintaan), ETA:n EFTA-valtioiden on osoitettava, miksi muut kilpailua tai kauppaa mahdollisesti vähemmän vääristävät tukimuodot, kuten takaisinmaksettavat ennakot tai velka- tai pääomainstrumentteihin perustuvat tukimuodot (esimerkiksi halpakorkoiset lainat tai korkotuet, valtion takaukset tai edullisin ehdoin toteutettu omistusosuuden hankinta tai muunlainen pääomasijoitus), eivät ole tarkoituksenmukaisia.

| 86. | Jälkikäteen tehtyjen jaksossa 6 kuvattujen arviointien tulokset voidaan ottaa huomioon arvioitaessa ehdotetun tukivälineen tarkoituksenmukaisuutta. |
| --- | --- |

86.

Jälkikäteen tehtyjen jaksossa 6 kuvattujen arviointien tulokset voidaan ottaa huomioon arvioitaessa ehdotetun tukivälineen tarkoituksenmukaisuutta.

5.5   Tukimäärän oikeasuhteisuus (tuen rajaaminen vähimmäismäärään)

Tukimäärän oikeasuhteisuus (tuen rajaaminen vähimmäismäärään)

5.5.1   Investointituki

Investointituki

| 87. | Alueellisen tuen määrä on rajattava vähimmäismäärään, joka tarvitaan investointien tai toimintojen lisäämiseksi kyseisellä alueella. |
| --- | --- |

87.

Alueellisen tuen määrä on rajattava vähimmäismäärään, joka tarvitaan investointien tai toimintojen lisäämiseksi kyseisellä alueella.

| 88. | Ennustettavuuden ja tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi valvontaviranomainen soveltaa investointitukeen tuen enimmäisintensiteettejä (47). |
| --- | --- |

88.

Ennustettavuuden ja tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi valvontaviranomainen soveltaa investointitukeen tuen enimmäisintensiteettejä (47

| 89. | Jos on kyse alkuinvestointihankkeesta, tuen myöntävän viranomaisen on laskettava tuen enimmäisintensiteetti ja tuen enimmäismäärä (48) (suurten investointihankkeiden tapauksessa mukautettu tuen määrä (49) ja siihen liittyvä vähennetty tuki-intensiteetti) tukea myönnettäessä tai ilmoitettaessa siitä valvontaviranomaiselle sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi. |
| --- | --- |

89.

Jos on kyse alkuinvestointihankkeesta, tuen myöntävän viranomaisen on laskettava tuen enimmäisintensiteetti ja tuen enimmäismäärä (48

49

| 90. | Koska suuret investointihankkeet aiheuttavat todennäköisesti enemmän kilpailun ja kaupan vääristymistä, näiden hankkeiden tuen määrä ei saa ylittää mukautettua tuen määrää. |
| --- | --- |

90.

Koska suuret investointihankkeet aiheuttavat todennäköisesti enemmän kilpailun ja kaupan vääristymistä, näiden hankkeiden tuen määrä ei saa ylittää mukautettua tuen määrää.

| 91. | Jos alkuinvestointi on osa investointihankekokonaisuutta ja kyseinen kokonaisuus on suuri investointihanke, kokonaisuuden tuen määrä ei saa ylittää mukautettua tuen määrää. Tätä sääntöä varten sovellettava valuuttakurssi ja diskonttokorot ovat niitä, joita sovelletaan päivänä, jona investointihankekokonaisuuden ensimmäisen hankkeen tuki myönnetään. |
| --- | --- |

91.

Jos alkuinvestointi on osa investointihankekokonaisuutta ja kyseinen kokonaisuus on suuri investointihanke, kokonaisuuden tuen määrä ei saa ylittää mukautettua tuen määrää. Tätä sääntöä varten sovellettava valuuttakurssi ja diskonttokorot ovat niitä, joita sovelletaan päivänä, jona investointihankekokonaisuuden ensimmäisen hankkeen tuki myönnetään.

| 92. | Tuen enimmäisintensiteeteillä on kaksi tarkoitusta. |
| --- | --- |

92.

Tuen enimmäisintensiteeteillä on kaksi tarkoitusta.

| 93. | Ensinnäkin ilmoitusta edellyttävien tukiohjelmien osalta tuen enimmäisintensiteetit toimivat pk-yritysten kannalta ns. safe harbour -poikkeuksina: jos tuki-intensiteetti ei ylitä sallittua enimmäisrajaa, tuen katsotaan olevan oikeasuhteinen. |
| --- | --- |

93.

Ensinnäkin ilmoitusta edellyttävien tukiohjelmien osalta tuen enimmäisintensiteetit toimivat pk-yritysten kannalta ns. safe harbour -poikkeuksina: jos tuki-intensiteetti ei ylitä sallittua enimmäisrajaa, tuen katsotaan olevan oikeasuhteinen.

| 94. | Toiseksi tuen enimmäisintensiteettejä käytetään kaikissa muissa tapauksissa ylärajana sovellettaessa kappaleissa 95–97 kuvattua ylimääräisiä nettokustannuksia koskevaa lähestymistapaa. |
| --- | --- |

94.

Toiseksi tuen enimmäisintensiteettejä käytetään kaikissa muissa tapauksissa ylärajana sovellettaessa kappaleissa 95–97 kuvattua ylimääräisiä nettokustannuksia koskevaa lähestymistapaa.

| 95. | Yleensä valvontaviranomainen katsoo ilmoitusta edellyttävä tuen rajoittuvan vähimmäismäärään, jos tuen määrä vastaa investoinnista kyseisellä alueella aiheutuvia ylimääräisiä nettokustannuksia verrattuna vaihtoehtoiseen tilanteeseen, jossa tukea ei myönnettäisi (50), ja ylärajana käytetään tuen enimmäisintensiteettejä. Samoin kuin kun on kyse ilmoitettujen tukiohjelmien puitteissa suurille yrityksille myönnetystä investointituesta, ETA:n EFTA-valtioiden on huolehdittava siitä, että tuen määrä rajoittuu välttämättömään vähimmäismäärään, soveltamalla ylimääräisiä nettokustannuksia koskevaa lähestymistapaa, ja ylärajana käytetään tuen enimmäisintensiteettejä. |
| --- | --- |

95.

Yleensä valvontaviranomainen katsoo ilmoitusta edellyttävä tuen rajoittuvan vähimmäismäärään, jos tuen määrä vastaa investoinnista kyseisellä alueella aiheutuvia ylimääräisiä nettokustannuksia verrattuna vaihtoehtoiseen tilanteeseen, jossa tukea ei myönnettäisi (50

| 96. | Sen vuoksi skenaarion 1 mukaisissa tilanteissa (investointipäätökset) tuen määrän ei pitäisi ylittää vähimmäismäärää, joka tarvitaan hankkeen saattamiseksi riittävän kannattavaksi, esimerkiksi sen sisäisen tuottoprosentin korottamiseksi niin, että se ylittää ne tavanomaiset tuottoprosentit, joita yritys soveltaa muissa samankaltaisissa investointihankkeissa, tai niin, että sisäinen tuottoprosentti ylittää tuensaajan pääomakustannukset kokonaisuutena tarkasteltuna tai alan yleiset tuottoprosentit. |
| --- | --- |

96.

Sen vuoksi skenaarion 1

| 97. | Skenaarion 2 mukaisissa tilanteissa (sijaintipaikkaa koskevat kannustimet) tuen määrä ei saisi ylittää kohdealueen investoinnin nettonykyarvon ja vaihtoehtoisen sijaintipaikan investoinnin nettonykyarvon välistä erotusta. Kaikki asiaankuuluvat kustannukset ja hyödyt on otettava huomioon, mukaan lukien hallinto- ja kuljetuskustannukset, koulutustuen ulkopuolelle jäävät koulutuskustannukset sekä palkkaerot. Jos vaihtoehtoinen sijaintipaikka on ETA-alueella, kyseisen toisen sijaintipaikan tukia ei kuitenkaan voida ottaa huomioon. |
| --- | --- |

97.

Skenaarion 2

| 98. | Kannustavan vaikutuksen arvioinnissa käytettäviä laskelmia voidaan käyttää myös arvioitaessa tuen oikeasuhteisuutta. ETA:n EFTA-valtioiden on osoitettava tuen oikeasuhteisuus esimerkiksi kappaleessa 70 tarkoitetuilla asiakirjoilla. |
| --- | --- |

98.

Kannustavan vaikutuksen arvioinnissa käytettäviä laskelmia voidaan käyttää myös arvioitaessa tuen oikeasuhteisuutta. ETA:n EFTA-valtioiden on osoitettava tuen oikeasuhteisuus esimerkiksi kappaleessa 70 tarkoitetuilla asiakirjoilla.

| 99. | Investointitukea voidaan myöntää samanaikaisesti useasta alueellisesta tukiohjelmasta tai se voi kasautua tapauskohtaisen alueellisen tuen kanssa sillä edellytyksellä, että eri lähteistä myönnettävä tuki yhteensä ei ylitä hankekohtaista tuen enimmäisintensiteettiä, joka ensimmäisen tuen myöntävän viranomaisen on laskettava ennakkoon. Kasautuminen sallitaan sellaisen minkä tahansa muun valtiontuen kanssa, joka liittyy samoihin, osittain tai kokonaan päällekkäisiin tukikelpoisiin kustannuksiin, ainoastaan silloin, kun se ei johda kyseiseen tukeen sovellettavien temaattisten sääntöjen nojalla sovellettavan tuen enimmäisintensiteetin tai enimmäismäärän ylittymiseen. Kasautumista koskevia tarkastuksia on tehtävä sekä silloin, kun tuki myönnetään, että silloin, kun se maksetaan (51). Jos ETA:n EFTA-valtio sallii yhdestä ohjelmasta myönnettävän valtiontuen kasautumisen muista ohjelmista myönnettävien valtiontukien kanssa, sen on määritettävä kussakin ohjelmassa menetelmä, jolla varmistetaan tässä kappaleessa asetettujen ehtojen noudattaminen. |
| --- | --- |

99.

Investointitukea voidaan myöntää samanaikaisesti useasta alueellisesta tukiohjelmasta tai se voi kasautua tapauskohtaisen alueellisen tuen kanssa sillä edellytyksellä, että eri lähteistä myönnettävä tuki yhteensä ei ylitä hankekohtaista tuen enimmäisintensiteettiä, joka ensimmäisen tuen myöntävän viranomaisen on laskettava ennakkoon. Kasautuminen sallitaan sellaisen minkä tahansa muun valtiontuen kanssa, joka liittyy samoihin, osittain tai kokonaan päällekkäisiin tukikelpoisiin kustannuksiin, ainoastaan silloin, kun se ei johda kyseiseen tukeen sovellettavien temaattisten sääntöjen nojalla sovellettavan tuen enimmäisintensiteetin tai enimmäismäärän ylittymiseen. Kasautumista koskevia tarkastuksia on tehtävä sekä silloin, kun tuki myönnetään, että silloin, kun se maksetaan (51

| 100. | Jos kyseessä on alkuinvestointi, joka liittyy Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen (Interreg) tukemista koskevista erityissäännöksistä annetussa asetuksessa (52) vahvistettuihin Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeisiin, tuen enimmäisintensiteettiä alueella, jolla alkuinvestointi toteutetaan, sovelletaan kaikkiin hankkeeseen osallistuviin tuensaajiin. Jos alkuinvestointi toteutetaan vähintään kahdella tukialueella, alkuinvestointiin myönnettävän tuen enimmäisintensiteetti on se, jota sovelletaan alueeseen, jolla suurin määrä tukikelpoisia kustannuksia aiheutuu. Suurten yritysten c-alueilla toteuttamiin alkuinvestointeihin voidaan myöntää alueellista tukea Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeiden puitteissa vain, jos investoinneilla luodaan uutta taloudellista toimintaa. |
| --- | --- |

100.

Jos kyseessä on alkuinvestointi, joka liittyy Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen (Interreg) tukemista koskevista erityissäännöksistä annetussa asetuksessa (52

5.5.2   Toimintatukiohjelmat

Toimintatukiohjelmat

| 101. | ETA:n EFTA-valtioiden on osoitettava, että tuen taso on oikeassa suhteessa ongelmiin, jotka tuella on tarkoitus ratkaista. |
| --- | --- |

101.

ETA:n EFTA-valtioiden on osoitettava, että tuen taso on oikeassa suhteessa ongelmiin, jotka tuella on tarkoitus ratkaista.

| 102. | ETA:n EFTA-valtioiden on täytettävä erityisesti seuraavat edellytykset:






  1) | tuki on laskettava suhteessa ennalta määriteltyihin tukikelpoisiin kustannuksiin, jotka liittyvät kokonaisuudessaan ongelmiin, jotka tuella on tarkoitus ratkaista ETA:n EFTA-valtion osoittamalla tavalla; |
| --- | --- | --- |

102.

ETA:n EFTA-valtioiden on täytettävä erityisesti seuraavat edellytykset:

1)

tuki on laskettava suhteessa ennalta määriteltyihin tukikelpoisiin kustannuksiin, jotka liittyvät kokonaisuudessaan ongelmiin, jotka tuella on tarkoitus ratkaista ETA:n EFTA-valtion osoittamalla tavalla;

| 2) | tuki on rajattava tiettyyn osuuteen näistä etukäteen määritellyistä tukikelpoisista kustannuksista, eikä se saa ylittää kyseisiä kustannuksia; |
| --- | --- |

2)

tuki on rajattava tiettyyn osuuteen näistä etukäteen määritellyistä tukikelpoisista kustannuksista, eikä se saa ylittää kyseisiä kustannuksia;

| 3) | tuensaajakohtaisen tukimäärän on oltava oikeassa suhteessa kunkin tuensaajan todellisuudessa kohtaamiin ongelmiin. |
| --- | --- |

3)

tuensaajakohtaisen tukimäärän on oltava oikeassa suhteessa kunkin tuensaajan todellisuudessa kohtaamiin ongelmiin.

| 103. | Tuen tasoa on alennettava asteittain ohjelman keston aikana, kun on kyse tuesta pk-yritysten a-alueilla kohtaamien erityisten vaikeuksien lieventämiseksi (53). Tämä ei koske ohjelmia, joilla vähennetään väestökatoa harvaan ja hyvin harvaan asutuilla alueilla. |
| --- | --- |

103.

Tuen tasoa on alennettava asteittain ohjelman keston aikana, kun on kyse tuesta pk-yritysten a-alueilla kohtaamien erityisten vaikeuksien lieventämiseksi (53

5.6   Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen

Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen

| 104. | Jotta tuki soveltuu ETA-sopimuksen toimintaan, tukitoimenpiteen kielteisten vaikutusten, jotka ilmenevät kilpailun vääristymisenä ja vaikutuksena ETA-valtioiden väliseen kauppaan, on oltava rajalliset eivätkä ne saa ylittää myönteisiä vaikutuksia sellaisessa laajuudessa, että se olisi yleisen edun vastaista. |
| --- | --- |

104.

Jotta tuki soveltuu ETA-sopimuksen toimintaan, tukitoimenpiteen kielteisten vaikutusten, jotka ilmenevät kilpailun vääristymisenä ja vaikutuksena ETA-valtioiden väliseen kauppaan, on oltava rajalliset eivätkä ne saa ylittää myönteisiä vaikutuksia sellaisessa laajuudessa, että se olisi yleisen edun vastaista.

5.6.1   Yleisiä näkökohtia

Yleisiä näkökohtia

| 105. | Punnitessaan tuen myönteisiä kokonaisvaikutuksia (kohta 5.1) suhteessa sen kilpailuun ja kauppaan kohdistuviin kielteisiin vaikutuksiin valvontaviranomainen voi ottaa tarvittaessa huomioon myös tuen muut myönteiset vaikutukset alueellisen kehityksen ja yhteenkuuluvuuden edistämisen lisäksi. Näin voi olla esimerkiksi silloin, jos todetaan, että alkuinvestointi luo paikallisia työpaikkoja, käynnistää uutta toimintaa ja/tai luo paikallisia tuloja, mutta lisäksi edistää huomattavasti digitaalista siirtymää tai siirtymää kohti ympäristön kannalta kestävää toimintaa, kuten vähähiilistä, ilmastoneutraalia tai ilmastonmuutosta sietävää toimintaa. Valvontaviranomainen kiinnittää erityisesti huomiota Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 (54), ns. EU:n luokitusjärjestelmäasetuksen, 3 artiklaan, ”ei merkittävää haittaa” -periaate mukaan lukien, ja tarvittaessa muihin vastaaviin arviointitapoihin. Lisäksi valvontaviranomainen voi kilpailuun ja kauppaan kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia arvioidessaan tarvittaessa ottaa huomioon tuetun toiminnan kielteiset ulkoisvaikutukset, jos ne vaikuttavat haitallisesti ETA-valtioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla luomalla tai pahentamalla markkinoiden tehottomuutta (55). |
| --- | --- |

105.

Punnitessaan tuen myönteisiä kokonaisvaikutuksia (kohta 5.1) suhteessa sen kilpailuun ja kauppaan kohdistuviin kielteisiin vaikutuksiin valvontaviranomainen voi ottaa tarvittaessa huomioon myös tuen muut myönteiset vaikutukset alueellisen kehityksen ja yhteenkuuluvuuden edistämisen lisäksi. Näin voi olla esimerkiksi silloin, jos todetaan, että alkuinvestointi luo paikallisia työpaikkoja, käynnistää uutta toimintaa ja/tai luo paikallisia tuloja, mutta lisäksi edistää huomattavasti digitaalista siirtymää tai siirtymää kohti ympäristön kannalta kestävää toimintaa, kuten vähähiilistä, ilmastoneutraalia tai ilmastonmuutosta sietävää toimintaa. Valvontaviranomainen kiinnittää erityisesti huomiota Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 (54

55

| 106. | Alueellisen tuen mahdollisesti aiheuttamat kielteiset vaikutukset voidaan jakaa kahteen kilpailua ja kauppaa mahdollisesti vääristävään päätyyppiin. Näitä ovat tuotemarkkinavääristymät ja sijaintipaikkaa koskevat vaikutukset. Molemmat vääristymät voivat johtaa allokatiiviseen tehottomuuteen (joka haittaa sisämarkkinoiden taloudellista suorituskykyä) ja jakautumisongelmiin (taloudellisen toiminnan jakautuminen eri alueille). |
| --- | --- |

106.

Alueellisen tuen mahdollisesti aiheuttamat kielteiset vaikutukset voidaan jakaa kahteen kilpailua ja kauppaa mahdollisesti vääristävään päätyyppiin. Näitä ovat tuotemarkkinavääristymät ja sijaintipaikkaa koskevat vaikutukset. Molemmat vääristymät voivat johtaa allokatiiviseen tehottomuuteen (joka haittaa sisämarkkinoiden taloudellista suorituskykyä) ja jakautumisongelmiin (taloudellisen toiminnan jakautuminen eri alueille).

| 107. | Yksi mahdollinen valtiontuen haittavaikutus on se, että tuki estää markkinoita tuottamasta tehokkaita tuloksia niin, että tehokkaimmat tuottajat palkittaisiin ja vähiten tehokkaille tuottajille aiheutuisi paineita parantaa tehokkuuttaan, järjestää toimintansa uudelleen tai poistua markkinoilta. Valtiontuki, joka lisää huomattavasti kapasiteettia tehottomilla markkinoilla, voi kohtuuttomasti vääristää kilpailua, sillä liikakapasiteetin luominen tai säilyttäminen voi johtaa voittomarginaaleihin kohdistuviin paineisiin ja kilpailijoiden investointien vähenemiseen tai jopa niiden poistumiseen markkinoilta. Tämä voi johtaa tilanteeseen, jossa kilpailijat, jotka muutoin kykenisivät kilpailemaan markkinoilla, ajetaan markkinoilta. Tuki saattaa myös estää yrityksiä tulemasta markkinoille tai laajentumasta niillä ja vähentää kilpailijoiden kannusteita innovoida. Tämä saattaa johtaa tehottomiin markkinarakenteisiin, jotka ovat pitkällä aikavälillä haitallisia myös kuluttajien kannalta. Tuen saatavuus voi lisäksi johtaa siihen, että mahdollisista tuensaajista tulee ylimielisiä tai riskihakuisempia. Pitkällä aikavälillä sillä on todennäköisesti kielteinen vaikutus alan kokonaistulokseen. |
| --- | --- |

107.

Yksi mahdollinen valtiontuen haittavaikutus on se, että tuki estää markkinoita tuottamasta tehokkaita tuloksia niin, että tehokkaimmat tuottajat palkittaisiin ja vähiten tehokkaille tuottajille aiheutuisi paineita parantaa tehokkuuttaan, järjestää toimintansa uudelleen tai poistua markkinoilta. Valtiontuki, joka lisää huomattavasti kapasiteettia tehottomilla markkinoilla, voi kohtuuttomasti vääristää kilpailua, sillä liikakapasiteetin luominen tai säilyttäminen voi johtaa voittomarginaaleihin kohdistuviin paineisiin ja kilpailijoiden investointien vähenemiseen tai jopa niiden poistumiseen markkinoilta. Tämä voi johtaa tilanteeseen, jossa kilpailijat, jotka muutoin kykenisivät kilpailemaan markkinoilla, ajetaan markkinoilta. Tuki saattaa myös estää yrityksiä tulemasta markkinoille tai laajentumasta niillä ja vähentää kilpailijoiden kannusteita innovoida. Tämä saattaa johtaa tehottomiin markkinarakenteisiin, jotka ovat pitkällä aikavälillä haitallisia myös kuluttajien kannalta. Tuen saatavuus voi lisäksi johtaa siihen, että mahdollisista tuensaajista tulee ylimielisiä tai riskihakuisempia. Pitkällä aikavälillä sillä on todennäköisesti kielteinen vaikutus alan kokonaistulokseen.

| 108. | Tuella voi olla myös vääristäviä vaikutuksia, sillä se voi lisätä tuensaajan huomattavaa markkinavoimaa tai säilyttää sen. Myös silloin kun tuki ei vahvista huomattavaa markkinavoimaa suoraan, se voi lisätä sitä välillisesti estämällä olemassa olevien kilpailijoiden laajentumisen, aiheuttamalla niiden poistumisen markkinoilta tai estämällä uusien kilpailijoiden tulon markkinoille. |
| --- | --- |

108.

Tuella voi olla myös vääristäviä vaikutuksia, sillä se voi lisätä tuensaajan huomattavaa markkinavoimaa tai säilyttää sen. Myös silloin kun tuki ei vahvista huomattavaa markkinavoimaa suoraan, se voi lisätä sitä välillisesti estämällä olemassa olevien kilpailijoiden laajentumisen, aiheuttamalla niiden poistumisen markkinoilta tai estämällä uusien kilpailijoiden tulon markkinoille.

| 109. | Tuotemarkkinoihin kohdistuvien vääristymien lisäksi alueellinen tuki vaikuttaa lähtökohtaisesti myös taloudellisen toiminnan sijaintiin. Jos yhdelle alueelle investoidaan tuen johdosta, toinen alue menettää kyseisen mahdollisuuden. Nämä kielteiset vaikutukset alueilla, joihin tuki vaikuttaa epäsuotuisasti, voivat aiheuttaa taloudellisen toiminnan ja työpaikkojen häviämistä myös alihankkijoiden keskuudessa. Kielteiset vaikutukset voivat johtaa myös myönteisten ulkoisvaikutusten (esimerkiksi klusterivaikutuksen, tiedon leviämisen ja koulutuksen) menettämiseen. |
| --- | --- |

109.

Tuotemarkkinoihin kohdistuvien vääristymien lisäksi alueellinen tuki vaikuttaa lähtökohtaisesti myös taloudellisen toiminnan sijaintiin. Jos yhdelle alueelle investoidaan tuen johdosta, toinen alue menettää kyseisen mahdollisuuden. Nämä kielteiset vaikutukset alueilla, joihin tuki vaikuttaa epäsuotuisasti, voivat aiheuttaa taloudellisen toiminnan ja työpaikkojen häviämistä myös alihankkijoiden keskuudessa. Kielteiset vaikutukset voivat johtaa myös myönteisten ulkoisvaikutusten (esimerkiksi klusterivaikutuksen, tiedon leviämisen ja koulutuksen) menettämiseen.

| 110. | Alueellisen tuen maantieteellinen kohdentaminen erottaa alueellisen tuen muista horisontaalisen tuen muodoista. Alueelliselle tuelle on ominaista, että sen tarkoituksena on vaikuttaa sijoittajien investointihankkeiden sijaintipaikan valintaan. Kun alueellisella tuella korvataan alueellisista rajoitteista johtuvia lisäkustannuksia ja tuetaan lisäinvestointeja tukialueilla viemättä investointeja pois muilta yhtä kehittyneiltä tai vähemmän kehittyneiltä tukialueilta, se vaikuttaa sekä alueen kehitykseen että koheesioon ja loppujen lopuksi hyödyttää koko Euroopan talousaluetta. Alueellisen tuen mahdollisia negatiivisia vaikutuksia sijoittautumiseen on jo rajoitettu aluetukikartoissa, joissa määritellään alueet, joilla alueellista tukea voidaan myöntää, ottaen huomioon alueellista taloudellista kehitystä ja koheesiota koskevat tavoitteet sekä hyväksyttävät tuen enimmäisintensiteetit. Arvioitaessa tuen vaikutusta alueen kehitykseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen on kuitenkin tärkeää ymmärtää, mitä olisi tapahtunut ilman tukea. |
| --- | --- |

110.

Alueellisen tuen maantieteellinen kohdentaminen erottaa alueellisen tuen muista horisontaalisen tuen muodoista. Alueelliselle tuelle on ominaista, että sen tarkoituksena on vaikuttaa sijoittajien investointihankkeiden sijaintipaikan valintaan. Kun alueellisella tuella korvataan alueellisista rajoitteista johtuvia lisäkustannuksia ja tuetaan lisäinvestointeja tukialueilla viemättä investointeja pois muilta yhtä kehittyneiltä tai vähemmän kehittyneiltä tukialueilta, se vaikuttaa sekä alueen kehitykseen että koheesioon ja loppujen lopuksi hyödyttää koko Euroopan talousaluetta. Alueellisen tuen mahdollisia negatiivisia vaikutuksia sijoittautumiseen on jo rajoitettu aluetukikartoissa, joissa määritellään alueet, joilla alueellista tukea voidaan myöntää, ottaen huomioon alueellista taloudellista kehitystä ja koheesiota koskevat tavoitteet sekä hyväksyttävät tuen enimmäisintensiteetit. Arvioitaessa tuen vaikutusta alueen kehitykseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen on kuitenkin tärkeää ymmärtää, mitä olisi tapahtunut ilman tukea.

5.6.2   Kilpailua ja kauppaa selvästi haittaavat vaikutukset

Kilpailua ja kauppaa selvästi haittaavat vaikutukset

| 111. | Valvontaviranomainen yksilöi useita tilanteita, joissa alueellisen investointituen kielteiset vaikutukset kilpailuun ja ETA-valtioiden väliseen kauppaan ovat selvästi myönteisiä vaikutuksia suuremmat, jolloin tuen ei todennäköisesti katsota soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan. |
| --- | --- |

111.

Valvontaviranomainen yksilöi useita tilanteita, joissa alueellisen investointituen kielteiset vaikutukset kilpailuun ja ETA-valtioiden väliseen kauppaan ovat selvästi myönteisiä vaikutuksia suuremmat, jolloin tuen ei todennäköisesti katsota soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan.

5.6.2.1   Liikakapasiteetin luominen absoluuttisesti taantuvilla markkinoilla

Liikakapasiteetin luominen absoluuttisesti taantuvilla markkinoilla

| 112. | Kuten kappaleessa 107 tuodaan esiin, arvioidessaan tuen kielteisiä vaikutuksia valvontaviranomainen ottaa huomioon hankkeesta johtuvan tuotantokapasiteetin lisäyksen, kun on kyse tehottomista markkinoista. |
| --- | --- |

112.

Kuten kappaleessa 107 tuodaan esiin, arvioidessaan tuen kielteisiä vaikutuksia valvontaviranomainen ottaa huomioon hankkeesta johtuvan tuotantokapasiteetin lisäyksen, kun on kyse tehottomista markkinoista.

| 113. | Kun valtiontuki mahdollistaa markkinoiden tuotantokapasiteettia lisäävät investoinnit, on vaarana, että tuki vaikuttaa kielteisesti tuotantoon tai investointeihin ETA-alueen muissa osissa. Tämä on erityisesti todennäköistä silloin, kun kapasiteetin lisäys ylittää markkinoiden kasvun tai markkinoilla on liikakapasiteettia. |
| --- | --- |

113.

Kun valtiontuki mahdollistaa markkinoiden tuotantokapasiteettia lisäävät investoinnit, on vaarana, että tuki vaikuttaa kielteisesti tuotantoon tai investointeihin ETA-alueen muissa osissa. Tämä on erityisesti todennäköistä silloin, kun kapasiteetin lisäys ylittää markkinoiden kasvun tai markkinoilla on liikakapasiteettia.

| 114. | Näin ollen silloin, kun investointi johtaa liikakapasiteetin luomiseen tai lisääntymiseen rakenteellisesti absoluuttisesti taantuvilla markkinoilla (eli supistuvilla markkinoilla) (56), valvontaviranomainen katsoo, että tuella on kielteinen vaikutus, jota myönteiset vaikutukset eivät todennäköisesti kompensoi. Tämä koskee erityisesti skenaarion 1 tilanteita (investointipäätökset). |
| --- | --- |

114.

Näin ollen silloin, kun investointi johtaa liikakapasiteetin luomiseen tai lisääntymiseen rakenteellisesti absoluuttisesti taantuvilla markkinoilla (eli supistuvilla markkinoilla) (56

| 115. | Skenaarion 2 mukaisissa tilanteissa (sijaintipaikkaa koskevat päätökset), joissa investointi tehtäisiin joka tapauksessa samoille maantieteellisille markkinoille tai poikkeustapauksessa eri maantieteellisille markkinoille mutta joissa myynti kohdistuu samoille maantieteellisille markkinoille, tuki vaikuttaa vain sijaintipaikkaa koskevaan päätökseen – mikäli se on rajoitettu vähimmäismäärään, joka tarvitaan sijaintipaikkaa koskevan haitan kompensoimiseksi, eikä se lisää tuensaajan maksuvalmiutta. Tässä tilanteessa investointihanke loisi lisäkapasiteettia kyseisillä maantieteellisillä markkinoilla tuesta riippumatta. Näin ollen myönteiset tulokset liikakapasiteetin suhteen olisivat periaatteessa samat tuesta riippumatta. Jos vaihtoehtoinen investoinnin sijaintipaikka on kuitenkin eri maantieteellisillä markkinoilla ja tuki johtaa liikakapasiteetin luomiseen rakenteellisesti absoluuttisesti taantuvilla markkinoilla, pätevät kappaleen 114 päätelmät. |
| --- | --- |

115.

Skenaarion 2 mukaisissa tilanteissa (sijaintipaikkaa koskevat päätökset), joissa investointi tehtäisiin joka tapauksessa samoille maantieteellisille markkinoille tai poikkeustapauksessa eri maantieteellisille markkinoille mutta joissa myynti kohdistuu samoille maantieteellisille markkinoille, tuki vaikuttaa vain sijaintipaikkaa koskevaan päätökseen – mikäli se on rajoitettu vähimmäismäärään, joka tarvitaan sijaintipaikkaa koskevan haitan kompensoimiseksi, eikä se lisää tuensaajan maksuvalmiutta. Tässä tilanteessa investointihanke loisi lisäkapasiteettia kyseisillä maantieteellisillä markkinoilla tuesta riippumatta. Näin ollen myönteiset tulokset liikakapasiteetin suhteen olisivat periaatteessa samat tuesta riippumatta. Jos vaihtoehtoinen investoinnin sijaintipaikka on kuitenkin eri maantieteellisillä markkinoilla ja tuki johtaa liikakapasiteetin luomiseen rakenteellisesti absoluuttisesti taantuvilla markkinoilla, pätevät kappaleen 114 päätelmät.

5.6.2.2   Koheesion vastaiset vaikutukset

Koheesion vastaiset vaikutukset

| 116. | Kuten kappaleissa 109 ja 110 todetaan, arvioidessaan tuen kielteisiä vaikutuksia valvontaviranomaisen on otettava huomioon sen vaikutukset taloudellisen toiminnan sijaintipaikkaan. |
| --- | --- |

116.

Kuten kappaleissa 109 ja 110 todetaan, arvioidessaan tuen kielteisiä vaikutuksia valvontaviranomaisen on otettava huomioon sen vaikutukset taloudellisen toiminnan sijaintipaikkaan.

| 117. | Skenaarion 2 mukaisissa tilanteissa (sijaintipaikkaa koskevat päätökset), joissa investointi olisi ilman tukea sijoitettu alueelle, jonka alueellinen tuki-intensiteetti (57) on sama tai korkeampi kuin kohdealueen intensiteetti, kyseessä on kielteinen vaikutus, jota myönteiset vaikutukset eivät todennäköisesti kompensoi, koska se tuki on jo lähtökohtaisesti vastoin alueellisen tuen perusteita. |
| --- | --- |

117.

Skenaarion 2 mukaisissa tilanteissa (sijaintipaikkaa koskevat päätökset), joissa investointi olisi ilman tukea sijoitettu alueelle, jonka alueellinen tuki-intensiteetti (57

5.6.2.3   Toiminnon siirto

Toiminnon siirto

| 118. | Kun arvioidaan ilmoitusta edellyttäviä toimenpiteitä, valvontaviranomainen pyytää kaikki tarvittavat tiedot, joiden perusteella se voi arvioida, johtaisiko valtiontuki todennäköisesti merkittävään työpaikkojen menetykseen olemassa olevilla sijaintipaikoilla ETA-alueella. Jos tällaisessa tilanteessa tuensaaja voi investoinnin avulla siirtää toiminnon kohdealueelle ja jos tuen ja toiminnon siirron välillä on syy-yhteys, kyseessä on kielteinen vaikutus, jota myönteiset seikat eivät todennäköisesti kompensoi. |
| --- | --- |

118.

Kun arvioidaan ilmoitusta edellyttäviä toimenpiteitä, valvontaviranomainen pyytää kaikki tarvittavat tiedot, joiden perusteella se voi arvioida, johtaisiko valtiontuki todennäköisesti merkittävään työpaikkojen menetykseen olemassa olevilla sijaintipaikoilla ETA-alueella. Jos tällaisessa tilanteessa tuensaaja voi investoinnin avulla siirtää toiminnon kohdealueelle ja jos tuen ja toiminnon siirron välillä on syy-yhteys, kyseessä on kielteinen vaikutus, jota myönteiset seikat eivät todennäköisesti kompensoi.

5.6.3   Investointitukiohjelmat

Investointitukiohjelmat

| 119. | Investointitukiohjelmat eivät saa johtaa merkittäviin kilpailun ja kaupan vääristymiin. Vaikka vääristymien voidaan katsoa olevan rajoitettuja yksittäisellä tasolla (jos kaikki investointituelle asetetut edellytykset täyttyvät), tukiohjelmat voivat silti johtaa suuriin vääristymiin kasautumisen vuoksi. Tällaiset vääristymät voivat vaikuttaa tuotosmarkkinoihin luomalla tai pahentamalla liikakapasiteettia tai johtamalla tiettyjen tuensaajien huomattavan markkinavoiman syntymiseen, lisääntymiseen tai säilymiseen tavalla, jolla on kielteinen vaikutus dynaamisiin kannusteisiin. Tukiohjelmien puitteissa myönnetty tuki voi myös johtaa merkittävään taloudellisen toiminnan menetykseen muilla ETA-sopimuksen piiriin kuuluvilla alueilla. Jos tukiohjelma keskittyy tietyille aloille, tällaisten vääristymien riski on vielä suurempi. |
| --- | --- |

119.

Investointitukiohjelmat eivät saa johtaa merkittäviin kilpailun ja kaupan vääristymiin. Vaikka vääristymien voidaan katsoa olevan rajoitettuja yksittäisellä tasolla (jos kaikki investointituelle asetetut edellytykset täyttyvät), tukiohjelmat voivat silti johtaa suuriin vääristymiin kasautumisen vuoksi. Tällaiset vääristymät voivat vaikuttaa tuotosmarkkinoihin luomalla tai pahentamalla liikakapasiteettia tai johtamalla tiettyjen tuensaajien huomattavan markkinavoiman syntymiseen, lisääntymiseen tai säilymiseen tavalla, jolla on kielteinen vaikutus dynaamisiin kannusteisiin. Tukiohjelmien puitteissa myönnetty tuki voi myös johtaa merkittävään taloudellisen toiminnan menetykseen muilla ETA-sopimuksen piiriin kuuluvilla alueilla. Jos tukiohjelma keskittyy tietyille aloille, tällaisten vääristymien riski on vielä suurempi.

| 120. | Sen vuoksi ETA:n EFTA-valtioiden on osoitettava, että kielteiset vaikutukset rajoittuvat vähimmäismäärään ottaen huomioon esimerkiksi hankkeiden koon, yksittäiset ja kumulatiiviset tukimäärät, oletetut tuensaajat ja kohdealojen ominaispiirteet. Jotta valvontaviranomainen voi arvioida todennäköisiä kielteisiä vaikutuksia, ETA:n EFTA-valtiot voivat toimittaa kaikki käytettävissään olevat vaikutustenarvioinnit ja samanlaisista aikaisemmista tukiohjelmista jälkikäteen tehdyt arvioinnit. |
| --- | --- |

120.

Sen vuoksi ETA:n EFTA-valtioiden on osoitettava, että kielteiset vaikutukset rajoittuvat vähimmäismäärään ottaen huomioon esimerkiksi hankkeiden koon, yksittäiset ja kumulatiiviset tukimäärät, oletetut tuensaajat ja kohdealojen ominaispiirteet. Jotta valvontaviranomainen voi arvioida todennäköisiä kielteisiä vaikutuksia, ETA:n EFTA-valtiot voivat toimittaa kaikki käytettävissään olevat vaikutustenarvioinnit ja samanlaisista aikaisemmista tukiohjelmista jälkikäteen tehdyt arvioinnit.

| 121. | Myöntäessään ohjelman perusteella tukea yksittäisiin hankkeisiin tukea myöntävän viranomaisen on todennettava ja vahvistettava, että tuki ei johda kappaleissa 111–118 kuvattuihin selvästi kielteisiin vaikutuksiin. Tämä todentaminen voidaan tehdä niiden tietojen perusteella, jotka tuensaaja on toimittanut tukea hakiessaan, ja vakiomuotoisessa tukihakemuksessa annetun ilmoituksen perusteella, jossa olisi mainittava vaihtoehtoinen sijaintipaikka, jos tukea ei myönnetä. |
| --- | --- |

121.

Myöntäessään ohjelman perusteella tukea yksittäisiin hankkeisiin tukea myöntävän viranomaisen on todennettava ja vahvistettava, että tuki ei johda kappaleissa 111–118 kuvattuihin selvästi kielteisiin vaikutuksiin. Tämä todentaminen voidaan tehdä niiden tietojen perusteella, jotka tuensaaja on toimittanut tukea hakiessaan, ja vakiomuotoisessa tukihakemuksessa annetun ilmoituksen perusteella, jossa olisi mainittava vaihtoehtoinen sijaintipaikka, jos tukea ei myönnetä.

5.6.4   Ilmoitusta edellyttävä yksittäinen investointituki

Ilmoitusta edellyttävä yksittäinen investointituki

| 122. | Arvioidessaan yksittäisen tuen kielteisiä vaikutuksia valvontaviranomainen tekee eron kappaleissa 96 ja 97 kuvailtujen kahden vaihtoehtoisen tilanteen välillä. |
| --- | --- |

122.

Arvioidessaan yksittäisen tuen kielteisiä vaikutuksia valvontaviranomainen tekee eron kappaleissa 96 ja 97 kuvailtujen kahden vaihtoehtoisen tilanteen välillä.

5.6.4.1   Skenaarion 1 tilanteet (investointipäätökset)

Skenaarion 1 tilanteet (investointipäätökset)

| 123. | Skenaarion 1 mukaisissa tilanteissa valvontaviranomainen keskittyy erityisesti kielteisiin vaikutuksiin, jotka liittyvät taantuvien alojen liikakapasiteetin kasvuun, markkinoilta poistumisen ehkäisemiseen ja huomattavan markkinavoiman käsitteeseen. Näitä kielteisiä vaikutuksia kuvaillaan kappaleissa 124–133 ja ne on tasapainotettava tuen myönteisten vaikutusten kanssa. Jos kuitenkin havaitaan, että tuki johtaisi kappaleessa 114 kuvailtuihin selviin kielteisiin vaikutuksiin, on epätodennäköistä, että myönteiset vaikutukset kompensoivat kielteiset vaikutukset, eikä tuen voida katsoa soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan. |
| --- | --- |

123.

Skenaarion 1 mukaisissa tilanteissa valvontaviranomainen keskittyy erityisesti kielteisiin vaikutuksiin, jotka liittyvät taantuvien alojen liikakapasiteetin kasvuun, markkinoilta poistumisen ehkäisemiseen ja huomattavan markkinavoiman käsitteeseen. Näitä kielteisiä vaikutuksia kuvaillaan kappaleissa 124–133 ja ne on tasapainotettava tuen myönteisten vaikutusten kanssa. Jos kuitenkin havaitaan, että tuki johtaisi kappaleessa 114 kuvailtuihin selviin kielteisiin vaikutuksiin, on epätodennäköistä, että myönteiset vaikutukset kompensoivat kielteiset vaikutukset, eikä tuen voida katsoa soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan.

| 124. | Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien mahdollisten vääristymien kartoittamiseksi ja arvioimiseksi ETA:n EFTA-valtioiden olisi toimitettava todisteita, joiden perusteella valvontaviranomainen voi määrittää kyseiset tuotemarkkinat (tuotteet, joihin tuensaajan toiminnan muuttuminen vaikuttaa) ja vaikutuksen piiriin kuuluvat kilpailijat ja asiakkaat/kuluttajat. Kyseessä oleva tuote on tyypillisesti investointihankkeen kattama tuote (58). Kun hanke koskee välituotetta, jota ei juurikaan myydä markkinoilla, kyseinen tuote voi olla myös tuotantoketjun jälkipään tuote. Merkityksellisiin tuotemarkkinoihin kuuluvat kyseinen tuote ja tuotteet, joita kuluttaja (tuotteiden ominaisuuksien, hintojen tai käyttötarkoituksen vuoksi) tai tuottaja (tuotantolaitteiden joustavuuden vuoksi) pitää sen korvaavina tuotteina. |
| --- | --- |

124.

Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien mahdollisten vääristymien kartoittamiseksi ja arvioimiseksi ETA:n EFTA-valtioiden olisi toimitettava todisteita, joiden perusteella valvontaviranomainen voi määrittää kyseiset tuotemarkkinat (tuotteet, joihin tuensaajan toiminnan muuttuminen vaikuttaa) ja vaikutuksen piiriin kuuluvat kilpailijat ja asiakkaat/kuluttajat. Kyseessä oleva tuote on tyypillisesti investointihankkeen kattama tuote (58

| 125. | Valvontaviranomainen soveltaa useita perusteita arvioidessaan näitä mahdollisia vääristymiä, kuten kyseisten tuotemarkkinoiden rakennetta, markkinoiden toimintaa (taantuvat vai kasvavat markkinat), tuensaajan valintaprosessia, markkinoille tulon ja sieltä poistumisen esteitä sekä tuotteiden erilaistamista. |
| --- | --- |

125.

Valvontaviranomainen soveltaa useita perusteita arvioidessaan näitä mahdollisia vääristymiä, kuten kyseisten tuotemarkkinoiden rakennetta, markkinoiden toimintaa (taantuvat vai kasvavat markkinat), tuensaajan valintaprosessia, markkinoille tulon ja sieltä poistumisen esteitä sekä tuotteiden erilaistamista.

| 126. | Jos yritys järjestelmällisesti tukeutuu valtiontukeen, se voi olla osoitus siitä, että yritys ei kestä kilpailua omin voimin tai että se saa kohtuutonta etua kilpailijoihin verrattuna. |
| --- | --- |

126.

Jos yritys järjestelmällisesti tukeutuu valtiontukeen, se voi olla osoitus siitä, että yritys ei kestä kilpailua omin voimin tai että se saa kohtuutonta etua kilpailijoihin verrattuna.

| 127. | Valvontaviranomainen erottaa kaksi pääasiallista tuotemarkkinoihin kohdistuvien mahdollisten kielteisten vaikutusten lähdettä:






  1) | tapaukset, joissa kapasiteetin lisäys johtaa liikakapasiteettiin tai pahentaa jo olemassa olevaa liikakapasiteettia erityisesti taantuvilla markkinoilla; |
| --- | --- | --- |

127.

Valvontaviranomainen erottaa kaksi pääasiallista tuotemarkkinoihin kohdistuvien mahdollisten kielteisten vaikutusten lähdettä:

1)

tapaukset, joissa kapasiteetin lisäys johtaa liikakapasiteettiin tai pahentaa jo olemassa olevaa liikakapasiteettia erityisesti taantuvilla markkinoilla;

| 2) | tapaukset, joissa tuensaajalla on huomattava markkinavoima. |
| --- | --- |

2)

tapaukset, joissa tuensaajalla on huomattava markkinavoima.

| 128. | Arvioidessaan, voidaanko tuen avulla luoda tai säilyttää tehottomia markkinarakenteita, valvontaviranomainen ottaa huomioon hankkeesta johtuvan tuotantokapasiteetin lisäyksen ja sen, onko kyse tehottomista markkinoista. |
| --- | --- |

128.

Arvioidessaan, voidaanko tuen avulla luoda tai säilyttää tehottomia markkinarakenteita, valvontaviranomainen ottaa huomioon hankkeesta johtuvan tuotantokapasiteetin lisäyksen ja sen, onko kyse tehottomista markkinoista.

| 129. | Jos kyseessä ovat kasvavat markkinat, on yleensä vähemmän syytä huoleen siitä, että tuella on kielteinen vaikutus dynaamisiin kannusteisiin tai että se kohtuuttomasti estää markkinoilta poistumista tai markkinoille tuloa. |
| --- | --- |

129.

Jos kyseessä ovat kasvavat markkinat, on yleensä vähemmän syytä huoleen siitä, että tuella on kielteinen vaikutus dynaamisiin kannusteisiin tai että se kohtuuttomasti estää markkinoilta poistumista tai markkinoille tuloa.

| 130. | Enemmän huolta aiheuttaa tilanne, jossa on kyse taantuvista markkinoista. Valvontaviranomainen erottaa toisistaan tapaukset, joissa markkinat ovat pitkällä aikavälillä rakenteellisesti taantuvat (eli ne supistuvat), ja tapaukset, joissa markkinat ovat suhteellisesti taantuvat (eli ne kasvavat edelleen mutta eivät ylitä vertailukohteena olevaa kasvua). |
| --- | --- |

130.

Enemmän huolta aiheuttaa tilanne, jossa on kyse taantuvista markkinoista. Valvontaviranomainen erottaa toisistaan tapaukset, joissa markkinat ovat pitkällä aikavälillä rakenteellisesti taantuvat (eli ne supistuvat), ja tapaukset, joissa markkinat ovat suhteellisesti taantuvat (eli ne kasvavat edelleen mutta eivät ylitä vertailukohteena olevaa kasvua).

| 131. | Markkinoiden tehottomuutta mitataan yleensä ottamalla vertailukohdaksi ETA-alueen bruttokansantuote (BKT) kolmen vuoden ajalta ennen hankkeen aloittamista (vertailuarvo). Sitä voidaan mitata myös seuraavien 3–5 vuoden ennustetun kasvun perusteella. Tähän liittyviä indikaattoreita voivat olla kyseisten markkinoiden ennustettu kasvu, odotettu kapasiteetin käyttöaste ja kapasiteetin lisäyksen todennäköinen vaikutus kilpailijoihin hintojen ja voittomarginaalien välityksellä. |
| --- | --- |

131.

Markkinoiden tehottomuutta mitataan yleensä ottamalla vertailukohdaksi ETA-alueen bruttokansantuote (BKT) kolmen vuoden ajalta ennen hankkeen aloittamista (vertailuarvo). Sitä voidaan mitata myös seuraavien 3–5 vuoden ennustetun kasvun perusteella. Tähän liittyviä indikaattoreita voivat olla kyseisten markkinoiden ennustettu kasvu, odotettu kapasiteetin käyttöaste ja kapasiteetin lisäyksen todennäköinen vaikutus kilpailijoihin hintojen ja voittomarginaalien välityksellä.

| 132. | Joissain tapauksissa kyseisten tuotemarkkinoiden kasvu ETA-alueella ei ehkä ole asianmukainen vertailukohde tarkasteltaessa tuen vaikutuksia, erityisesti silloin, kun maantieteelliset markkinat ovat maailmanlaajuiset. Tällaisissa tapauksissa valvontaviranomainen tarkastelee tuen vaikutusta kyseisiin markkinarakenteisiin, erityisesti sitä, voiko tuen myöntäminen johtaa ETA-alueella toimivien tuottajien syrjäytymiseen markkinoilta. |
| --- | --- |

132.

Joissain tapauksissa kyseisten tuotemarkkinoiden kasvu ETA-alueella ei ehkä ole asianmukainen vertailukohde tarkasteltaessa tuen vaikutuksia, erityisesti silloin, kun maantieteelliset markkinat ovat maailmanlaajuiset. Tällaisissa tapauksissa valvontaviranomainen tarkastelee tuen vaikutusta kyseisiin markkinarakenteisiin, erityisesti sitä, voiko tuen myöntäminen johtaa ETA-alueella toimivien tuottajien syrjäytymiseen markkinoilta.

| 133. | Arvioidessaan huomattavan markkinavoiman olemassaoloa valvontaviranomainen ottaa huomioon tuensaajan aseman tietyn ajanjakson aikana ennen tuen saantia ja oletetun markkina-aseman investoinnin toteuttamisen jälkeen. Valvontaviranomainen ottaa huomioon sekä tuensaajan että sen kilpailijoiden markkinaosuudet ja muita asiaankuuluvia tekijöitä. Se arvioi esimerkiksi markkinarakennetta tarkastelemalla markkinoiden keskittymistä, markkinoille tulon mahdollisia esteitä (59), ostajien neuvotteluvoimaa (60) sekä laajentumisen tai markkinoilta poistumisen esteitä. |
| --- | --- |

133.

Arvioidessaan huomattavan markkinavoiman olemassaoloa valvontaviranomainen ottaa huomioon tuensaajan aseman tietyn ajanjakson aikana ennen tuen saantia ja oletetun markkina-aseman investoinnin toteuttamisen jälkeen. Valvontaviranomainen ottaa huomioon sekä tuensaajan että sen kilpailijoiden markkinaosuudet ja muita asiaankuuluvia tekijöitä. Se arvioi esimerkiksi markkinarakennetta tarkastelemalla markkinoiden keskittymistä, markkinoille tulon mahdollisia esteitä (59

60

5.6.4.2   Skenaarion 2 tilanteet (sijaintipaikkaa koskevat päätökset)

Skenaarion 2 tilanteet (sijaintipaikkaa koskevat päätökset)

| 134. | Jos vertailuanalyysi osoittaa, että investointi olisi tehty ilman tukea toisessa paikassa (skenaario 2) kyseisen tuotteen samoilla maantieteellisillä markkinoilla, ja jos tuki on oikeasuhteista, liikakapasiteettiin tai huomattavaan markkinavoimaan liittyvä tulos on todennäköisesti periaatteessa sama tuesta riippumatta. Tällaisissa tapauksissa on todennäköistä, että tuen myönteiset vaikutukset ovat suuremmat kuin rajalliset kielteiset vaikutukset kilpailuun. Jos vaihtoehtoinen sijaintipaikka on ETA-alueella, valvontaviranomainen on kuitenkin erityisen huolestunut vaihtoehtoiseen sijaintipaikkaan liittyvistä kielteisistä vaikutuksista. Jos tuki näin ollen johtaa kappaleissa 117 ja 118 kuvailtuihin selviin kielteisiin vaikutuksiin, on epätodennäköistä, että mahdolliset myönteiset vaikutukset kompensoivat kielteiset vaikutukset, ja tuen ei todennäköisesti katsota soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan. |
| --- | --- |

134.

Jos vertailuanalyysi osoittaa, että investointi olisi tehty ilman tukea toisessa paikassa (skenaario 2) kyseisen tuotteen samoilla maantieteellisillä markkinoilla, ja jos tuki on oikeasuhteista, liikakapasiteettiin tai huomattavaan markkinavoimaan liittyvä tulos on todennäköisesti periaatteessa sama tuesta riippumatta. Tällaisissa tapauksissa on todennäköistä, että tuen myönteiset vaikutukset ovat suuremmat kuin rajalliset kielteiset vaikutukset kilpailuun. Jos vaihtoehtoinen sijaintipaikka on ETA-alueella, valvontaviranomainen on kuitenkin erityisen huolestunut vaihtoehtoiseen sijaintipaikkaan liittyvistä kielteisistä vaikutuksista. Jos tuki näin ollen johtaa kappaleissa 117 ja 118 kuvailtuihin selviin kielteisiin vaikutuksiin, on epätodennäköistä, että mahdolliset myönteiset vaikutukset kompensoivat kielteiset vaikutukset, ja tuen ei todennäköisesti katsota soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan.

5.6.5   Toimintatukiohjelmat

Toimintatukiohjelmat

| 135. | Jos tuki on välttämätön ja oikeasuhteinen kohdassa 5.1.3 esitetyn aluekehityksen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämisen saavuttamiseksi, on todennäköistä, että tuen myönteiset vaikutukset kompensoivat sen kilpailuun ja ETA-valtioiden väliseen kauppaan kohdistuvat kielteiset vaikutukset. Joissain tapauksissa tuki voi kuitenkin johtaa markkinarakenteen tai toimialan tai teollisuusalan ominaispiirteiden muuttumiseen niin, että se voi merkittävästi vääristää kilpailua asettamalla markkinoille tulolle tai niiltä poistumiselle esteitä, johtamalla korvaavuusvaikutuksiin tai muuttamalla kauppavirtojen suuntaa. Näissä tapauksissa on epätodennäköistä, että myönteiset vaikutukset kompensoivat havaitut kielteiset vaikutukset. |
| --- | --- |

135.

Jos tuki on välttämätön ja oikeasuhteinen kohdassa 5.1.3 esitetyn aluekehityksen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämisen saavuttamiseksi, on todennäköistä, että tuen myönteiset vaikutukset kompensoivat sen kilpailuun ja ETA-valtioiden väliseen kauppaan kohdistuvat kielteiset vaikutukset. Joissain tapauksissa tuki voi kuitenkin johtaa markkinarakenteen tai toimialan tai teollisuusalan ominaispiirteiden muuttumiseen niin, että se voi merkittävästi vääristää kilpailua asettamalla markkinoille tulolle tai niiltä poistumiselle esteitä, johtamalla korvaavuusvaikutuksiin tai muuttamalla kauppavirtojen suuntaa. Näissä tapauksissa on epätodennäköistä, että myönteiset vaikutukset kompensoivat havaitut kielteiset vaikutukset.

5.7   Avoimuus

Avoimuus

| 136. | ETA:n EFTA-valtioiden on julkaistava seuraavat tiedot Euroopan komission valtiontukien avoimuusmoduulissa (61) tai kattavalla valtiontukisivustolla kansallisella tai alueellisella tasolla:






  1) | yksittäisen tuen myöntämistä koskevan päätöksen tai hyväksytyn tukiohjelman ja sen täytäntöönpanosääntöjen koko teksti tai linkki siihen; |
| --- | --- | --- |

136.

ETA:n EFTA-valtioiden on julkaistava seuraavat tiedot Euroopan komission valtiontukien avoimuusmoduulissa (61

1)

yksittäisen tuen myöntämistä koskevan päätöksen tai hyväksytyn tukiohjelman ja sen täytäntöönpanosääntöjen koko teksti tai linkki siihen;

| 2) | tiedot kustakin myönnetystä yli 100 000 euron suuruisesta yksittäisestä tuesta liitteessä VIII esitetyn rakenteen mukaisesti. |
| --- | --- |

2)

tiedot kustakin myönnetystä yli 100 000 euron suuruisesta yksittäisestä tuesta liitteessä VIII esitetyn rakenteen mukaisesti.

| 137. | Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeille myönnetyn tuen osalta kappaleessa 136 tarkoitetut tiedot on julkaistava sen ETA-valtion verkkosivustolla, jossa kyseessä oleva hallintoviranomainen (62) sijaitsee. Yhteistyöhön osallistuvat ETA-valtiot voivat vaihtoehtoisesti päättää, että niistä kukin julkaisee omalla alueellaan toteutettuja tukitoimenpiteitä koskevat tiedot verkkosivustollaan. |
| --- | --- |

137.

Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeille myönnetyn tuen osalta kappaleessa 136 tarkoitetut tiedot on julkaistava sen ETA-valtion verkkosivustolla, jossa kyseessä oleva hallintoviranomainen (62

| 138. | ETA:n EFTA-valtioiden on järjestettävä kappaleessa 136 tarkoitetut kattavat valtiontukien verkkosivustonsa siten, että tiedot löytyvät helposti. Tiedot on julkaistava sellaisessa avoimessa taulukkodatamuodossa, joka mahdollistaa hakujen tekemisen sekä tietojen poimimisen, lataamisen ja julkaisemisen helposti internetissä, esimerkiksi csv- tai xml-muodossa. Verkkosivuston on oltava suuren yleisön käytettävissä ilman rajoituksia, kuten käyttäjän aikaisempaa rekisteröitymistä. |
| --- | --- |

138.

ETA:n EFTA-valtioiden on järjestettävä kappaleessa 136 tarkoitetut kattavat valtiontukien verkkosivustonsa siten, että tiedot löytyvät helposti. Tiedot on julkaistava sellaisessa avoimessa taulukkodatamuodossa, joka mahdollistaa hakujen tekemisen sekä tietojen poimimisen, lataamisen ja julkaisemisen helposti internetissä, esimerkiksi csv- tai xml-muodossa. Verkkosivuston on oltava suuren yleisön käytettävissä ilman rajoituksia, kuten käyttäjän aikaisempaa rekisteröitymistä.

| 139. | Veroetuuksiin perustuvien ohjelmien tapauksessa kappaleen 136 kohdan 2 edellytysten katsotaan täyttyvän, jos ETA:n EFTA-valtiot julkaisevat vaaditut tiedot yksittäisistä tukimääristä seuraavia vaihteluvälejä käyttäen (miljoonaa euroa): | 0,1–0,5; |
| --- | --- | --- |

139.

Veroetuuksiin perustuvien ohjelmien tapauksessa kappaleen 136 kohdan 2 edellytysten katsotaan täyttyvän, jos ETA:n EFTA-valtiot julkaisevat vaaditut tiedot yksittäisistä tukimääristä seuraavia vaihteluvälejä käyttäen (miljoonaa euroa):

0,1–0,5;

| | 0,5–1; |
| --- | --- |

0,5–1;

| | 1–2; |
| --- | --- |

1–2;

| | 2–5; |
| --- | --- |

2–5;

| | 5–10; |
| --- | --- |

5–10;

| | 10–30; |
| --- | --- |

10–30;

| | 30–60; |
| --- | --- |

30–60;

| | 60–100; |
| --- | --- |

60–100;

| | 100–250; sekä |
| --- | --- |

100–250; sekä

| | 250 ja sitä suuremmat. |
| --- | --- |

250 ja sitä suuremmat.

| 140. | Kappaleen 136 kohdassa 2 mainitut tiedot on julkaistava kuuden kuukauden kuluessa tuen myöntämisestä. Veroetuutena myönnettävän tuen tapauksessa tiedot on julkaistava vuoden kuluessa veroilmoituksen määräpäivästä (63). Jos on kyse sääntöjenvastaisesta tuesta, jonka todetaan myöhemmin soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan, ETA:n EFTA-valtioiden on julkaistava nämä tiedot jälkikäteen kuuden kuukauden kuluessa valvontaviranomaisen päätöksen päivämäärästä. ETA-sopimuksen mukaisten valtiontukisääntöjen täytäntöönpanon valvonnan mahdollistamiseksi tiedot on asetettava saataville vähintään 10 vuoden ajaksi tuen myöntämisestä. |
| --- | --- |

140.

Kappaleen 136 kohdassa 2 mainitut tiedot on julkaistava kuuden kuukauden kuluessa tuen myöntämisestä. Veroetuutena myönnettävän tuen tapauksessa tiedot on julkaistava vuoden kuluessa veroilmoituksen määräpäivästä (63

| 141. | Valvontaviranomainen julkaisee verkkosivustollaan linkit kappaleessa 136 tarkoitetuille valtiontukisivustoille. |
| --- | --- |

141.

Valvontaviranomainen julkaisee verkkosivustollaan linkit kappaleessa 136 tarkoitetuille valtiontukisivustoille.

6.   ARVIOINTI

ARVIOINTI

| 142. | Varmistaakseen, että kilpailun ja kaupan vääristyminen on rajallista, valvontaviranomainen voi edellyttää, että kappaleessa 143 tarkoitetuille tukiohjelmille tehdään jälkiarviointi. Arvioinnit tehdään tukiohjelmille, joissa mahdollinen kilpailun vääristyminen on erityisen suurta, eli ne voivat uhata rajoittaa tai vääristää kilpailua merkittävästi, jos niiden täytäntöönpanoa ei tarkisteta hyvissä ajoin. |
| --- | --- |

142.

Varmistaakseen, että kilpailun ja kaupan vääristyminen on rajallista, valvontaviranomainen voi edellyttää, että kappaleessa 143 tarkoitetuille tukiohjelmille tehdään jälkiarviointi. Arvioinnit tehdään tukiohjelmille, joissa mahdollinen kilpailun vääristyminen on erityisen suurta, eli ne voivat uhata rajoittaa tai vääristää kilpailua merkittävästi, jos niiden täytäntöönpanoa ei tarkisteta hyvissä ajoin.

| 143. | Jälkiarviointeja saatetaan edellyttää tukiohjelmissa, joiden budjetti on suuri tai joihin sisältyy uusia ominaispiirteitä, tai kun on odotettavissa merkittäviä markkinoihin, teknologiaan tai sääntelyyn liittyviä muutoksia. Arviointeja edellytetään joka tapauksessa ohjelmissa, joissa valtiontukibudjetti tai kirjatut menot ovat jonakin vuotena yli 150 miljoonaa euroa tai koko niiden keston aikana yli 750 miljoonaa euroa. Viimeksi mainittu tarkoittaa ohjelman ja mahdollisten sitä edeltävien ohjelmien, joilla on vastaava tavoite ja maantieteellinen alue, yhdistettyä kestoa alkaen 1. tammikuuta 2022. Ottaen huomioon arvioinnin tavoitteet ja sen, että vältetään kohtuuttoman hallinnollisen rasituksen kohdistuminen ETA:n EFTA-valtioihin, jälkiarvioinnit ovat välttämättömiä vain silloin, kun tukiohjelman kokonaiskesto ylittää kolme vuotta alkaen 1. tammikuuta 2022. |
| --- | --- |

143.

Jälkiarviointeja saatetaan edellyttää tukiohjelmissa, joiden budjetti on suuri tai joihin sisältyy uusia ominaispiirteitä, tai kun on odotettavissa merkittäviä markkinoihin, teknologiaan tai sääntelyyn liittyviä muutoksia. Arviointeja edellytetään joka tapauksessa ohjelmissa, joissa valtiontukibudjetti tai kirjatut menot ovat jonakin vuotena yli 150 miljoonaa euroa tai koko niiden keston aikana yli 750 miljoonaa euroa. Viimeksi mainittu tarkoittaa ohjelman ja mahdollisten sitä edeltävien ohjelmien, joilla on vastaava tavoite ja maantieteellinen alue, yhdistettyä kestoa alkaen 1. tammikuuta 2022. Ottaen huomioon arvioinnin tavoitteet ja sen, että vältetään kohtuuttoman hallinnollisen rasituksen kohdistuminen ETA:n EFTA-valtioihin, jälkiarvioinnit ovat välttämättömiä vain silloin, kun tukiohjelman kokonaiskesto ylittää kolme vuotta alkaen 1. tammikuuta 2022.

| 144. | Jälkiarviointia koskevasta vaatimuksesta voidaan luopua niissä tukiohjelmissa, jotka seuraavat välittömästi ohjelmaa, jolla on ollut samanlainen tavoite ja maantieteellinen alue ja jolle on tehty arviointi, josta on laadittu lopullinen arviointikertomus valvontaviranomaisen hyväksymän arviointisuunnitelman mukaisesti ja josta ei ole saatu kielteisiä tuloksia. Jos ohjelman lopullinen arviointikertomus ei ole hyväksytyn arviointisuunnitelman mukainen, ohjelma on keskeytettävä välittömästi. |
| --- | --- |

144.

Jälkiarviointia koskevasta vaatimuksesta voidaan luopua niissä tukiohjelmissa, jotka seuraavat välittömästi ohjelmaa, jolla on ollut samanlainen tavoite ja maantieteellinen alue ja jolle on tehty arviointi, josta on laadittu lopullinen arviointikertomus valvontaviranomaisen hyväksymän arviointisuunnitelman mukaisesti ja josta ei ole saatu kielteisiä tuloksia. Jos ohjelman lopullinen arviointikertomus ei ole hyväksytyn arviointisuunnitelman mukainen, ohjelma on keskeytettävä välittömästi.

| 145. | Arvioinnissa olisi pyrittävä tarkistamaan, onko tukiohjelman ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvuuden taustalla olevat oletukset ja edellytykset täytetty, erityisesti tukitoimenpiteen välttämättömyys ja tehokkuus sen yleisten ja erityisten tavoitteiden perusteella. Siinä olisi arvioitava myös ohjelman vaikutusta kilpailuun ja kauppaan. |
| --- | --- |

145.

Arvioinnissa olisi pyrittävä tarkistamaan, onko tukiohjelman ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvuuden taustalla olevat oletukset ja edellytykset täytetty, erityisesti tukitoimenpiteen välttämättömyys ja tehokkuus sen yleisten ja erityisten tavoitteiden perusteella. Siinä olisi arvioitava myös ohjelman vaikutusta kilpailuun ja kauppaan.

| 146. | Olennainen osa valvontaviranomaisen tekemää ohjelman arviointia on arviointisuunnitelman luonnos, joka ETA:n EFTA-valtioiden on ilmoitettava kappaleen 143 mukaisen arviointivaatimuksen piiriin kuuluvista tukiohjelmista seuraavasti:






  1) | yhdessä tukiohjelman kanssa, jos ohjelman valtiontukibudjetti on jonakin vuotena yli 150 miljoonaa euroa tai ohjelman koko keston aikana yli 750 miljoonaa euroa; |
| --- | --- | --- |

146.

Olennainen osa valvontaviranomaisen tekemää ohjelman arviointia on arviointisuunnitelman luonnos, joka ETA:n EFTA-valtioiden on ilmoitettava kappaleen 143 mukaisen arviointivaatimuksen piiriin kuuluvista tukiohjelmista seuraavasti:

1)

yhdessä tukiohjelman kanssa, jos ohjelman valtiontukibudjetti on jonakin vuotena yli 150 miljoonaa euroa tai ohjelman koko keston aikana yli 750 miljoonaa euroa;

| 2) | 30 työpäivän kuluessa merkittävästä muutoksesta, joka kasvattaa ohjelman budjetin jonakin vuotena yli 150 miljoonaan euroon tai ohjelman koko keston aikana 750 miljoonaan euroon; |
| --- | --- |

2)

30 työpäivän kuluessa merkittävästä muutoksesta, joka kasvattaa ohjelman budjetin jonakin vuotena yli 150 miljoonaan euroon tai ohjelman koko keston aikana 750 miljoonaan euroon;

| 3) | 30 työpäivän kuluessa siitä, kun ohjelman viralliseen tilinpäätökseen on kirjattu yli 150 miljoonan euron menot joltakin vuodelta. |
| --- | --- |

3)

30 työpäivän kuluessa siitä, kun ohjelman viralliseen tilinpäätökseen on kirjattu yli 150 miljoonan euron menot joltakin vuodelta.

| 147. | Arviointisuunnitelman luonnoksen on oltava valvontaviranomaisen esittämien yhteisten menetelmällisten periaatteiden mukainen (64). ETA:n EFTA-valtioiden on julkaistava valvontaviranomaisen hyväksymä arviointisuunnitelma. |
| --- | --- |

147.

Arviointisuunnitelman luonnoksen on oltava valvontaviranomaisen esittämien yhteisten menetelmällisten periaatteiden mukainen (64

| 148. | Jälkiarvioinnin tekijän on oltava tuen myöntävästä viranomaisesta riippumaton asiantuntija, ja arviointi on tehtävä arviointisuunnitelman mukaisesti. Jokaiseen arviointiin on sisällyttävä vähintään yksi väliarviointikertomus ja yksi lopullinen arviointikertomus. ETA:n EFTA-valtioiden on julkaistava molemmat kertomukset. |
| --- | --- |

148.

Jälkiarvioinnin tekijän on oltava tuen myöntävästä viranomaisesta riippumaton asiantuntija, ja arviointi on tehtävä arviointisuunnitelman mukaisesti. Jokaiseen arviointiin on sisällyttävä vähintään yksi väliarviointikertomus ja yksi lopullinen arviointikertomus. ETA:n EFTA-valtioiden on julkaistava molemmat kertomukset.

| 149. | Jälkiarviointikertomus on toimitettava valvontaviranomaiselle riittävän ajoissa, jotta valvontaviranomainen voi arvioida tukijärjestelmän voimassaolon mahdollista jatkamista, ja viimeistään yhdeksän kuukautta ennen sen voimassaolon päättymistä. Kyseistä aikaa voidaan lyhentää ohjelmissa, joihin kohdistuu arviointivaatimus niiden kahden viimeisen toteutusvuoden aikana. Arvioinnin tarkka laajuus ja järjestelyt määritetään tukiohjelman hyväksymispäätöksessä. Kaikkia myöhempiä tukitoimenpiteitä, joilla on vastaava tavoite, koskevissa ilmoituksissa on kuvailtava, miten arvioinnin tulokset on otettu huomioon. |
| --- | --- |

149.

Jälkiarviointikertomus on toimitettava valvontaviranomaiselle riittävän ajoissa, jotta valvontaviranomainen voi arvioida tukijärjestelmän voimassaolon mahdollista jatkamista, ja viimeistään yhdeksän kuukautta ennen sen voimassaolon päättymistä. Kyseistä aikaa voidaan lyhentää ohjelmissa, joihin kohdistuu arviointivaatimus niiden kahden viimeisen toteutusvuoden aikana. Arvioinnin tarkka laajuus ja järjestelyt määritetään tukiohjelman hyväksymispäätöksessä. Kaikkia myöhempiä tukitoimenpiteitä, joilla on vastaava tavoite, koskevissa ilmoituksissa on kuvailtava, miten arvioinnin tulokset on otettu huomioon.

7.   ALUETUKIKARTAT

ALUETUKIKARTAT

| 150. | Valvontaviranomainen esittää tässä jaksossa perusteet, joiden pohjalta voidaan määrittää ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan edellytysten mukaiset alueet. Alueiden, jotka täyttävät kyseiset edellytykset ja jotka ETA:n EFTA-valtiot haluavat nimetä a- tai c-alueiksi (65), on käytävä ilmi aluetukikartasta, josta on ilmoitettava valvontaviranomaiselle ja joka tämän on hyväksyttävä ennen kuin alueellista tukea voidaan myöntää kyseisillä alueilla sijaitseville yrityksille. |
| --- | --- |

150.

Valvontaviranomainen esittää tässä jaksossa perusteet, joiden pohjalta voidaan määrittää ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan edellytysten mukaiset alueet. Alueiden, jotka täyttävät kyseiset edellytykset ja jotka ETA:n EFTA-valtiot haluavat nimetä a- tai c-alueiksi (65

| 151. | Aluetukikartoissa on myös määritettävä kyseisiin alueisiin hyväksytyn kartan voimassaoloaikana sovellettavat tuen enimmäisintensiteetit. |
| --- | --- |

151.

Aluetukikartoissa on myös määritettävä kyseisiin alueisiin hyväksytyn kartan voimassaoloaikana sovellettavat tuen enimmäisintensiteetit.

| 152. | Kun harkinnanvaraisia tukitoimenpiteitä koskevat tukihakemukset on jätetty jo ennen kartan voimaantuloa, alkuperäisessä tukihakemuksessa määriteltyä ”tarpeelliseksi katsottua tuen määrää” ei pidä muuttaa takautuvasti hankkeen töiden aloittamisen jälkeen näiden suuntaviivojen perusteella mahdollisesti saatavilla olevan korkeamman tuki-intensiteetin perustelemiseksi, jotta tuen kannustava vaikutus säilyy. |
| --- | --- |

152.

Kun harkinnanvaraisia tukitoimenpiteitä koskevat tukihakemukset on jätetty jo ennen kartan voimaantuloa, alkuperäisessä tukihakemuksessa määriteltyä ”tarpeelliseksi katsottua tuen määrää” ei pidä muuttaa takautuvasti hankkeen töiden aloittamisen jälkeen näiden suuntaviivojen perusteella mahdollisesti saatavilla olevan korkeamman tuki-intensiteetin perustelemiseksi, jotta tuen kannustava vaikutus säilyy.

| 153. | Näiden suuntaviivojen perusteella saatavilla olevaa tuen enimmäisintensiteettiä voidaan soveltaa veroetuuksiin perustuvissa automaattisissa tukijärjestelmissä vain hankkeisiin, jotka on aloitettu päivänä, jona kyseisen tuen enimmäisintensiteetin korotusta alettiin soveltaa kansallisten sääntöjen mukaisesti, tai tämän päivän jälkeen. Hankkeisiin, jotka on aloitettu ennen kyseistä päivää, sovelletaan edelleen edellisen aluetukikartan nojalla hyväksyttyä tuen enimmäisintensiteettiä. |
| --- | --- |

153.

Näiden suuntaviivojen perusteella saatavilla olevaa tuen enimmäisintensiteettiä voidaan soveltaa veroetuuksiin perustuvissa automaattisissa tukijärjestelmissä vain hankkeisiin, jotka on aloitettu päivänä, jona kyseisen tuen enimmäisintensiteetin korotusta alettiin soveltaa kansallisten sääntöjen mukaisesti, tai tämän päivän jälkeen. Hankkeisiin, jotka on aloitettu ennen kyseistä päivää, sovelletaan edelleen edellisen aluetukikartan nojalla hyväksyttyä tuen enimmäisintensiteettiä.

7.1   Alueelliseen tukeen oikeutettujen alueiden väestökattavuus

Alueelliseen tukeen oikeutettujen alueiden väestökattavuus

| 154. | Koska aluetuen myöntäminen on poikkeus Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätystä yleisestä valtiontukikiellosta, komissio katsoo, että EU27:n a- ja c-alueiden yhteenlasketun väestömäärän on oltava pienempi kuin ei-nimettyjen alueiden. Nimettyjen EU27:n alueiden kokonaisväestökattavuuden olisi sen vuoksi oltava vähemmän kuin 50 prosenttia EU27:n väestömäärästä. |
| --- | --- |

154.

Koska aluetuen myöntäminen on poikkeus Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätystä yleisestä valtiontukikiellosta, komissio katsoo, että EU27:n a- ja c-alueiden yhteenlasketun väestömäärän on oltava pienempi kuin ei-nimettyjen alueiden. Nimettyjen EU27:n alueiden kokonaisväestökattavuuden olisi sen vuoksi oltava vähemmän kuin 50 prosenttia EU27:n väestömäärästä.

| 155. | Alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa vuosille 2014–2020 (66) komissio asetti a- ja c-alueiden kokonaiskattavuudeksi 47 prosenttia EU28:n väestöstä. Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan erottua EU:sta komissio katsoo, että EU27:n kokonaisväestökattavuuden lisääminen 48 prosenttiin on asianmukaista. |
| --- | --- |

155.

Alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa vuosille 2014–2020 (66

| 156. | Näin ollen voimassa olevissa alueellisia valtiontukia koskevissa komission suuntaviivoissa (67) jäsenvaltioiden a- ja c-alueiden enimmäiskattavuudeksi on asetettu 48 prosenttia EU27:n väestöstä. |
| --- | --- |

156.

Näin ollen voimassa olevissa alueellisia valtiontukia koskevissa komission suuntaviivoissa (67

| 156 a. | Valvontaviranomainen yhtyy komission näkemykseen. Näin ollen näissä suuntaviivoissa olisi vahvistettava vastaava kokonaiskattavuuden enimmäismäärä koko ETA-alueelle, johon ETA:n EFTA-valtiot kuuluvat. Tämä ETA-alueen kattava enimmäismäärä saadaan lisäämällä ETA:n EFTA-valtioiden väestömäärä komission suuntaviivoissa vahvistettuun enimmäiskattavuutta koskevaan laskelmaan. Näin ollen kaikkien a- ja c-alueiden enimmäiskattavuudeksi on näissä suuntaviivoissa asetettu 48 prosenttia ETA-alueen kokonaisväestöstä Eurostatin vuoden 2018 tietojen perusteella. |
| --- | --- |

156 a.

Valvontaviranomainen yhtyy komission näkemykseen. Näin ollen näissä suuntaviivoissa olisi vahvistettava vastaava kokonaiskattavuuden enimmäismäärä koko ETA-alueelle, johon ETA:n EFTA-valtiot kuuluvat. Tämä ETA-alueen kattava enimmäismäärä saadaan lisäämällä ETA:n EFTA-valtioiden väestömäärä komission suuntaviivoissa vahvistettuun enimmäiskattavuutta koskevaan laskelmaan. Näin ollen kaikkien a- ja c-alueiden enimmäiskattavuudeksi on näissä suuntaviivoissa asetettu 48 prosenttia ETA-alueen kokonaisväestöstä Eurostatin vuoden 2018 tietojen perusteella.

7.2   ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeus

ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeus

| 157. | ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määrätään, että ”tukea taloudellisen kehityksen edistämiseksi alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma” voidaan pitää ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvana. Unionin tuomioistuimen mukaan se, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa käytetään poikkeuksesta määrättäessä ilmaisuja ”poikkeuksellinen” ja ”vakava”, osoittaa, että mainittu alakohta koskee vain sellaisia alueita, joilla taloudellinen tilanne on äärimmäisen epäsuotuisa, kun sitä verrataan koko unioniin (68). |
| --- | --- |

157.

ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määrätään, että ”tukea taloudellisen kehityksen edistämiseksi alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma” voidaan pitää ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvana. Unionin tuomioistuimen mukaan se, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa käytetään poikkeuksesta määrättäessä ilmaisuja ”poikkeuksellinen” ja ”vakava”, osoittaa, että mainittu alakohta koskee vain sellaisia alueita, joilla taloudellinen tilanne on äärimmäisen epäsuotuisa, kun sitä verrataan koko unioniin (68

| 158. | Valvontaviranomainen katsoo, että ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määrätyt edellytykset täyttyvät niiden tason 2 tilastoalueiden osalta, joiden bruttokansantuote (BKT) asukasta kohden on enintään 75 prosenttia ETA:n keskiarvosta (69). |
| --- | --- |

158.

Valvontaviranomainen katsoo, että ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määrätyt edellytykset täyttyvät niiden tason 2 tilastoalueiden osalta, joiden bruttokansantuote (BKT) asukasta kohden on enintään 75 prosenttia ETA:n keskiarvosta (69

| 159. | Näin ollen ETA:n EFTA-valtiot voivat nimetä seuraavat alueet a-alueiksi:






  1) | Tason 2 tilastoalueet, joiden BKT asukasta kohden ostovoimastandardina (70) ilmaistuna on enintään 75 prosenttia ETA:n keskiarvosta (perustuen niiden kolmen viimeisen vuoden keskiarvoon, joilta Eurostatin tiedot ovat saatavilla (71); |
| --- | --- | --- |

159.

Näin ollen ETA:n EFTA-valtiot voivat nimetä seuraavat alueet a-alueiksi:

1)

Tason 2 tilastoalueet, joiden BKT asukasta kohden ostovoimastandardina (70) ilmaistuna on enintään 75 prosenttia ETA:n keskiarvosta (perustuen niiden kolmen viimeisen vuoden keskiarvoon, joilta Eurostatin tiedot ovat saatavilla (71);

70

71

| 2) | [...]. |
| --- | --- |

2)

[...].

| 160. | Kunkin ETA:n EFTA-valtion tukikelpoiset a-alueet on lueteltu liitteessä I. Yksikään ETA:n EFTA-valtioiden alue ei täyttänyt ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määrätyn poikkeuksen edellytyksiä silloin, kun nämä suuntaviivat hyväksyttiin. |
| --- | --- |

160.

Kunkin ETA:n EFTA-valtion tukikelpoiset a-alueet on lueteltu liitteessä I. Yksikään ETA:n EFTA-valtioiden alue ei täyttänyt ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määrätyn poikkeuksen edellytyksiä silloin, kun nämä suuntaviivat hyväksyttiin.

7.3   ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeus

ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeus

| 161. | ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvana voidaan pitää ”tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseksi, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”. Yhteisöjen tuomioistuimen mukaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeuksessa sallitaan tiettyjen alueiden kehittäminen, mitä ei rajoiteta 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetuilla taloudellisilla edellytyksillä, jos tuki ”ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”. Tämä määräys antaa komissiolle toimivallan hyväksyä tuen taloudellisen kehityksen edistämiseen sellaisilla jäsenvaltion alueilla, jotka ovat epäedullisessa asemassa kansalliseen keskiarvoon nähden (72). Valvontaviranomainen katsoo, että sama pätee ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohtaan. |
| --- | --- |

161.

ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvana voidaan pitää ”tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseksi, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”. Yhteisöjen tuomioistuimen mukaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeuksessa sallitaan tiettyjen alueiden kehittäminen, mitä ei rajoiteta 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetuilla taloudellisilla edellytyksillä, jos tuki ”ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”. Tämä määräys antaa komissiolle toimivallan hyväksyä tuen taloudellisen kehityksen edistämiseen sellaisilla jäsenvaltion alueilla, jotka ovat epäedullisessa asemassa kansalliseen keskiarvoon nähden (72

| 162. | C-alueiden enimmäisväestökattavuus ETA-alueella, jäljempänä ’c-väestökattavuus’, saadaan vähentämällä ETA:n tukikelpoisten a-alueiden väestömäärä kappaleen 156 a mukaisesta koko ETA-alueen enimmäisväestökattavuudesta. |
| --- | --- |

162.

C-alueiden enimmäisväestökattavuus ETA-alueella, jäljempänä ’c-väestökattavuus’, saadaan vähentämällä ETA:n tukikelpoisten a-alueiden väestömäärä kappaleen 156 a mukaisesta koko ETA-alueen enimmäisväestökattavuudesta.

| 163. | C-alueita on kahdenlaisia:






  1) | alueet, jotka täyttävät tietyt määritetyt edellytykset ja jotka ETA:n EFTA-valtio voi sen vuoksi nimetä c-alueiksi ilman lisäperusteluja, jäljempänä ’ennalta määritellyt c-alueet’; |
| --- | --- | --- |

163.

C-alueita on kahdenlaisia:

1)

alueet, jotka täyttävät tietyt määritetyt edellytykset ja jotka ETA:n EFTA-valtio voi sen vuoksi nimetä c-alueiksi ilman lisäperusteluja, jäljempänä ’ennalta määritellyt c-alueet’;

| 2) | alueet, jotka ETA:n EFTA-valtio voi oman harkintansa mukaan nimetä c-alueiksi sillä edellytyksellä, että se osoittaa kyseisten alueiden täyttävän tietyt sosioekonomiset kriteerit, jäljempänä ’ennalta määrittelemättömät c-alueet’. |
| --- | --- |

2)

alueet, jotka ETA:n EFTA-valtio voi oman harkintansa mukaan nimetä c-alueiksi sillä edellytyksellä, että se osoittaa kyseisten alueiden täyttävän tietyt sosioekonomiset kriteerit, jäljempänä ’ennalta määrittelemättömät c-alueet’.

7.3.1   Ennalta määritellyt c-alueet

Ennalta määritellyt c-alueet

7.3.1.1   C-väestökattavuuden jakaminen ennalta määritellyille c-alueille

C-väestökattavuuden jakaminen ennalta määritellyille c-alueille

| 164. | [...] (73). |
| --- | --- |

164.

[...] (73

| 165. | Valvontaviranomainen katsoo, että ETA:n EFTA-valtioiden c-väestökattavuuden on oltava riittävä, jotta c-alueiksi voidaan nimetä alueet, joiden väestötiheys on alhainen. |
| --- | --- |

165.

Valvontaviranomainen katsoo, että ETA:n EFTA-valtioiden c-väestökattavuuden on oltava riittävä, jotta c-alueiksi voidaan nimetä alueet, joiden väestötiheys on alhainen.

| 166. | Seuraavat alueet katsotaan ennalta määritellyiksi c-alueiksi:






  1) | [...]; |
| --- | --- | --- |

166.

Seuraavat alueet katsotaan ennalta määritellyiksi c-alueiksi:

1)

[...];

| 2) | harvaan asutut alueet: Tason 2 tilastoalueet, joilla on vähemmän kuin 8 asukasta neliökilometrillä, tai tason 3 tilastoalueet, joilla on vähemmän kuin 12,5 asukasta neliökilometrillä (perustuen Eurostatin tietoihin väestötiheydestä vuonna 2018). |
| --- | --- |

2)

harvaan asutut alueet: Tason 2 tilastoalueet, joilla on vähemmän kuin 8 asukasta neliökilometrillä, tai tason 3 tilastoalueet, joilla on vähemmän kuin 12,5 asukasta neliökilometrillä (perustuen Eurostatin tietoihin väestötiheydestä vuonna 2018).

| 167. | Ennalta määritellyn c-väestökattavuuden jako kunkin ETA:n EFTA-valtion osalta esitetään liitteessä I. Tätä väestökattavuusjakoa voidaan käyttää vain ennalta määriteltyjen c-alueiden nimeämiseen. |
| --- | --- |

167.

Ennalta määritellyn c-väestökattavuuden jako kunkin ETA:n EFTA-valtion osalta esitetään liitteessä I. Tätä väestökattavuusjakoa voidaan käyttää vain ennalta määriteltyjen c-alueiden nimeämiseen.

7.3.1.2   Ennalta määriteltyjen c-alueiden nimeäminen

Ennalta määriteltyjen c-alueiden nimeäminen

| 168. | ETA:n EFTA-valtiot voivat nimetä c-alueiksi kappaleessa 166 tarkoitetut ennalta määritellyt c-alueet. |
| --- | --- |

168.

ETA:n EFTA-valtiot voivat nimetä c-alueiksi kappaleessa 166 tarkoitetut ennalta määritellyt c-alueet.

| 169. | Harvaan asuttujen alueiden osalta ETA:n EFTA-valtioiden olisi periaatteessa nimettävä c-alueiksi tason 2 tilastoalueet, joilla on vähemmän kuin 8 asukasta neliökilometrillä, tai tason 3 tilastoalueet, joilla on vähemmän kuin 12,5 asukasta neliökilometrillä. ETA:n EFTA-valtiot voivat kuitenkin nimetä osia tason 3 tilastoalueista, joilla on vähemmän kuin 12,5 asukasta neliökilometrillä, tai muita kyseisten tason 3 tilastoalueiden viereisiä yhtenäisiä alueita, jos näillä alueilla on vähemmän kuin 12,5 asukasta neliökilometrillä. Hyvin harvaan asuttujen alueiden osalta ETA:n EFTA-valtiot voivat nimetä tason 2 tilastoalueita, joilla on vähemmän kuin 8 asukasta neliökilometrillä, tai muita kyseisten tason 2 tilastoalueiden viereisiä alueita, jos näillä alueilla on vähemmän kuin 8 asukasta neliökilometrillä eikä hyvin harvaan asuttujen alueiden ja harvaan asuttujen alueiden väestö yhdessä ylitä kappaleessa 167 tarkoitettua c-väestökattavuutta. |
| --- | --- |

169.

Harvaan asuttujen alueiden osalta ETA:n EFTA-valtioiden olisi periaatteessa nimettävä c-alueiksi tason 2 tilastoalueet, joilla on vähemmän kuin 8 asukasta neliökilometrillä, tai tason 3 tilastoalueet, joilla on vähemmän kuin 12,5 asukasta neliökilometrillä. ETA:n EFTA-valtiot voivat kuitenkin nimetä osia tason 3 tilastoalueista, joilla on vähemmän kuin 12,5 asukasta neliökilometrillä, tai muita kyseisten tason 3 tilastoalueiden viereisiä yhtenäisiä alueita, jos näillä alueilla on vähemmän kuin 12,5 asukasta neliökilometrillä. Hyvin harvaan asuttujen alueiden osalta ETA:n EFTA-valtiot voivat nimetä tason 2 tilastoalueita, joilla on vähemmän kuin 8 asukasta neliökilometrillä, tai muita kyseisten tason 2 tilastoalueiden viereisiä alueita, jos näillä alueilla on vähemmän kuin 8 asukasta neliökilometrillä eikä hyvin harvaan asuttujen alueiden ja harvaan asuttujen alueiden väestö yhdessä ylitä kappaleessa 167 tarkoitettua c-väestökattavuutta.

7.3.2   Ennalta määrittelemättömät c-alueet

Ennalta määrittelemättömät c-alueet

7.3.2.1   Menetelmä ennalta määrittelemättömän c-väestökattavuuden jakamiseksi ETA:n EFTA-valtioiden kesken

Menetelmä ennalta määrittelemättömän c-väestökattavuuden jakamiseksi ETA:n EFTA-valtioiden kesken

| 170. | Ennalta määrittelemättömien c-alueiden enimmäisväestökattavuus ETA-alueella saadaan vähentämällä EU27:n ja ETA:n EFTA-valtioiden tukikelpoisten a-alueiden ja ennalta määriteltyjen c-alueiden väestömäärä kappaleen 156 a mukaisesta koko ETA-alueen enimmäisväestökattavuudesta. Ennalta määrittelemätön c-väestökattavuus jaetaan ETA:n EFTA-valtioiden kesken soveltaen liitteessä III esitettyä menetelmää. |
| --- | --- |

170.

Ennalta määrittelemättömien c-alueiden enimmäisväestökattavuus ETA-alueella saadaan vähentämällä EU27:n ja ETA:n EFTA-valtioiden tukikelpoisten a-alueiden ja ennalta määriteltyjen c-alueiden väestömäärä kappaleen 156 a mukaisesta koko ETA-alueen enimmäisväestökattavuudesta. Ennalta määrittelemätön c-väestökattavuus jaetaan ETA:n EFTA-valtioiden kesken soveltaen liitteessä III esitettyä menetelmää.

7.3.2.2   Suojatoimenpiteet ja vähimmäisväestökattavuus

Suojatoimenpiteet ja vähimmäisväestökattavuus

| 171. | Jotta voitaisiin varmistaa jatkuvuus aluetukikartoissa ja kaikkien jäsenvaltioiden vähimmäistoimintamahdollisuudet, komissio katsoo, ettei minkään jäsenvaltion pitäisi menettää yli 30:ä prosenttia kokonaisväestökattavuudestaan kauteen 2017–2020 verrattuna ja että kaikilla jäsenvaltioilla olisi oltava vähimmäisväestökattavuus. |
| --- | --- |

171.

Jotta voitaisiin varmistaa jatkuvuus aluetukikartoissa ja kaikkien jäsenvaltioiden vähimmäistoimintamahdollisuudet, komissio katsoo, ettei minkään jäsenvaltion pitäisi menettää yli 30:ä prosenttia kokonaisväestökattavuudestaan kauteen 2017–2020 verrattuna ja että kaikilla jäsenvaltioilla olisi oltava vähimmäisväestökattavuus.

| 172. | Tämän johdosta poikkeuksena komission suuntaviivojen kappaleen 156 mukaiseen koko enimmäisväestökattavuuteen komissio korotti kunkin jäsenvaltion c-väestökattavuutta niin, että






  1) | kunkin kyseessä olevan jäsenvaltion a- ja c-kokonaisväestökattavuutta ei supisteta enempää kuin 30 prosenttia verrattuna kauteen 2017–2020 (74); |
| --- | --- | --- |

172.

Tämän johdosta poikkeuksena komission suuntaviivojen kappaleen 156 mukaiseen koko enimmäisväestökattavuuteen komissio korotti kunkin jäsenvaltion c-väestökattavuutta niin, että

1)

kunkin kyseessä olevan jäsenvaltion a- ja c-kokonaisväestökattavuutta ei supisteta enempää kuin 30 prosenttia verrattuna kauteen 2017–2020 (74);

74

| 2) | kaikkien jäsenvaltioiden väestökattavuus on vähintään 7,5 prosenttia sen kansallisesta väestöstä (75). |
| --- | --- |

2)

kaikkien jäsenvaltioiden väestökattavuus on vähintään 7,5 prosenttia sen kansallisesta väestöstä (75).

75

| 172 a. | Valvontaviranomainen yhtyy komission näkemykseen. Näin ollen c-väestökattavuutta korotetaan siten, että Liechtensteinin väestökattavuus on vähintään 7,5 prosenttia maan väestöstä. |
| --- | --- |

172 a.

Valvontaviranomainen yhtyy komission näkemykseen. Näin ollen c-väestökattavuutta korotetaan siten, että Liechtensteinin väestökattavuus on vähintään 7,5 prosenttia maan väestöstä.

| 173. | Ennalta määrittelemätön c-väestökattavuus, mukaan luettuina suojatoimenpiteet ja vähimmäisväestökattavuus, esitetään kunkin ETA:n EFTA-valtion osalta liitteessä I. |
| --- | --- |

173.

Ennalta määrittelemätön c-väestökattavuus, mukaan luettuina suojatoimenpiteet ja vähimmäisväestökattavuus, esitetään kunkin ETA:n EFTA-valtion osalta liitteessä I.

7.3.2.3   Ennalta määrittelemättömien c-alueiden nimeäminen

Ennalta määrittelemättömien c-alueiden nimeäminen

| 174. | Valvontaviranomainen katsoo, että ETA:n EFTA-valtioiden c-alueiden nimeämisessä käyttämien perusteiden olisi heijastettava erilaisia tilanteita, joissa alueellisen tuen myöntäminen voi olla perusteltua. Perusteiden olisi näin ollen kohdistuttava sosioekonomisiin, maantieteellisiin tai rakenteellisiin ongelmiin, joita todennäköisesti esiintyy c-alueilla, ja niiden olisi taattava riittävässä määrin, ettei aluetuen myöntäminen vaikuta kaupankäynnin edellytyksiin yhteisen edun vastaisella tavalla. |
| --- | --- |

174.

Valvontaviranomainen katsoo, että ETA:n EFTA-valtioiden c-alueiden nimeämisessä käyttämien perusteiden olisi heijastettava erilaisia tilanteita, joissa alueellisen tuen myöntäminen voi olla perusteltua. Perusteiden olisi näin ollen kohdistuttava sosioekonomisiin, maantieteellisiin tai rakenteellisiin ongelmiin, joita todennäköisesti esiintyy c-alueilla, ja niiden olisi taattava riittävässä määrin, ettei aluetuen myöntäminen vaikuta kaupankäynnin edellytyksiin yhteisen edun vastaisella tavalla.

| 175. | ETA:n EFTA-valtiot voivat näin ollen nimetä c-alueiksi ennalta määrittelemättömät c-alueet, jotka on määritelty seuraavien kriteerien perusteella:






  1) | Arviointikriteeri 1: vierekkäiset alueet, joilla on vähintään 100 000 asukasta (76). Näiden on sijaittava sellaisilla tason 2 tai 3 tilastoalueilla, joiden






  i) | BKT asukasta kohti on alle ETA:n keskiarvon tai vastaa sitä, tai |
| --- | --- | --- | --- |

175.

ETA:n EFTA-valtiot voivat näin ollen nimetä c-alueiksi ennalta määrittelemättömät c-alueet, jotka on määritelty seuraavien kriteerien perusteella:

1)

Arviointikriteeri 1: vierekkäiset alueet, joilla on vähintään 100 000 asukasta (76). Näiden on sijaittava sellaisilla tason 2 tai 3 tilastoalueilla, joiden

76

i)

BKT asukasta kohti on alle ETA:n keskiarvon tai vastaa sitä, tai

| ii) | työttömyysaste on vähintään 115 prosenttia kansallisesta keskiarvosta (77). |
| --- | --- |

ii)

työttömyysaste on vähintään 115 prosenttia kansallisesta keskiarvosta (77).

77

| 2) | Arviointikriteeri 2: tason 3 tilastoalueet, joiden asukasmäärä on alle 100 000 ja joiden






  i) | BKT asukasta kohti on alle ETA:n keskiarvon tai vastaa sitä, tai |
| --- | --- | --- |

2)

Arviointikriteeri 2: tason 3 tilastoalueet, joiden asukasmäärä on alle 100 000 ja joiden

i)

BKT asukasta kohti on alle ETA:n keskiarvon tai vastaa sitä, tai

| ii) | työttömyysaste on vähintään 115 prosenttia kansallisesta keskiarvosta. |
| --- | --- |

ii)

työttömyysaste on vähintään 115 prosenttia kansallisesta keskiarvosta.

| 3) | Arviointikriteeri 3: saaret tai vierekkäiset alueet, joille on ominaista samanlainen maantieteellinen eristyneisyys (esimerkiksi niemimaat tai vuoristoalueet) ja joiden






  i) | BKT asukasta kohti on alle ETA:n keskiarvon tai vastaa sitä (78), tai |
| --- | --- | --- |

3)

Arviointikriteeri 3: saaret tai vierekkäiset alueet, joille on ominaista samanlainen maantieteellinen eristyneisyys (esimerkiksi niemimaat tai vuoristoalueet) ja joiden

i)

BKT asukasta kohti on alle ETA:n keskiarvon tai vastaa sitä (78), tai

78

| ii) | työttömyysaste on vähintään 115 prosenttia kansallisesta keskiarvosta (79), tai |
| --- | --- |

ii)

työttömyysaste on vähintään 115 prosenttia kansallisesta keskiarvosta (79), tai

79

| iii) | asukasmäärä on alle 5 000. |
| --- | --- |

iii)

asukasmäärä on alle 5 000.

| 4) | Arviointikriteeri 4: Tason 3 tilastoalueet tai tason 3 tilastoalueiden osat, jotka muodostavat vierekkäisiä alueita, jotka ovat a-alueen vieressä tai jotka jakavat maarajan ETA:n tai Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) ulkopuolisen maan kanssa. |
| --- | --- |

4)

Arviointikriteeri 4: Tason 3 tilastoalueet tai tason 3 tilastoalueiden osat, jotka muodostavat vierekkäisiä alueita, jotka ovat a-alueen vieressä tai jotka jakavat maarajan ETA:n tai Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) ulkopuolisen maan kanssa.

| 5) | Arviointikriteeri 5: vierekkäiset alueet, joilla on vähintään 50 000 asukasta (80) ja jotka ovat suuren rakennemuutoksen tai vakavan suhteellisen taantuman kohteena, edellyttäen, että kyseiset alueet eivät sijaitse tason 3 tilastoalueilla tai vierekkäisillä alueilla, jotka täyttävät edellytykset tulla nimetyiksi ennalta määritellyiksi alueiksi tai jotka voidaan nimetä arviointikriteerien 1–4 mukaisesti (81). |
| --- | --- |

5)

Arviointikriteeri 5: vierekkäiset alueet, joilla on vähintään 50 000 asukasta (80) ja jotka ovat suuren rakennemuutoksen tai vakavan suhteellisen taantuman kohteena, edellyttäen, että kyseiset alueet eivät sijaitse tason 3 tilastoalueilla tai vierekkäisillä alueilla, jotka täyttävät edellytykset tulla nimetyiksi ennalta määritellyiksi alueiksi tai jotka voidaan nimetä arviointikriteerien 1–4 mukaisesti (81).

80

81

| 176. | Kappaleessa 175 esitettyjä arviointikriteerejä sovellettaessa vierekkäisten alueiden käsitteellä tarkoitetaan kokonaisia paikallisten hallintoyksiköiden alueita (LAU-alueita) (82) tai LAU-alueiden ryhmää (83). LAU-alueiden ryhmän katsotaan muodostavan vierekkäisten alueiden kokonaisuuden, jos jokaisella alueella on hallinnollinen raja toisen niin ikään ryhmään kuuluvan alueen kanssa (84). |
| --- | --- |

176.

Kappaleessa 175 esitettyjä arviointikriteerejä sovellettaessa vierekkäisten alueiden käsitteellä tarkoitetaan kokonaisia paikallisten hallintoyksiköiden alueita (LAU-alueita) (82

83

84

| 177. | Se, onko kussakin ETA:n EFTA-valtiossa sallittua väestökattavuutta noudatettu, arvioidaan ottamalla huomioon kyseisten alueiden kokonaisväestömäärä viimeisimpien kansallisen tilastolaitoksen julkaisemien tilastotietojen perusteella. |
| --- | --- |

177.

Se, onko kussakin ETA:n EFTA-valtiossa sallittua väestökattavuutta noudatettu, arvioidaan ottamalla huomioon kyseisten alueiden kokonaisväestömäärä viimeisimpien kansallisen tilastolaitoksen julkaisemien tilastotietojen perusteella.

7.4   Alueelliseen investointitukeen sovellettavat tuen enimmäisintensiteetit

Alueelliseen investointitukeen sovellettavat tuen enimmäisintensiteetit

| 178. | Valvontaviranomainen katsoo, että alueelliseen investointitukeen sovellettavissa tuen enimmäisintensiteeteissä on otettava huomioon ETA:n eri alueiden kehityserojen luonne ja suuruus. Tämän vuoksi a-alueiden tuki-intensiteettien olisi oltava korkeammat kuin c-alueiden. |
| --- | --- |

178.

Valvontaviranomainen katsoo, että alueelliseen investointitukeen sovellettavissa tuen enimmäisintensiteeteissä on otettava huomioon ETA:n eri alueiden kehityserojen luonne ja suuruus. Tämän vuoksi a-alueiden tuki-intensiteettien olisi oltava korkeammat kuin c-alueiden.

7.4.1   A-alueiden tuen enimmäisintensiteetit

A-alueiden tuen enimmäisintensiteetit

| 179. | A-alueiden tuki-intensiteetti suurille yrityksille saa olla enintään:






  1) | 50 prosenttia tason 2 tilastoalueilla, joiden BKT asukasta kohden on enintään 55 prosenttia ETA:n keskiarvosta; |
| --- | --- | --- |

179.

A-alueiden tuki-intensiteetti suurille yrityksille saa olla enintään:

1)

50 prosenttia tason 2 tilastoalueilla, joiden BKT asukasta kohden on enintään 55 prosenttia ETA:n keskiarvosta;

| 2) | 40 prosenttia tason 2 tilastoalueilla, joiden BKT asukasta kohden on yli 55 prosenttia ja enintään 65 prosenttia ETA:n keskiarvosta; |
| --- | --- |

2)

40 prosenttia tason 2 tilastoalueilla, joiden BKT asukasta kohden on yli 55 prosenttia ja enintään 65 prosenttia ETA:n keskiarvosta;

| 3) | 30 prosenttia tason 2 tilastoalueilla, joiden BKT asukasta kohden on yli 65 prosenttia ETA:n keskiarvosta. |
| --- | --- |

3)

30 prosenttia tason 2 tilastoalueilla, joiden BKT asukasta kohden on yli 65 prosenttia ETA:n keskiarvosta.

| 180. | [...]. |
| --- | --- |

180.

[...].

| 181. | Kappaleessa 179 vahvistettuja tuki-intensiteettejä voidaan myös korottaa kohdissa 7.4.4 ja 7.4.5 tarkoitetuilla alueilla niin, että kyseisen alueen tuki-intensiteetti suurille yrityksille on enintään 70 prosenttia. |
| --- | --- |

181.

Kappaleessa 179 vahvistettuja tuki-intensiteettejä voidaan myös korottaa kohdissa 7.4.4 ja 7.4.5 tarkoitetuilla alueilla niin, että kyseisen alueen tuki-intensiteetti suurille yrityksille on enintään 70 prosenttia.

7.4.2   C-alueiden tuen enimmäisintensiteetit

C-alueiden tuen enimmäisintensiteetit

| 182. | Tuki-intensiteetti suurille yrityksille saa olla enintään:






  1) | 20 prosenttia harvaan asutuilla alueilla ja alueilla (tason 3 tilastoalueet tai tason 3 tilastoalueiden osat), jotka jakavat maarajan ETA:n tai EFTAn ulkopuolisen maan kanssa; |
| --- | --- | --- |

182.

Tuki-intensiteetti suurille yrityksille saa olla enintään:

1)

20 prosenttia harvaan asutuilla alueilla ja alueilla (tason 3 tilastoalueet tai tason 3 tilastoalueiden osat), jotka jakavat maarajan ETA:n tai EFTAn ulkopuolisen maan kanssa;

| 2) | 15 prosenttia entisillä a-alueilla; |
| --- | --- |

2)

15 prosenttia entisillä a-alueilla;

| 3) | 10 prosenttia ennalta määrittelemättömillä c-alueilla, joiden BKT asukasta kohden on yli 100 prosenttia ETA:n keskiarvosta ja työttömyysaste alle 100 prosenttia ETA:n keskiarvosta; |
| --- | --- |

3)

10 prosenttia ennalta määrittelemättömillä c-alueilla, joiden BKT asukasta kohden on yli 100 prosenttia ETA:n keskiarvosta ja työttömyysaste alle 100 prosenttia ETA:n keskiarvosta;

| 4) | 15 prosenttia muilla ennalta määrittelemättömillä c-alueilla. |
| --- | --- |

4)

15 prosenttia muilla ennalta määrittelemättömillä c-alueilla.

| 183. | Entisillä a-alueilla kappaleen 182 kohdan 2 mukaista 15 prosentin tuki-intensiteettiä voidaan korottaa enintään 5 prosenttiyksikköä 31. joulukuuta 2024 asti. |
| --- | --- |

183.

Entisillä a-alueilla kappaleen 182 kohdan 2 mukaista 15 prosentin tuki-intensiteettiä voidaan korottaa enintään 5 prosenttiyksikköä 31. joulukuuta 2024 asti.

| 184. | Jos c-alue on a-alueen vieressä, niillä c-alueella olevilla tason 3 tilastoalueilla tai tason 3 tilastoalueiden osilla, jotka ovat a-alueen vieressä, kappaleessa 182 määrättyjä tuki-intensiteettejä voidaan korottaa tarvittaessa niin, että kyseisten kahden alueen tuki-intensiteettien erotus ei ylitä 15:tä prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

184.

Jos c-alue on a-alueen vieressä, niillä c-alueella olevilla tason 3 tilastoalueilla tai tason 3 tilastoalueiden osilla, jotka ovat a-alueen vieressä, kappaleessa 182 määrättyjä tuki-intensiteettejä voidaan korottaa tarvittaessa niin, että kyseisten kahden alueen tuki-intensiteettien erotus ei ylitä 15:tä prosenttiyksikköä.

| 185. | Kappaleessa 182 määritettyjä tuki-intensiteettejä voidaan korottaa myös kohdassa 7.4.5 tarkoitetuilla alueilla. |
| --- | --- |

185.

Kappaleessa 182 määritettyjä tuki-intensiteettejä voidaan korottaa myös kohdassa 7.4.5 tarkoitetuilla alueilla.

7.4.3   Pk-yritysten korotetut tuki-intensiteetit

Pk-yritysten korotetut tuki-intensiteetit

| 186. | Edellä kohdissa 7.4.1 ja 7.4.2 esitettyjä tuen enimmäisintensiteettejä voidaan korottaa enintään 20 prosenttiyksikköä pienten yritysten osalta ja enintään 10 prosenttiyksikköä keskisuurten yritysten osalta (85). |
| --- | --- |

186.

Edellä kohdissa 7.4.1 ja 7.4.2 esitettyjä tuen enimmäisintensiteettejä voidaan korottaa enintään 20 prosenttiyksikköä pienten yritysten osalta ja enintään 10 prosenttiyksikköä keskisuurten yritysten osalta (85

7.4.4   Oikeudenmukaisen siirtymän rahaston tuensaajiksi nimettyjen alueiden korotetut tuki-intensiteetit (86)

Oikeudenmukaisen siirtymän rahaston tuensaajiksi nimettyjen alueiden korotetut tuki-intensiteetit

86

| 187. | [...] (87). |
| --- | --- |

187.

[...] (87

7.4.5   Väestökadosta kärsivien alueiden korotetut tuki-intensiteetit

Väestökadosta kärsivien alueiden korotetut tuki-intensiteetit

| 188. | Edellä kohdassa 7.4.1 määrättyjä tuen enimmäisintensiteettejä voidaan korottaa 10 prosenttiyksikköä ja kohdassa 7.4.2 määrättyjä tuen enimmäisintensiteettejä voidaan korottaa 5 prosenttiyksikköä sellaisten tason 3 tilastoalueiden osalta, joiden kärsimä väestökato on yli 10 prosenttia kaudella 2009–2018 (88). |
| --- | --- |

188.

Edellä kohdassa 7.4.1 määrättyjä tuen enimmäisintensiteettejä voidaan korottaa 10 prosenttiyksikköä ja kohdassa 7.4.2 määrättyjä tuen enimmäisintensiteettejä voidaan korottaa 5 prosenttiyksikköä sellaisten tason 3 tilastoalueiden osalta, joiden kärsimä väestökato on yli 10 prosenttia kaudella 2009–2018 (88

7.5   Aluetukikarttojen ilmoittaminen ja arviointi

Aluetukikarttojen ilmoittaminen ja arviointi

| 189. | Kun nämä suuntaviivat on julkaistu, kunkin ETA:n EFTA-valtion olisi ilmoitettava valvontaviranomaiselle aluetukikartta, jota sovelletaan 1. tammikuuta 2022–31. joulukuuta 2027. Kussakin ilmoituksessa olisi esitettävä liitteen V mukaiset tiedot. |
| --- | --- |

189.

Kun nämä suuntaviivat on julkaistu, kunkin ETA:n EFTA-valtion olisi ilmoitettava valvontaviranomaiselle aluetukikartta, jota sovelletaan 1. tammikuuta 2022–31. joulukuuta 2027. Kussakin ilmoituksessa olisi esitettävä liitteen V mukaiset tiedot.

| 190. | Valvontaviranomainen tutkii jokaisen ETA:n EFTA-valtion ilmoittaman aluetukikartan ja tekee päätöksen kartan hyväksymisestä, jos kartta on näiden suuntaviivojen edellytysten mukainen. Kaikki aluetukikartat julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja sen ETA-täydennysosassa, ja ne muodostavat olennaisen osan näitä suuntaviivoja. |
| --- | --- |

190.

Valvontaviranomainen tutkii jokaisen ETA:n EFTA-valtion ilmoittaman aluetukikartan ja tekee päätöksen kartan hyväksymisestä, jos kartta on näiden suuntaviivojen edellytysten mukainen. Kaikki aluetukikartat julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä

7.6   Muutokset

Muutokset

7.6.1   Väestökattavuusmarginaali

Väestökattavuusmarginaali

| 191. | ETA:n EFTA-valtio voi omasta aloitteestaan määrittää kansallisen väestökattavuusmarginaalin, joka koostuu kyseisen ETA:n EFTA-valtion enimmäisväestökattavuuden, sellaisena kuin valvontaviranomainen (89) on sen kohdentanut, ja aluetukikartassa nimettyjen a- ja c-alueiden väestökattavuuden välisestä erosta. |
| --- | --- |

191.

ETA:n EFTA-valtio voi omasta aloitteestaan määrittää kansallisen väestökattavuusmarginaalin, joka koostuu kyseisen ETA:n EFTA-valtion enimmäisväestökattavuuden, sellaisena kuin valvontaviranomainen (89

| 192. | Jos ETA:n EFTA-valtio päättää luoda tällaisen marginaalin, se voi koska tahansa käyttää marginaalia lisätäkseen karttaan uusia c-alueita, kunnes kansallinen enimmäisväestökattavuus on saavutettu. Tätä varten ETA:n EFTA-valtio voi käyttää Eurostatin, kansallisen tilastolaitoksensa tai muiden tunnustettujen lähteiden toimittamia uusimpia sosioekonomisia tietoja. C-alueiden väestö olisi laskettava alustavaa karttaa laadittaessa käytettyjen väestötietojen perusteella. |
| --- | --- |

192.

Jos ETA:n EFTA-valtio päättää luoda tällaisen marginaalin, se voi koska tahansa käyttää marginaalia lisätäkseen karttaan uusia c-alueita, kunnes kansallinen enimmäisväestökattavuus on saavutettu. Tätä varten ETA:n EFTA-valtio voi käyttää Eurostatin, kansallisen tilastolaitoksensa tai muiden tunnustettujen lähteiden toimittamia uusimpia sosioekonomisia tietoja. C-alueiden väestö olisi laskettava alustavaa karttaa laadittaessa käytettyjen väestötietojen perusteella.

| 193. | ETA:n EFTA-valtion on tehtävä ilmoitus valvontaviranomaiselle joka kerta, kun se aikoo käyttää väestökattavuusmarginaalia uusien c-alueiden lisäämiseen ennen muutoksen tekemistä. |
| --- | --- |

193.

ETA:n EFTA-valtion on tehtävä ilmoitus valvontaviranomaiselle joka kerta, kun se aikoo käyttää väestökattavuusmarginaalia uusien c-alueiden lisäämiseen ennen muutoksen tekemistä.

7.6.2   Väliarviointi

Väliarviointi

| 194. | Aluetukikarttojen väliarviointi, jossa otetaan huomioon päivitetyt tilastotiedot, tehdään vuonna 2023. Valvontaviranomainen ilmoittaa kesäkuuhun 2023 mennessä väliarviointia koskevat tiedot. |
| --- | --- |

194.

Aluetukikarttojen väliarviointi, jossa otetaan huomioon päivitetyt tilastotiedot, tehdään vuonna 2023. Valvontaviranomainen ilmoittaa kesäkuuhun 2023 mennessä väliarviointia koskevat tiedot.

8.   VUOSILLE 2014–2020 ANNETTUJEN ALUEELLISIA VALTIONTUKIA KOSKEVIEN SUUNTAVIIVOJEN MUUTTAMINEN

VUOSILLE 2014–2020 ANNETTUJEN ALUEELLISIA VALTIONTUKIA KOSKEVIEN SUUNTAVIIVOJEN MUUTTAMINEN

| 195. | ETA:n EFTA-valtio voi myös muuttaa vuosien 2014–2021 aluetukikarttaansa kappaleen 189 mukaisessa ilmoituksessaan (90) korvatakseen alueet, jotka ovat tukikelpoisia vuosille 2014–2020 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen perusteella, alueilla, jotka ovat tukikelpoisia sen kartan perusteella, jonka valvontaviranomainen hyväksyy näiden suuntaviivojen kappaleen 190 mukaisesti. Arvioitu aluetukikartta on voimassa siitä päivästä, jona valvontaviranomaisen päätös vuosien 2014–2021 aluetukikartan ilmoitetusta muutoksesta hyväksytään, 31. joulukuuta 2021 asti. Päätöksessä ilmoitetaan lisäksi muutetun vuosien 2014–2021 aluetukikartan mukaisesti tukikelpoisten alueiden tuen enimmäisintensiteetit, jotka vastaavat vuosille 2014–2020 annetuissa alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa vahvistettuja tuen enimmäisintensiteettejä. Muutettu kartta on olennainen osa vuosille 2014–2020 annettuja alueellisia valtiontukia koskevia suuntaviivoja kyseisten suuntaviivojen kappaleen 157 mukaisesti. |
| --- | --- |

195.

ETA:n EFTA-valtio voi myös muuttaa vuosien 2014–2021 aluetukikarttaansa kappaleen 189 mukaisessa ilmoituksessaan (90

| 196. | Muutetaan alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat vuosille 2014–2020 seuraavasti:






  1) | Korvataan kappaleen 20 kohta q seuraavasti: |
| --- | --- | --- |

196.

Muutetaan alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat vuosille 2014–2020 seuraavasti:

1)

Korvataan kappaleen 20 kohta q seuraavasti:

”
  ’aluetukikartalla’ luetteloa alueista, jotka ETA:n EFTA-valtio on nimennyt näissä suuntaviivoissa tai 1. tammikuuta 2022 alkaen sovellettavissa valtiontukea koskevissa suuntaviivoissa vahvistettujen edellytysten mukaisesti ja jotka valvontaviranomainen on hyväksynyt;”

| 2) | Lisätään kappaleen 161 jälkeen seuraava kappale 161 a:
  ”5.6.3   

  1. tammikuuta 2022 alkaen sovellettavista alueellisia valtiontukia koskevista suuntaviivoista aiheutuva muutos










  161 a. | ETA:n EFTA-valtio voi pyytää aluetukikarttansa muuttamista 1. tammikuuta 2022 alkaen sovellettavien alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen kohdan 7.6 mukaisesti.” |
| --- | --- | --- |

2)

Lisätään kappaleen 161 jälkeen seuraava kappale 161 a:

”5.6.3   

  1. tammikuuta 2022 alkaen sovellettavista alueellisia valtiontukia koskevista suuntaviivoista aiheutuva muutos

1. tammikuuta 2022 alkaen sovellettavista alueellisia valtiontukia koskevista suuntaviivoista aiheutuva muutos

161 a.

ETA:n EFTA-valtio voi pyytää aluetukikarttansa muuttamista 1. tammikuuta 2022 alkaen sovellettavien alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen kohdan 7.6 mukaisesti.”

9.   ALUETUKISÄÄNTÖJEN SOVELTAMISALA

ALUETUKISÄÄNTÖJEN SOVELTAMISALA

| 197. | Valvontaviranomainen soveltaa näiden suuntaviivojen periaatteita arvioidessaan kaikkien sellaisten ilmoitusta edellyttävien alueellisten tukien soveltuvuutta, jotka aiotaan myöntää 31. joulukuuta 2021 jälkeen. |
| --- | --- |

197.

Valvontaviranomainen soveltaa näiden suuntaviivojen periaatteita arvioidessaan kaikkien sellaisten ilmoitusta edellyttävien alueellisten tukien soveltuvuutta, jotka aiotaan myöntää 31. joulukuuta 2021 jälkeen.

| 198. | Ilmoituksia, jotka koskevat aluetukiohjelmia tai tukitoimenpiteitä, jotka myönnetään 31. joulukuuta 2021 jälkeen, ei voida pitää täydellisinä, ennen kuin valvontaviranomainen on tehnyt päätöksen kyseisen ETA:n EFTA-valtion aluetukikartan hyväksymisestä kohdassa 7.5 kuvailtujen järjestelyjen mukaisesti. |
| --- | --- |

198.

Ilmoituksia, jotka koskevat aluetukiohjelmia tai tukitoimenpiteitä, jotka myönnetään 31. joulukuuta 2021 jälkeen, ei voida pitää täydellisinä, ennen kuin valvontaviranomainen on tehnyt päätöksen kyseisen ETA:n EFTA-valtion aluetukikartan hyväksymisestä kohdassa 7.5 kuvailtujen järjestelyjen mukaisesti.

| 199. | Näiden suuntaviivojen täytäntöönpano johtaa joidenkin alueelliseen tukeen sovellettavien sääntöjen muuttumiseen. Siksi on välttämätöntä tarkastella uudelleen, ovatko kaikki voimassa olevat (91) aluetukiohjelmat, investointituki- ja toimintatukiohjelmat mukaan luettuina, joiden kesto ulottuu vuoden 2021 jälkeen, edelleen perusteltuja ja tuloksellisia. |
| --- | --- |

199.

Näiden suuntaviivojen täytäntöönpano johtaa joidenkin alueelliseen tukeen sovellettavien sääntöjen muuttumiseen. Siksi on välttämätöntä tarkastella uudelleen, ovatko kaikki voimassa olevat (91

| 200. | Tämän vuoksi valvontaviranomainen ehdottaa ETA:n EFTA-valtioille seuraavia aiheellisia toimenpiteitä pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti:






  1) | ETA:n EFTA-valtioiden on rajoitettava kaikkien voimassa olevien alueellisten tukijärjestelmien soveltaminen tukiin, jotka aiotaan myöntää 31. joulukuuta 2021 tai sitä ennen; |
| --- | --- | --- |

200.

Tämän vuoksi valvontaviranomainen ehdottaa ETA:n EFTA-valtioille seuraavia aiheellisia toimenpiteitä pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti:

1)

ETA:n EFTA-valtioiden on rajoitettava kaikkien voimassa olevien alueellisten tukijärjestelmien soveltaminen tukiin, jotka aiotaan myöntää 31. joulukuuta 2021 tai sitä ennen;

| 2) | ETA:n EFTA-valtioiden on muutettava muita voimassa olevia horisontaalisia tukiohjelmia, joissa määrätään erityiskohtelusta tukialueilla toteutettaviin hankkeisiin myönnettävän tuen osalta, varmistaakseen, että 31. joulukuuta 2021 jälkeen myönnettävä tuki on yhdenmukainen tuen myöntämispäivänä sovellettavan aluetukikartan kanssa; |
| --- | --- |

2)

ETA:n EFTA-valtioiden on muutettava muita voimassa olevia horisontaalisia tukiohjelmia, joissa määrätään erityiskohtelusta tukialueilla toteutettaviin hankkeisiin myönnettävän tuen osalta, varmistaakseen, että 31. joulukuuta 2021 jälkeen myönnettävä tuki on yhdenmukainen tuen myöntämispäivänä sovellettavan aluetukikartan kanssa;

| 3) | ETA:n EFTA-valtioiden olisi vahvistettava hyväksyvänsä kohdissa 1 ja 2 ehdotetut toimenpiteet 31. joulukuuta 2021 mennessä. |
| --- | --- |

3)

ETA:n EFTA-valtioiden olisi vahvistettava hyväksyvänsä kohdissa 1 ja 2 ehdotetut toimenpiteet 31. joulukuuta 2021 mennessä.

10.   RAPORTOINTI JA SEURANTA

RAPORTOINTI JA SEURANTA

| 201. | ETA:n EFTA-valtioiden on annettava vuosittain valvontaviranomaiselle kertomukset pöytäkirjan 3 ja valvontaviranomaisen päätöksen N:o 195/04/KOL (92) (93) mukaisesti. |
| --- | --- |

201.

ETA:n EFTA-valtioiden on annettava vuosittain valvontaviranomaiselle kertomukset pöytäkirjan 3 ja valvontaviranomaisen päätöksen N:o 195/04/KOL (92

93

| 202. | ETA:n EFTA-valtioiden on säilytettävä tarkat tiedot kaikista tukitoimenpiteistä. Aineistoon on sisällyttävä kaikki tarvittavat tiedot, joiden perusteella voidaan vahvistaa, että tukikelpoisia kustannuksia ja tuen enimmäisintensiteettejä koskevia edellytyksiä on noudatettu. ETA:n EFTA-valtioiden on säilytettävä asiakirja-aineisto 10 vuoden ajan tuen myöntämispäivästä ja toimitettava se valvontaviranomaiselle tämän pyynnöstä. |
| --- | --- |

202.

ETA:n EFTA-valtioiden on säilytettävä tarkat tiedot kaikista tukitoimenpiteistä. Aineistoon on sisällyttävä kaikki tarvittavat tiedot, joiden perusteella voidaan vahvistaa, että tukikelpoisia kustannuksia ja tuen enimmäisintensiteettejä koskevia edellytyksiä on noudatettu. ETA:n EFTA-valtioiden on säilytettävä asiakirja-aineisto 10 vuoden ajan tuen myöntämispäivästä ja toimitettava se valvontaviranomaiselle tämän pyynnöstä.

11.   TARKISTAMINEN

TARKISTAMINEN

| 203. | Valvontaviranomainen voi päättää näiden suuntaviivojen muuttamisesta milloin tahansa, jos tämä on tarpeen kilpailupolitiikkaan liittyvistä syistä tai muiden EU:n politiikan alojen ja kansainvälisten sitoumusten tai muiden perusteltujen syiden huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

203.

Valvontaviranomainen voi päättää näiden suuntaviivojen muuttamisesta milloin tahansa, jos tämä on tarpeen kilpailupolitiikkaan liittyvistä syistä tai muiden EU:n politiikan alojen ja kansainvälisten sitoumusten tai muiden perusteltujen syiden huomioon ottamiseksi.

---

(*)  Nämä suuntaviivat vastaavat Euroopan komission alueellisia valtiontukia koskevia suuntaviivoja (EUVL C 153, 29.4.2021, s. 1). Komission suuntaviivat eivät ole normatiivisia säädöksiä, minkä vuoksi ETA:n sekakomitean ei tarvitse ottaa niitä osaksi ETA-sopimusta.

*

(1)  ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla aluetukikelpoiset alueet eli a-alueet ovat usein erityisen epäedullisessa asemassa ETA-alueella taloudellisen kehityksen kannalta. ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla aluetukikelpoiset alueet eli c-alueet ovat myös epäedullisessa asemassa mutta vähemmässä määrin. Koska ETA:n EFTA-valtioiden BKT asukasta kohti on suhteellisen korkea, mikään näiden valtioiden alue ei ole tällä hetkellä oikeutettu ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaiseen poikkeukseen.

1

(2)  [...]

2

(3)  Nämä suuntaviivat koskevat ETA:n EFTA-valtioiden eli Islannin, Liechtensteinin ja Norjan ETA-alueella myöntämää tukea. Kun näissä suuntaviivoissa mainitaan ’jäsenvaltiot’, valvontaviranomainen tarkoittaa myös Pohjois-Irlannin aluetta, kuten Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä tehdyn sopimuksen liitteenä olevassa Irlantia/Pohjois-Irlantia koskevassa pöytäkirjassa on sovittu.

3

(4)  Tämän vuoksi näihin tarkoituksiin myönnetyn tuen enimmäisintensiteetin alueellisia korotuksia ei katsota alueelliseksi tueksi.

4

(5)  ETA:n EFTA-valtiot voivat määrittää kyseiset alueet aluetukikartassa jaksossa 7 vahvistettujen edellytysten perusteella.

5

(6)  Ks. yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 17.9.1980, Philip Morris Holland BV v. Euroopan yhteisöjen komissio, asia 730/79, ECLI:EU:C:1980:209, 17 kohta, ja yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 14.1.1997, Espanja v. komissio, C-169/95, ECLI:EU:C:1997:10, 20 kohta.

6

(7)  Ks. yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 12.12.1996, AIUFFASS ja AKT v. komissio, T-380/94, ECLI:EU:T:1996:195, 54 kohta.

7

(8)  Ks. toimivuustarkastuksen tuloksista 30. lokakuuta 2020 annettu komission yksiköiden valmisteluasiakirja – SWD(2020) 257 final.

8

(9)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle, 11. joulukuuta 2019 – COM(2019) 640 final.

9

(10)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle, 10. maaliskuuta 2020 – COM(2020) 102 final.

10

(11)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle, 19. helmikuuta 2020 – COM(2020) 67 final.

11

(12)  [...].

12

(*)  Komissio on ottanut huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi oikeudenmukaisen siirtymän rahaston perustamisesta (COM(2020) 22 final) ja sisällyttänyt sen perusteella suuntaviivoihinsa myös erityissäännöksiä, joilla helpotetaan tukea oikeudenmukaisen siirtymän rahaston, jäljempänä ’JTF-rahasto’, yhteydessä koheesioperiaatteiden mukaisesti. Kyseisiä säännöksiä ei ole sisällytetty näihin suuntaviivoihin, koska niiden hyväksymisen aikaan ei ollut riittävän selvää, miten JTF-rahastoa käsiteltäisiin ETA-sopimuksen yhteydessä edellytysten asettamisen osalta. Tulevan kehityksen perusteella valvontaviranomainen voi harkita suuntaviivojen tarkistamista näiden ja muiden näkökohtien osalta.

*

(**)  Osia komission suuntaviivojen tekstistä on kuitenkin poistettu. Nämä poistot koskevat tekstinkohtia, joissa viitataan lainsäädäntöön ja säännöksiin, jotka eivät sisälly ETA-sopimukseen tai joilla ei ole siinä vastinetta, sekä tekstinkohtia, joiden osalta on tässä vaiheessa liian epäselvää, millaisia vaikutuksia mainitulla lainsäädännöllä olisi ETA-sopimuksen yhteydessä, kuten edellisessä alaviitteessä todetaan. Poistetut tekstinkohdat on korvattu merkinnällä [...].

**

(13)  
  EUVL C 91 I, 20.3.2020, s. 1.

13

(14)  Määritelty liitteessä VI.

14

(15)  
  ’Ruskohiilellä’ tarkoitetaan Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission kansainvälisessä hiililuokitusjärjestelmässä määriteltyä alhaisen laatuluokan C hiiltä tai ortoligniittiä ja alhaisen laatuluokan B hiiltä tai metaligniittiä.

15

(16)  
  ’Kivihiilellä’ tarkoitetaan Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission kansainvälisessä hiililuokitusjärjestelmässä ja kilpailukyvyttömien kivihiilikaivosten sulkemisen helpottamiseksi annettavasta valtiontuesta 10 päivänä joulukuuta 2010 annetussa neuvoston päätöksessä (EUVL L 336, 21.12.2010, s. 24) selvennettyihin luokkiin A ja B kuuluvaa korkean, keskitason ja alhaisen laatuluokan kivihiiltä.

16

(17)  [...].

17

(18)  [...].

18

(19)  
  ’Liikenteellä’ tarkoitetaan matkustajien kuljettamista ilma-aluksella, meriteitse, maanteitse, rautateitse ja sisävesitse tai rahdinkuljetuspalvelujen tarjoamista toisen lukuun. Nämä suuntaviivat eivät koske myöskään liikenneinfrastruktuuria, jolle on laadittu alakohtaiset suuntaviivat, kuten lentoasemia (ks. suuntaviivat valtiontuesta lentoasemille ja lentoyhtiöille, EUVL L 318, 24.11.2016, s. 17, ja ETA-täydennysosa N:o 66, 24.11.2016, s. 1).

19

(20)  Suuntaviivat valtiontukisääntöjen soveltamisesta laajakaistaverkkojen nopean käyttöönoton yhteydessä (EUVL L 135, 8.5.2014, s. 49, ja ETA-täydennysosa N:o 27, 8.5.2014, s. 1).

20

(21)  Valvontaviranomainen arvioi energia-alan valtiontukien soveltuvuuden valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosina 2014–2020 annettujen suuntaviivojen (EUVL L 131, 28.5.2015, s. 1, ja ETA-täydennysosa N:o 30, 28.5.2015, s. 1) perusteella.

21

(22)  [...].

22

(23)  [...].

23

(24)  [...].

24

(25)  Lyhenne NACE on peräisin EU:n taloudellisen toiminnan tilastoluokituksia varten kehitetyn järjestelmän ranskankielisestä nimestä ”Nomenclature générale des Activités économiques dans les Communautés Européennes” (Euroopan yhteisöjen tilastollinen toimialaluokitus). Ks. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1893/2006, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006, tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 vahvistamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3037/90 ja tiettyjen eri tilastoaloja koskevien yhteisön asetusten muuttamisesta (EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1). Asetus otettiin osaksi ETA-sopimuksen liitettä XXI ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 61/2007 (EUVL L 266, 11.10.2007, s. 25, ja ETA-täydennysosa N:o 48, 11.10.2007, s. 18).

25

(26)  Suuntaviivat valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen (EUVL L 271, 16.10.2015, s. 35, ja ETA-täydennysosa N:o 62, 15.10.2015, s. 1). Kuten kyseisten suuntaviivojen kappaleessa 23 todetaan, koska vaikeuksissa olevan yrityksen koko olemassaolo on vaarassa, sitä ei voida pitää sopivana palvelemaan muita julkistaloudellisia tavoitteita ennen kuin sen elinkelpoisuus on varmistettu.

26

(27)  Ks. yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 13.9.1995, TWD Textilwerke Deggendorf GmbH v. Euroopan yhteisöjen komissio, yhdistetyt asiat T-244/93 ja T-486/93, ECLI:EU:T:1995:160, 56 kohta, ja valvontaviranomaisen tiedonanto sääntöjenvastaisen ja yhteismarkkinoille soveltumattoman valtiontuen takaisinperinnästä (EUVL L 105, 21.4.2011, s. 32, ja ETA-täydennysosa N:o 23, 21.4.2011, s. 1).

27

(*)  (Ks. tässä yhteydessä myös alaviite 3.)

*

(28)  Näissä suuntaviivoissa ’tuote’ käsittää myös palvelut.

28

(29)  [...].

29

(30)  Näissä suuntaviivoissa käytetään termiä ’tilastoalue’ komission suuntaviivoissa käytetyn lyhenteen ’NUTS’ sijasta. NUTS-lyhenne on peräisin nimestä ”Nomenclature of Territorial Units for Statistics” (tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistö), joka vahvistetaan yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) 26 päivänä toukokuuta 2003 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1059/2003 (EUVL L 154, 21.6.2003, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna komission delegoidulla asetuksella (EU) 2019/1755 (EUVL L 270, 24.10.2019, s. 1). Tätä asetusta ei ole otettu osaksi ETA-sopimusta. Aluetason tilastotietojen kysynnän jatkuvasti kasvaessa on kuitenkin tarpeen vahvistaa yhteisiä määritelmiä, mistä syystä Euroopan unionin tilastotoimisto (Eurostat) sekä ehdokasvaltioiden ja EFTA-valtioiden kansalliset tilastolaitokset ovat sopineet NUTS-luokittelua vastaavien tilastoalueiden vahvistamisesta. Näissä suuntaviivoissa käytetyt tiedot perustuvat tähän vuonna 2021 vahvistettuun nimikkeistöön.

30

(31)  EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 94/06/KOL, tehty 19 päivänä huhtikuuta 2006, valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 57. kerran (EUVL L 36, 5.2.2009, s. 62, ja ETA-täydennysosa N:o 6, 5.2.2009, s. 1).

31

(32)  [...].

32

(33)  Komission asetus (EU) N:o 651/2014, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2014, tiettyjen tukimuotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi perussopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti (EUVL L 187, 26.6.2014, s. 1). Asetus otettiin osaksi ETA-sopimuksen liitteessä XV olevaa 1j kohtaa ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 152/2014 (EUVL L 342, 27.11.2014, s. 63, ja ETA-täydennysosa N:o 71, 27.11.2014, s. 61).

33

(34)  Tavarantoimittajien koneistuksella tarkoitetaan yrityksen tekemää koneiden, välineiden tai laitteiden ja niihin liittyvien ohjelmistojen hankintaa (tai omaa tuotantoa) (konsernitasolla), kun niitä ei hankita (tai tuoteta) yrityksen omissa tiloissa (konsernitasolla) tapahtuvaa käyttöä varten vaan ne annetaan valittujen toimittajien käyttöön toimittajien tiloissa valmistettavien tuotteiden, jotka ovat yrityksen tuotantoprosessin välituotteita, tuottamista varten. Tavarantoimittajien koneistukseen liittyvät omaisuuserät ovat ne hankkineen yrityksen omaisuutta, mutta ne annetaan toimittajan käyttöön toimitussopimuksessa tai vastaavassa sopimuksessa määritettyjen edellytysten mukaisesti siinä määritettyjen tehtävien toteuttamiseksi. Ne liittyvät hyvin määriteltyihin käsittely- tai kokoonpanotoimiin yhdessä tai useassa yrityksen (konsernitasolla) toimitilassa, ja ne on mahdollisesti palautettava omistajalleen tilauksen loppuun saattamisen jälkeen tai puitesopimuksen voimassaolon päättymisen tai irtisanomisen jälkeen.

34

(35)  Määritelty kappaleen 19 kohdissa 13 ja 14.

35

(36)  Ks. tuomiot 19.9.2000, Saksa v. komissio, C-156/98, ECLI:EU:C:2000:467, 78 kohta, ja 22.12.2008, Régie Networks v. Rhone Alpes Bourgogne, C-333/07, ECLI:EU:C:2008:764, 94–116 kohta.

36

(37)  Ks. liite VII.

37

(38)  Velvollisuuden säilyttää investointi alueella vähintään viiden vuoden ajan (kolmen vuoden ajan pk-yritysten osalta) ei pitäisi estää vanhentuneen tai rikkoutuneen laitoksen tai kaluston korvaamista tämän ajan kuluessa, jos taloudellinen toiminta säilyy alueella kyseisen vähimmäisajan. Alueellista tukea ei kuitenkaan saa myöntää laitoksen tai kaluston korvaamiseen.

38

(39)  [...].

39

(40)  Näin ei ole esimerkiksi silloin, kun on kyse korkotukilainoista, julkisista pääomalainoista tai osakkuuksista, jotka eivät ole markkinataloussijoittajaa koskevan periaatteen mukaisia, valtiontakauksista, joihin sisältyy tukea, tai julkisesta tuesta, jota myönnetään vähämerkityksistä tukea koskevan säännön perusteella.

40

(41)  Tapauskohtaiseen tukeen sovelletaan samoja vaatimuksia kuin tukiohjelman perusteella myönnettyyn yksittäiseen tukeen, ellei toisin mainita.

41

(42)  Tällaiset investoinnit voivat luoda edellytykset jatkoinvestoinneille, jotka ovat toteuttamiskelpoisia ilman lisätukea.

42

(43)  Vaihtoehtoisia tilanteita käsitellään kappaleessa 64.

43

(44)  Hankkeen nettonykyarvo on investoinnin elinaikana kertyvien positiivisten ja negatiivisten kassavirtojen erotus diskontattuna niiden käypään arvoon (käyttäen yleensä pääomakustannuksia).

44

(45)  Sisäinen tuottoprosentti ei perustu tietyn vuoden kirjanpidollisiin tuloihin, vaan siinä otetaan huomioon tulevat kassavirrat, jotka investoija odottaa saavansa investoinnin pitoaikana. Se määritetään diskonttokorkona, jota käytettäessä kassavirtojen nettonykyarvo on nolla.

45

(46)  Jos tulevien kustannusten ja tulojen kehitykseen liittyy paljon epävarmuutta ja käytettävissä oleva informaatio on hyvin epäsymmetristä, viranomaiset voivat halutessaan käyttää korvausmalleja, joihin sisältyy ennakkoarvioinnin lisäksi jälkiarviointeja (esimerkiksi soveltamalla takaisinperintää, jotta muun muassa satunnaiset voitot voidaan jakaa).

46

(47)  Ks. aluetukikarttoja käsittelevä jakso 7.4.

47

(48)  Ilmaistuna bruttoavustusekvivalenttina.

48

(49)  
  Sama kuin edellä.

49

Sama kuin edellä.

(50)  Kun vertaillaan vaihtoehtoisia tilanteita, tuki on diskontattava samalla kertoimella kuin vastaava investointi ja vaihtoehtoiset tilanteet.

50

(51)  Vaatimusta siitä, että ensimmäisen tuen myöntävän viranomaisen on laskettava hankekohtainen sallittu tuen enimmäisintensiteetti etukäteen, ei sovelleta silloin, kun tuki myönnetään veroetuuksiin perustuvan automaattisen tukijärjestelmän kautta. Tässä tilanteessa kasautumista koskevat tarkastukset eivät periaatteessa ole mahdollisia, kun tuki on myönnetty, ja ne olisi tehtävä silloin, kun tuki maksetaan.

51

(52)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1299/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen tukemista Euroopan aluekehitysrahastosta koskevista erityissäännöksistä (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 259) tai asetus, joka sisältää ohjelmakauteen 2021–2027 sovellettavia Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitetta (Interreg) koskevia erityissäännöksiä sen mukaan, kumpaa asetusta sovelletaan kyseiseen alkuinvestointiin.

52

(53)  Myös silloin kun toimintatukiohjelmista ilmoitetaan voimassa olevien tukitoimenpiteiden jatkamiseksi.

53

(54)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2020, kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13).

54

(55)  Näin voi olla myös silloin, kun tuki vääristää sellaisten talouden ohjausvälineiden toimintaa, jotka on otettu käyttöön kielteisten ulkoisvaikutusten sisällyttämiseksi hintoihin (esim. vaikuttamalla EU:n päästökauppajärjestelmän tai vastaavan järjestelyn tuottamiin hintasignaaleihin).

55

(56)  Valvontaviranomainen arvioi tätä sekä määrän että arvon suhteen ja ottaa huomioon suhdanteen.

56

(57)  Tämän todentamiseksi on käytettävä sovellettavaa tuen vakioenimmäisrajaa a-alueisiin rajautuvilla c-alueilla, huolimatta tuki-intensiteettien korottamisesta, kappaleen 184 mukaisesti.

57

(58)  Investointihankkeissa, jotka liittyvät useiden erilaisten tuotteiden tuotantoon, kukin tuote on arvioitava.

58

(59)  Markkinoille tulon esteitä ovat oikeudelliset esteet (erityisesti teollis- ja tekijänoikeudet), mittakaavaedut ja tuotevarioinnin edut sekä verkostoihin ja infrastruktuuriin pääsyn esteet. Jos tukea myönnetään markkinoilla, joilla tuensaaja on vakiintunut toiminnanharjoittaja, mahdolliset markkinoille tulon esteet voivat lisätä tuensaajan mahdollista huomattavaa markkinavoimaa ja siten pahentaa kyseisen markkinavoiman kielteisiä vaikutuksia.

59

(60)  Kun markkinoilla on vahvoja ostajia, on epätodennäköisempää, että tuensaaja voi nostaa niiltä perimiään hintoja.

60

(61)  
  ”Valtiontukien avoimuusmoduulin julkinen haku”, saatavilla seuraavalla verkkosivustolla: https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public?lang=fi

61

(62)  Asetuksen (EU) N:o 1299/2013 21 artiklassa määritellyn mukaisesti.

62

(63)  Jos virallista vaatimusta vuotuisen ilmoituksen jättämisestä ei ole, tietojen merkinnässä katsotaan, että tuen myöntämispäivä on 31. joulukuuta sinä vuonna, jonka osalta tuki oli myönnetty.

63

(64)  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja Common methodology for State aid evaluation, Bryssel, 28.5.2014, SWD(2014) 179 final, tai sen seuraavat versiot.

64

(65)  Aluetukikarttaan on merkittävä myös harvaan ja hyvin harvaan asutut alueet.

65

(66)  
  EUVL C 209, 23.7.2013, s. 1.

66

(67)  Enimmäismäärän asettamisessa käytetään Eurostatin vuoden 2018 väestötietoja. Enimmäismäärä vastaa 48,00:aa prosenttia EU27:stä 2020– (Euroopan unionin 27 jäsenvaltiota vuodesta 2020 alkaen).

67

(68)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 14.10.1987, Saksa v. komissio, asia 248/84, ECLI:EU:C:1987:437, 19 kohta; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 14.1.1997, Espanja v. komissio, C-169/95, ECLI:EU:C:1997:10, 15 kohta; ja yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 7.3.2002, Italia v. komissio, C-310/99, ECLI:EU:C:2002:143, 77 kohta.

68

(69)  [...].

69

(70)  Kaikissa myöhemmissä viittauksissa BKT:hen asukasta kohden BKT mitataan ostovoimastandardina.

70

(71)  Tiedot kattavat vuodet 2016–2018. Kaikissa myöhemmissä viittauksissa BKT:hen asukasta kohden suhteessa ETA:n keskiarvoon tiedot perustuvat Eurostatin alueellisten tietojen keskiarvoon vuosilta 2016–2018 (päivitettynä 23.3.2020).

71

(72)  Saksa v. komissio, asia 248/84, ks. edellä, 19 kohta.

72

(73)  [...].

73

(74)  Tätä suojatoimenpiteiden osaa sovelletaan Saksaan, Irlantiin, Maltaan ja Sloveniaan.

74

(75)  Tämä vähimmäisväestökattavuus koskee Tanskaa ja Luxemburgia.

75

(76)  Tätä väestömäärän kynnysarvoa alennetaan 50 000 asukkaaseen niiden ETA:n EFTA-valtioiden osalta, joiden ennalta määrittelemätön c-väestökattavuus on alle 1 miljoona asukasta, tai 10 000 asukkaaseen niiden ETA:n EFTA-valtioiden osalta, joiden väestömäärä on alle 1 miljoona asukasta.

76

(77)  Työttömyyttä koskevien laskelmien olisi perustuttava kansallisen tilastolaitoksen julkaisemiin alueellisiin tietoihin käyttäen niiden kolmen viimeisen vuoden keskiarvoa, joilta tiedot ovat saatavilla (aluetukikartan ilmoitushetkellä). Ellei näissä suuntaviivoissa ole toisin ilmoitettu, työttömyysaste suhteessa kansalliseen keskiarvoon lasketaan tältä pohjalta.

77

(78)  Laskiessaan, onko näiden saarten tai vierekkäisten alueiden BKT asukasta kohden alle ETA:n keskiarvon tai vastaako se sitä, ETA:n EFTA-valtio voi käyttää kansallisen tilastolaitoksensa tai muiden tunnustettujen lähteiden toimittamia tietoja.

78

(79)  Laskiessaan, onko näiden saarten tai vierekkäisten alueiden työttömyysaste vähintään 115 prosenttia kansallisesta keskiarvosta, ETA:n EFTA-valtiot voivat käyttää kansallisen tilastolaitoksensa tai muiden tunnustettujen lähteiden antamia tietoja.

79

(80)  Tätä väestömäärän kynnysarvoa alennetaan 25 000 asukkaaseen niiden ETA:n EFTA-valtioiden osalta, joiden ennalta määrittelemätön c-väestökattavuus on alle 1 miljoona asukasta, tai 10 000 asukkaaseen niiden ETA:n EFTA-valtioiden osalta, joiden kokonaisväestömäärä on alle 1 miljoona asukasta, tai 5 000 asukkaaseen saarien tai sellaisten vierekkäisten alueiden osalta, joille on tunnusomaista samantapainen maantieteellinen eristyneisyys.

80

(81)  Arviointikriteeriä 5 sovellettaessa ETA:n EFTA-valtion on osoitettava, että alue on suuren rakennemuutoksen tai vakavan suhteellisen taantuman kohteena, vertailemalla kyseisten alueiden tilannetta saman ETA:n EFTA-valtion muiden alueiden tai muiden ETA-valtioiden alueiden tilanteeseen ottamalla huomioon sellaiset sosioekonomiset indikaattorit, jotka koskevat yritystoiminnan rakennetilastoja, työmarkkinoita, kotitalouksien tilejä, koulutusta tai muita samantapaisia indikaattoreita. Tätä varten ETA:n EFTA-valtiot voivat käyttää kansallisen tilastolaitoksensa tai muiden tunnustettujen lähteiden antamia tietoja. [...].

81

(82)  Paikalliset hallinnolliset yksiköt (LAU) on määritelty yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1059/2003, sellaisena kuin se on muutettuna komission delegoidulla asetuksella (EU) 2019/1755, liitteessä III. Kuten alaviitteessä 30 todetaan, tätä asetusta ei ole otettu osaksi ETA-sopimusta. Aluetason tilastotietojen kysynnän jatkuvasti kasvaessa on kuitenkin tarpeen vahvistaa yhteisiä määritelmiä, mistä syystä Euroopan unionin tilastotoimisto (Eurostat) sekä ehdokasvaltioiden ja EFTA-valtioiden kansalliset tilastolaitokset ovat sopineet NUTS-luokittelua vastaavien tilastoalueiden vahvistamisesta.

82

(83)  ETA:n EFTA-valtio voi kuitenkin nimetä osia LAU-alueesta, jos kyseisen LAU-alueen väestömäärä ylittää arviointikriteerin 1 tai 5 mukaisen vierekkäisten alueiden vähimmäisväestömäärän (mukaan lukien kyseisten kriteerien mukaiset alennetut väestömäärän kynnysarvot) ja jos kyseisen LAU-alueen osien väestömäärä on vähintään 50 prosenttia sovellettavan kriteerin mukaisesta vähimmäisväestömäärästä.

83

(84)  Saarien osalta hallinnollisia rajoja ovat myös merirajat, jotka rajoittuvat kyseisen ETA:n EFTA-valtion muihin hallinnollisiin yksiköihin.

84

(85)  Pk-yritysten korotettuja tuki-intensiteettejä ei sovelleta suuriin investointihankkeisiin myönnettyyn tukeen.

85

(86)  [...].

86

(87)  [...].

87

(88)  Ks. liite IV.

88

(89)  Ks. liite I.

89

(90)  Valvontaviranomaisen vuosille 2014–2020 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaisesti hyväksymä aluetukikartta, jota sovelletaan 1. heinäkuuta 2014–31. joulukuuta 2021.

90

(91)  Ryhmäpoikkeusasetuksen perusteella täytäntöön pantuja tukitoimenpiteitä ei katsota voimassa oleviksi tukiohjelmiksi. Tukiohjelmia, jotka on pantu täytäntöön pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan vastaisesti, ei katsota voimassa oleviksi tukiohjelmiksi, paitsi kun ne katsotaan voimassa oleviksi kyseisen pöytäkirjan II osan 15 artiklan 3 kohdan nojalla.

91

(92)  EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 195/04/KOL, tehty 14 päivänä heinäkuuta 2004, pöytäkirjassa 3 olevan II osan 27 artiklassa tarkoitetuista täytäntöönpanosäännöksistä. Tämän päätöksen konsolidoitu versio on saatavilla verkko-osoitteessa https://www.eftasurv.int/cms/sites/default/files/documents/2017-Consolidated-version-of-Dec-195-054-COL--002-.pdf.

92

(93)  [...].

93

---

LIITE I

Aluetukien kattavuus kunkin ETA:n EFTA-valtion osalta vuosina 2022–2027

| Norja | Tilastoalue | BKT asukasta kohden | Osuus kansallisesta väestöstä |
| --- | --- | --- | --- |
| Ennalta määritellyt c-alueet (harvaan astutut alueet) | NO021, NO022 Innlandet | – | 7,30  % |
| NO061, NO062 Trøndelag | – | 8,66  % |
| NO071 Nordland | – | 4,60  % |
| NO072, NO073 Troms og Finnmark | – | 4,58  % |
| Ennalta määrittelemättömät c-alueet | – | – | 6,87  % |
| Kokonaisväestökattavuus 2022–2027 | – | – | 32,02  % |

Norja

Tilastoalue

BKT asukasta kohden

Osuus kansallisesta väestöstä

Ennalta määritellyt c-alueet (harvaan astutut alueet)

NO021, NO022 Innlandet

–

7,30  %

NO061, NO062 Trøndelag

–

8,66  %

NO071 Nordland

–

4,60  %

NO072, NO073 Troms og Finnmark

–

4,58  %

Ennalta määrittelemättömät c-alueet

–

–

6,87  %

Kokonaisväestökattavuus 2022–2027

–

–

32,02  %

| Islanti | Tilastoalue | BKT asukasta kohden | Osuus kansallisesta väestöstä |
| --- | --- | --- | --- |
| Ennalta määritellyt c-alueet (harvaan astutut alueet) | IS00 Islanti | – | 100  % |
| Kokonaisväestökattavuus 2022–2027 | – | – | 100  % |

Islanti

Tilastoalue

BKT asukasta kohden

Osuus kansallisesta väestöstä

Ennalta määritellyt c-alueet (harvaan astutut alueet)

IS00 Islanti

–

100  %

Kokonaisväestökattavuus 2022–2027

–

–

100  %

| Liechtenstein | Tilastoalue | BKT asukasta kohden | Osuus kansallisesta väestöstä |
| --- | --- | --- | --- |
| Ennalta määrittelemättömät c-alueet | – | – | 7,50  % |
| Kokonaisväestökattavuus 2022–2027 | – | – | 7,50  % |

Liechtenstein

Tilastoalue

BKT asukasta kohden

Osuus kansallisesta väestöstä

Ennalta määrittelemättömät c-alueet

–

–

7,50  %

Kokonaisväestökattavuus 2022–2027

–

–

7,50  %

---

LIITE II

[...]

[...].

---

LIITE III

Menetelmä ennalta määrittelemättömän c-väestökattavuuden jakamiseksi ETA:n EFTA-valtioiden kesken

Valvontaviranomainen laskee kullekin ETA:n EFTA-valtiolle ennalta määrittelemättömän c-väestökattavuuden soveltamalla seuraavaa menetelmää:

| 1) | Valvontaviranomainen määrittää ne ETA:n EFTA-valtioiden tason 3 tilastoalueet, jotka eivät sijaitse seuraavilla alueilla:






  — | liitteessä I luetellut tukikelpoiset a-alueet; |
| --- | --- | --- |

1)

Valvontaviranomainen määrittää ne ETA:n EFTA-valtioiden tason 3 tilastoalueet, jotka eivät sijaitse seuraavilla alueilla:

—

liitteessä I luetellut tukikelpoiset a-alueet;

| — | liitteessä I luetellut entiset a-alueet; |
| --- | --- |

—

liitteessä I luetellut entiset a-alueet;

| — | liitteessä I luetellut harvaan asutut alueet. |
| --- | --- |

—

liitteessä I luetellut harvaan asutut alueet.

| 2) | Valvontaviranomainen yksilöi 1. vaiheessa määritellyistä tason 3 tilastoalueista ne, joiden






  — | BKT asukasta kohden (1) on alle lasketun kansallisen BKT:n alue-erojen kynnysarvon (2) tai vastaa sitä, tai |
| --- | --- | --- |

2)

Valvontaviranomainen yksilöi 1. vaiheessa määritellyistä tason 3 tilastoalueista ne, joiden

—

BKT asukasta kohden (1) on alle lasketun kansallisen BKT:n alue-erojen kynnysarvon (2) tai vastaa sitä, tai

| — | työttömyysaste (3) ylittää kansallisen työttömyysasteen alue-erojen kynnysarvon (4) tai vastaa sitä tai on vähintään 150 prosenttia kansallisesta keskiarvosta, tai |
| --- | --- |

—

työttömyysaste (3) ylittää kansallisen työttömyysasteen alue-erojen kynnysarvon (4) tai vastaa sitä tai on vähintään 150 prosenttia kansallisesta keskiarvosta, tai

| — | BKT asukasta kohden on enintään 90 prosenttia ETA:n keskiarvosta, tai |
| --- | --- |

—

BKT asukasta kohden on enintään 90 prosenttia ETA:n keskiarvosta, tai

| — | työttömyysaste on vähintään 125 prosenttia ETA:n keskiarvosta. |
| --- | --- |

—

työttömyysaste on vähintään 125 prosenttia ETA:n keskiarvosta.

| 3) | ETA:n EFTA-valtion i ennalta määrittelemätön c-väestökattavuus (A
  i
  ) lasketaan seuraavalla kaavalla (ilmaistuna prosentteina ETA:n väestöstä): |
| --- | --- |

3)

ETA:n EFTA-valtion i ennalta määrittelemätön c-väestökattavuus (A
  i
  ) lasketaan seuraavalla kaavalla (ilmaistuna prosentteina ETA:n väestöstä):

A
  i
  = p
  i
  / P × 100

jossa

p
  i
  on ETA:n EFTA-valtion i 2. vaiheessa yksilöityjen tason 3 tilastoalueiden väestö (5).

P on näiden suuntaviivojen 2. vaiheessa yksilöityjen tason 3 tilastoalueiden ja vastaavasti komission suuntaviivojen 2. vaiheessa yksilöityjen NUTS 3 -alueiden väestön summa.

---

(1)  Kaikki tässä liitteessä tarkoitetut tiedot, jotka koskevat BKT:tä asukasta kohden, perustuvat niiden kolmen viimeisen vuoden keskiarvoon, joilta Eurostatin tiedot ovat saatavilla eli vuosilta 2016–2018.

(2)  Asukasta kohden lasketun kansallisen BKT:n alue-erojen kynnysarvo (TG
  i
  ) lasketaan ETA:n EFTA-valtion i osalta seuraavalla kaavalla (ilmaistuna prosentteina kansallisesta BKT:stä asukasta kohden):

(TG)
  i
   = 85 × ((1 + 100 / g
  i
  ) / 2)

jossa g
  i
  on ETA:n EFTA-valtion i BKT asukasta kohden ilmaistuna prosentteina ETA:n keskiarvosta.

(3)  Kaikki tässä liitteessä tarkoitetut työttömyyttä koskevat tiedot perustuvat niiden kolmen viimeisen vuoden keskiarvoon, joilta Eurostatin tiedot ovat saatavilla, eli vuosien 2017–2019 keskiarvoon. Näihin tietoihin ei kuitenkaan sisälly tason 3 tietoja, minkä vuoksi käytetään sen tason 2 tilastoalueen työttömyyttä koskevia tietoja, jolla kyseiset tason 3 tilastoalueet sijaitsevat.

(4)  Kansallisen työttömyysasteen alue-erojen kynnysarvo (TU
  i
  ) lasketaan ETA:n EFTA-valtion i osalta seuraavalla kaavalla (ilmaistuna prosentteina kansallisesta työttömyysasteesta):

(TU)
  i
   = 115 × ((1 + 100 / u
  i
  ) / 2)

jossa u
  i
  on ETA:n EFTA-valtion i kansallinen työttömyysaste ilmaistuna prosentteina ETA:n keskiarvosta.

(5)  Tason 3 tilastoalueiden väestö lasketaan niiden väestötietojen perusteella, joita Eurostat käyttää määrittäessään asukasta kohden laskettua alueellista BKT:tä vuodeksi 2018.

---

LIITE IV

Menetelmä kohdassa 7.4.5 tarkoitettujen väestökadosta kärsivien tukialueiden määrittämiseksi

ETA:n EFTA-valtiot voivat määrittää kappaleen 188 mukaisesti alueet, jotka kärsivät väestökadosta, seuraavasti:

| — | ETA:n EFTA-valtioiden on määritettävä ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan mukaiset tukialueet tason 3 tilastoalueiden tasolla; |
| --- | --- |

—

ETA:n EFTA-valtioiden on määritettävä ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan mukaiset tukialueet tason 3 tilastoalueiden tasolla;

| — | on käytettävä Eurostatin tietoja väestötiheydestä vuosilta 2009–2018 käyttäen perustana uusinta saatavilla olevaa tilastoalueiden luokitusta; |
| --- | --- |

—

on käytettävä Eurostatin tietoja väestötiheydestä vuosilta 2009–2018 käyttäen perustana uusinta saatavilla olevaa tilastoalueiden luokitusta;

| — | ETA:n EFTA-valtioiden on osoitettava, että väestökato on ollut yli 10 prosenttia vuosina 2009–2018; |
| --- | --- |

—

ETA:n EFTA-valtioiden on osoitettava, että väestökato on ollut yli 10 prosenttia vuosina 2009–2018;

| — | Jos tilastoalueiden luokitusta on muutettu edellisten 10 vuoden aikana, ETA:n EFTA-valtioiden on käytettävä väestötiheystietoja pisimmältä käytettävissä olevalta ajanjaksolta. |
| --- | --- |

—

Jos tilastoalueiden luokitusta on muutettu edellisten 10 vuoden aikana, ETA:n EFTA-valtioiden on käytettävä väestötiheystietoja pisimmältä käytettävissä olevalta ajanjaksolta.

ETA:n EFTA-valtioiden on sisällytettävä näin määritetyt alueet kappaleen 189 mukaiseen ilmoitukseen.

---

LIITE V

Aluetukikarttaa koskevaan ilmoitukseen täytettävät tiedot

| 1) | ETA:n EFTA-valtioiden on toimitettava soveltuvin osin tiedot seuraavista nimettäväksi ehdotettujen alueiden ryhmistä:






  — | a-alueet; |
| --- | --- | --- |

1)

—

a-alueet;

| — | entiset a-alueet; |
| --- | --- |

—

entiset a-alueet;

| — | harvaan asutut alueet; |
| --- | --- |

—

harvaan asutut alueet;

| — | hyvin harvaan asutut alueet; |
| --- | --- |

—

hyvin harvaan asutut alueet;

| — | [...]; |
| --- | --- |

—

[...];

| — | väestökadosta kärsivät tukialueet kohdan 7.4.5 mukaisesti; |
| --- | --- |

—

väestökadosta kärsivät tukialueet kohdan 7.4.5 mukaisesti;

| — | ennalta määrittelemättömät c-alueet, jotka on nimetty arviointikriteerin 1 perusteella; |
| --- | --- |

—

ennalta määrittelemättömät c-alueet, jotka on nimetty arviointikriteerin 1 perusteella;

| — | ennalta määrittelemättömät c-alueet, jotka on nimetty arviointikriteerin 2 perusteella; |
| --- | --- |

—

ennalta määrittelemättömät c-alueet, jotka on nimetty arviointikriteerin 2 perusteella;

| — | ennalta määrittelemättömät c-alueet, jotka on nimetty arviointikriteerin 3 perusteella; |
| --- | --- |

—

ennalta määrittelemättömät c-alueet, jotka on nimetty arviointikriteerin 3 perusteella;

| — | ennalta määrittelemättömät c-alueet, jotka on nimetty arviointikriteerin 4 perusteella; |
| --- | --- |

—

ennalta määrittelemättömät c-alueet, jotka on nimetty arviointikriteerin 4 perusteella;

| — | ennalta määrittelemättömät c-alueet, jotka on nimetty arviointikriteerin 5 perusteella. |
| --- | --- |

—

ennalta määrittelemättömät c-alueet, jotka on nimetty arviointikriteerin 5 perusteella.

| 2) | ETA:n EFTA-valtioiden on toimitettava kuhunkin ryhmään kuuluvien ehdotettujen alueiden osalta seuraavat tiedot:






  — | alueen yksilöinti (käyttäen alueen tason 2 tai tason 3 tilastoaluekoodia, niiden alueiden LAU-koodia, jotka muodostavat vierekkäisen alueen, tai muita kyseisten hallinnollisten yksikköjen virallisia nimikkeitä); |
| --- | --- | --- |

2)

—

alueen yksilöinti (käyttäen alueen tason 2 tai tason 3 tilastoaluekoodia, niiden alueiden LAU-koodia, jotka muodostavat vierekkäisen alueen, tai muita kyseisten hallinnollisten yksikköjen virallisia nimikkeitä);

| — | alueen ehdotettu tuki-intensiteetti kaudella 2022–2027 tai entisten a-alueiden osalta kausilla 2022–2024 ja 2025–2027 (ottaen soveltuvin osin huomioon kappaleiden 180, 181, 183 tai 184, 185 ja 186 mukaiset tuki-intensiteetin mahdolliset korotukset); |
| --- | --- |

—

alueen ehdotettu tuki-intensiteetti kaudella 2022–2027 tai entisten a-alueiden osalta kausilla 2022–2024 ja 2025–2027 (ottaen soveltuvin osin huomioon kappaleiden 180, 181, 183 tai 184, 185 ja 186 mukaiset tuki-intensiteetin mahdolliset korotukset);

| — | alueen kokonaisväestö kappaleen 177 mukaisesti. |
| --- | --- |

—

alueen kokonaisväestö kappaleen 177 mukaisesti.

| 3) | Harvaan ja hyvin harvaan asuttujen alueiden nimeämisen osalta ETA:n EFTA-valtioiden on esitettävä riittävät todisteet siitä, että soveltuvat kappaleen 169 edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Arviointikriteerien 1–5 perusteella nimettyjen ennalta määrittelemättömien alueiden osalta ETA:n EFTA-valtioiden on esitettävä riittävät todisteet siitä, että kaikki sovellettavat kappaleiden 175, 176 ja 177 edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

4)

---

LIITE VI

Terästeollisuuden määritelmä

Näissä suuntaviivoissa ’terästeollisuudella’ tarkoitetaan yhden tai useamman seuraavassa luetellun tuotteen tuotantoa:

| a) | harkkorauta ja ferroseokset: harkkorauta teräksen valmistukseen, metallivalimoissa käytettävä ja muu harkkorauta, peilirauta ja runsashiilinen rautamangaani, lukuun ottamatta muita rautaseoksia; |
| --- | --- |

a)

harkkorauta ja ferroseokset: harkkorauta teräksen valmistukseen, metallivalimoissa käytettävä ja muu harkkorauta, peilirauta ja runsashiilinen rautamangaani, lukuun ottamatta muita rautaseoksia;

| b) | tuotteet alkumuodossa tai välituotteena rautaa, tavallista terästä tai erikoisterästä: sula teräs, myös valanteina, myös taottavaksi tarkoitetut harkot, puolivalmisteet kuten tankoteelmät, billetit ja laattateelmät, levyaihiot, tinalevyaihiot, kuumavalssatut levyainekset keloina, lukuun ottamatta sulan teräksen valmistusta pienistä ja keskisuurista sulatoista peräisin olevasta valuteräksestä; |
| --- | --- |

b)

tuotteet alkumuodossa tai välituotteena rautaa, tavallista terästä tai erikoisterästä: sula teräs, myös valanteina, myös taottavaksi tarkoitetut harkot, puolivalmisteet kuten tankoteelmät, billetit ja laattateelmät, levyaihiot, tinalevyaihiot, kuumavalssatut levyainekset keloina, lukuun ottamatta sulan teräksen valmistusta pienistä ja keskisuurista sulatoista peräisin olevasta valuteräksestä;

| c) | raudasta, tavallisesta teräksestä tai erikoisteräksistä valmistetut kuumamuokatut tuotteet: kiskot, ratapölkyt, sidekiskot, aluslaatat, palkit, raskaat profiilit, vähintään 80 mm, ponttirauta ja -teräs, tangot ja profiilit, alle 80 mm, ja laatat, alle 150 mm, valssilanka, putkien renkaat ja neliöt, kuumavalssattu vanne ja nauha (myös nauha putkia varten), kuumavalssatut levyt (myös päällystetyt), levyt, vähintään 3 mm, leveät laatat, vähintään 150 mm, lukuun ottamatta metallilankaa ja metallilankatuotteita, tankoja ja rautavaloksia; |
| --- | --- |

c)

raudasta, tavallisesta teräksestä tai erikoisteräksistä valmistetut kuumamuokatut tuotteet: kiskot, ratapölkyt, sidekiskot, aluslaatat, palkit, raskaat profiilit, vähintään 80 mm, ponttirauta ja -teräs, tangot ja profiilit, alle 80 mm, ja laatat, alle 150 mm, valssilanka, putkien renkaat ja neliöt, kuumavalssattu vanne ja nauha (myös nauha putkia varten), kuumavalssatut levyt (myös päällystetyt), levyt, vähintään 3 mm, leveät laatat, vähintään 150 mm, lukuun ottamatta metallilankaa ja metallilankatuotteita, tankoja ja rautavaloksia;

| d) | kylmänä viimeistellyt tuotteet: tinapinnoitettu levy, lyijy-tinapinnoitettu levy, mustalevy, galvanoidut levyt, muut päällystetyt levyt, kylmävalssatut levyvalmisteet, sähkölevyt, tinapinnoitetun levyn valmistamiseen tarkoitettu levy, kylmävalssatut levyt, rullina tai suorina levyinä; |
| --- | --- |

d)

kylmänä viimeistellyt tuotteet: tinapinnoitettu levy, lyijy-tinapinnoitettu levy, mustalevy, galvanoidut levyt, muut päällystetyt levyt, kylmävalssatut levyvalmisteet, sähkölevyt, tinapinnoitetun levyn valmistamiseen tarkoitettu levy, kylmävalssatut levyt, rullina tai suorina levyinä;

| e) | putket: saumattomat teräsputket, hitsatut teräsputket, halkaisija yli 406,4 mm. |
| --- | --- |

e)

putket: saumattomat teräsputket, hitsatut teräsputket, halkaisija yli 406,4 mm.

---

Liite VII

Alueellisen investointituen hakulomakkeeseen täytettävät tiedot

| 1. | Tuensaajaa koskevat tiedot:






  — | Nimi, päätoimipaikan rekisteröity osoite, päätoimiala (NACE-koodi). |
| --- | --- | --- |

1.

—

Nimi, päätoimipaikan rekisteröity osoite, päätoimiala (NACE-koodi).

| — | Yrityksen ilmoitus, että se ei ole pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys. |
| --- | --- |

—

Yrityksen ilmoitus, että se ei ole pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys.

| — | Ilmoitus tuesta (sekä vähämerkityksisestä tuesta että valtiontuesta), jonka yritys on jo saanut muihin investointeihin kolmen edellisen vuoden aikana samalla tason 3 tilastoalueella, jolla uusi investointi sijaitsee. Ilmoitus aluetuesta, joka on saatu tai saadaan muilta tukea myöntäviltä viranomaisilta samaan hankkeeseen. |
| --- | --- |

—

Ilmoitus tuesta (sekä vähämerkityksisestä tuesta että valtiontuesta), jonka yritys on jo saanut muihin investointeihin kolmen edellisen vuoden aikana samalla tason 3 tilastoalueella, jolla uusi investointi sijaitsee. Ilmoitus aluetuesta, joka on saatu tai saadaan muilta tukea myöntäviltä viranomaisilta samaan hankkeeseen.

| — | Ilmoitus siitä, onko tuensaaja lopettanut saman tai samankaltaisen toiminnan ETA-alueella hakemuksen päivämäärää edeltävien kahden vuoden aikana. |
| --- | --- |

—

Ilmoitus siitä, onko tuensaaja lopettanut saman tai samankaltaisen toiminnan ETA-alueella hakemuksen päivämäärää edeltävien kahden vuoden aikana.

| — | Ilmoitus siitä, aikooko tuensaaja lopettaa tukihakemuksen jättöhetkellä harjoitetun toiminnan kahden vuoden kuluessa tuetun investoinnin päättämisestä. |
| --- | --- |

—

Ilmoitus siitä, aikooko tuensaaja lopettaa tukihakemuksen jättöhetkellä harjoitetun toiminnan kahden vuoden kuluessa tuetun investoinnin päättämisestä.

| — | Ohjelmasta myönnetyn tuen osalta: ilmoitus siitä, että toimintaa ei ole siirretty, ja sitoumus. |
| --- | --- |

—

Ohjelmasta myönnetyn tuen osalta: ilmoitus siitä, että toimintaa ei ole siirretty, ja sitoumus.

| 2. | Tuettavaa investointia koskevat tiedot:






  — | Investoinnin lyhyt kuvaus. |
| --- | --- | --- |

2.

—

Investoinnin lyhyt kuvaus.

| — | Lyhyt kuvaus alueeseen kohdistuvista odotetuista myönteisistä vaikutuksista (esimerkiksi luotujen tai säilytettyjen työpaikkojen määrä, T&K&I-toiminta, koulutus, klusterin perustaminen ja hankkeen mahdollinen vaikutus alueen talouden vihreään (1) ja digitaaliseen siirtymään). |
| --- | --- |

—

Lyhyt kuvaus alueeseen kohdistuvista odotetuista myönteisistä vaikutuksista (esimerkiksi luotujen tai säilytettyjen työpaikkojen määrä, T&K&I-toiminta, koulutus, klusterin perustaminen ja hankkeen mahdollinen vaikutus alueen talouden vihreään (1) ja digitaaliseen siirtymään).

| — | Sovellettava kansallinen tai ETA:n oikeusperusta (tai molemmat). |
| --- | --- |

—

Sovellettava kansallinen tai ETA:n oikeusperusta (tai molemmat).

| — | Töiden suunniteltu alkaminen ja investoinnin loppuun saattaminen. |
| --- | --- |

—

Töiden suunniteltu alkaminen ja investoinnin loppuun saattaminen.

| — | Investoinnin sijaintipaikka (sijaintipaikat). |
| --- | --- |

—

Investoinnin sijaintipaikka (sijaintipaikat).

| 3. | Investoinnin rahoitusta koskevat tiedot:






  — | Investointi- ja muut kustannukset, ilmoitetun tukitoimenpiteen kustannus-hyötyanalyysi. |
| --- | --- | --- |

3.

—

Investointi- ja muut kustannukset, ilmoitetun tukitoimenpiteen kustannus-hyötyanalyysi.

| — | Tukikelpoiset kustannukset yhteensä. |
| --- | --- |

—

Tukikelpoiset kustannukset yhteensä.

| — | Investoinnin toteuttamiseen tarvittava tukimäärä. |
| --- | --- |

—

Investoinnin toteuttamiseen tarvittava tukimäärä.

| — | Tuki-intensiteetti. |
| --- | --- |

—

Tuki-intensiteetti.

| 4. | Tiedot tuen tarpeesta ja sen odotetusta vaikutuksesta:






  — | Lyhyt selvitys tuen tarpeesta ja sen vaikutuksesta investointia tai sijaintipaikkaa koskevaan päätökseen. Tähän on sisällyttävä selvitys vaihtoehtoisesta investointia tai sijaintipaikkaa koskevasta päätöksestä, jos tukea ei myönnetä. |
| --- | --- | --- |

4.

—

Lyhyt selvitys tuen tarpeesta ja sen vaikutuksesta investointia tai sijaintipaikkaa koskevaan päätökseen. Tähän on sisällyttävä selvitys vaihtoehtoisesta investointia tai sijaintipaikkaa koskevasta päätöksestä, jos tukea ei myönnetä.

| — | Ilmoitus, jossa todetaan, että tuensaaja ja investoinnin toteuttavat toimeksisaajat eivät ole tehneet sitovaa sopimusta. |
| --- | --- |

—

Ilmoitus, jossa todetaan, että tuensaaja ja investoinnin toteuttavat toimeksisaajat eivät ole tehneet sitovaa sopimusta.

---

(1)  Mukaan lukien tarvittaessa tiedot siitä, onko investointi ympäristön kannalta kestävä EU:n luokitusjärjestelmäasetuksen (EU) 2020/852 (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13) tai muiden vastaavien menetelmien mukaisesti.

---

LIITE VIII

Kappaleessa 136 tarkoitetut tiedot

Suuntaviivojen kappaleen 136 kohdassa 2 tarkoitettuihin yksittäisiä tukia koskeviin tietoihin on sisällyttävä seuraavat:

| — | yksittäisen tuensaajan nimi (1)







  — | nimi |
| --- | --- | --- |

—

yksittäisen tuensaajan nimi (1)

—

nimi

| — | tuensaajan tunniste |
| --- | --- |

—

tuensaajan tunniste

| — | tuensaajan tyyppi soveltamisajankohtana:






  — | pk-yritys |
| --- | --- | --- |

—

tuensaajan tyyppi soveltamisajankohtana:

—

pk-yritys

| — | suuri yritys |
| --- | --- |

—

suuri yritys

| — | alue, jolla tuensaaja sijaitsee, tasolla II tai alemmalla tilastotasolla |
| --- | --- |

—

alue, jolla tuensaaja sijaitsee, tasolla II tai alemmalla tilastotasolla

| — | tuensaajan pääasiallinen toimiala kyseisen tuen osalta NACE-kolminumerotason (kolminumeroinen numerokoodi) mukaan (2) |
| --- | --- |

—

tuensaajan pääasiallinen toimiala kyseisen tuen osalta NACE-kolminumerotason (kolminumeroinen numerokoodi) mukaan (2)

| — | tukiosa kokonaislukuna kansallisessa valuutassa |
| --- | --- |

—

tukiosa kokonaislukuna kansallisessa valuutassa

| — | jos tuen nimellismäärä on eri kuin tukiosa, tuen nimellismäärä ilmaistuna kokonaislukuna kansallisessa valuutassa (3) |
| --- | --- |

—

jos tuen nimellismäärä on eri kuin tukiosa, tuen nimellismäärä ilmaistuna kokonaislukuna kansallisessa valuutassa (3)

| — | tukiväline (4):






  — | avustus / korkotuki / velkojen poistaminen |
| --- | --- | --- |

—

tukiväline (4):

—

avustus / korkotuki / velkojen poistaminen

| — | laina / takaisinmaksettavat ennakot / takaisinmaksettava avustus |
| --- | --- |

—

laina / takaisinmaksettavat ennakot / takaisinmaksettava avustus

| — | takuu |
| --- | --- |

—

takuu

| — | veroetuus tai verovapautus |
| --- | --- |

—

veroetuus tai verovapautus

| — | riskirahoitus |
| --- | --- |

—

riskirahoitus

| — | muu (täsmennettävä) |
| --- | --- |

—

muu (täsmennettävä)

| — | myöntämispäivä ja julkistamispäivä |
| --- | --- |

—

myöntämispäivä ja julkistamispäivä

| — | tuen tarkoitus |
| --- | --- |

—

tuen tarkoitus

| — | tuen myöntävän viranomaisen nimi tai myöntävien viranomaisten nimet |
| --- | --- |

—

tuen myöntävän viranomaisen nimi tai myöntävien viranomaisten nimet

| — | tapauksen mukaan toimeksisaaneen yhteisön nimi ja valittujen rahoituksen välittäjien nimet |
| --- | --- |

—

tapauksen mukaan toimeksisaaneen yhteisön nimi ja valittujen rahoituksen välittäjien nimet

| — | tukitoimenpiteen viite (5). |
| --- | --- |

—

tukitoimenpiteen viite (5).

---

(1)  Lukuun ottamatta liikesalaisuuksia ja muita luottamuksellisia tietoja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa ja valvontaviranomaisen suostumuksella (ks. valvontaviranomaisen suuntaviivat salassapitovelvollisuudesta valtiontukipäätöksissä, EUVL L 154, 8.6.2006, s. 27, ja ETA-täydennysosa N:o 29, 8.6.2006, s. 1).

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1893/2006, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006, tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 vahvistamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3037/90 ja tiettyjen eri tilastoaloja koskevien yhteisön asetusten muuttamisesta (EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1). Asetus otettiin osaksi ETA-sopimuksen liitettä XXI ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 61/2007 (EUVL L 266, 11.10.2007, s. 25, ja ETA-täydennysosa N:o 48, 11.10.2007, s. 18).

(3)  Bruttoavustusekvivalentti tai tapauksen mukaan investoinnin määrä. Toimintatuen tapauksessa voidaan ilmoittaa vuotuinen tukimäärä tuensaajaa kohden. Verojärjestelmien tapauksessa määrä voidaan ilmoittaa kappaleen 139 mukaisia vaihteluvälejä käyttäen. Julkaistava määrä on suurin sallittu veroetuus eikä kunakin vuonna vähennetty määrä (esim. verohyvityksen tapauksessa on julkaistava suurin sallittu verohyvitys eikä todellista määrää, joka mahdollisesti riippuu verotettavasta tulosta ja vaihtelee joka vuosi).

(4)  Jos tuki myönnetään useammasta tukivälineestä, on ilmoitettava välinekohtaiset tukimäärät.

(5)  Valvontaviranomaisen jaksossa 3 tarkoitetussa ilmoitusmenettelyssä ilmoittama viite.

---

| 30.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 173/121 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 173/121

---

EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS N:o 293/21/KOL,

annettu 16 päivänä joulukuuta 2021,

valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta antamalla lyhytaikaisia vientiluottovakuutuksia koskevat uudet suuntaviivat [2022/1048]

EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, jäljempänä ’valvontaviranomainen’, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 61–63 artiklan ja pöytäkirjan 26,

ottaa huomioon EFTA-valtioiden sopimuksen valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta, jäljempänä ’valvonta- ja tuomioistuinsopimus’, ja erityisesti sen 24 artiklan ja 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Valvontaviranomainen varmistaa valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 24 artiklan nojalla ETA-sopimuksen valtiontukimääräysten soveltamisen.

Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti valvontaviranomainen antaa ilmoituksia ja suuntaviivoja ETA-sopimuksen soveltamisalaan kuuluvissa asioissa, jos ETA-sopimuksessa tai valvonta- ja tuomioistuinsopimuksessa nimenomaisesti niin määrätään tai jos valvontaviranomainen pitää sitä tarpeellisena.

Komissio antoi 6 päivänä joulukuuta 2021 tiedonannon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta lyhytaikaisiin vientiluottovakuutuksiin, jäljempänä ’suuntaviivat’
   (1).

Kyseiset suuntaviivat ovat merkitykselliset myös Euroopan talousalueen, jäljempänä ’ETA’, kannalta.

ETA-sopimuksen 1 artiklassa asetetun yhdenmukaisuuden tavoitteen mukaisesti ETA:n valtiontukisääntöjen yhtenäinen soveltaminen on varmistettava koko ETA:ssa.

ETA-sopimuksen liitteessä XV olevan yleisen osion II kohdan mukaan valvontaviranomaisen on Euroopan komissiota kuultuaan annettava säädökset, jotka vastaavat Euroopan komission antamia säädöksiä.

Suuntaviivoissa voidaan viitata sellaisiin Euroopan unionin politiikan välineisiin ja Euroopan unionin säädöksiin, joita ei ole otettu osaksi ETA-sopimusta. Valtiontukisääntöjen yhdenmukaisen soveltamisen ja tasapuolisten kilpailuedellytysten varmistamiseksi koko ETA:ssa valvontaviranomainen soveltaa yleensä samoja viitearvoja kuin Euroopan komissio arvioidessaan tuen soveltuvuutta ETA-sopimuksen toimintaan.

on kuullut Euroopan komissiota,

on kuullut EFTA-valtioita,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Valtiontukea koskevia aineellisia sääntöjä muutetaan antamalla lyhytaikaisia vientiluottovakuutuksia koskevat tarkistetut suuntaviivat. Suuntaviivat ovat tämän päätöksen liitteenä ja muodostavat olennaisen osan sitä.

2.   Suuntaviivoilla korvataan nykyiset lyhytaikaisia vientiluottovakuutuksia koskevat suuntaviivat (2)1 päivästä tammikuuta 2022 alkaen.

2 artikla

Kun valvontaviranomainen soveltaa suuntaviivoja, niitä koskevat soveltuvin osin muun muassa seuraavat mukautukset:

| a) | valvontaviranomainen pitää viittauksia ”jäsenvaltioon” viittauksina ”EFTA-valtioon” (3) tai tapauksen mukaan ”ETA-valtioon”; |
| --- | --- |

a)

valvontaviranomainen pitää viittauksia ”jäsenvaltioon” viittauksina ”EFTA-valtioon” (3) tai tapauksen mukaan ”ETA-valtioon”;

| b) | valvontaviranomainen pitää viittauksia ”Euroopan komissioon” viittauksina ”EFTAn valvontaviranomaiseen”; |
| --- | --- |

b)

valvontaviranomainen pitää viittauksia ”Euroopan komissioon” viittauksina ”EFTAn valvontaviranomaiseen”;

| c) | valvontaviranomainen pitää viittauksia ”perussopimukseen”, ”SEUT-sopimukseen” tai ”Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen” viittauksina ”ETA-sopimukseen”; |
| --- | --- |

c)

valvontaviranomainen pitää viittauksia ”perussopimukseen”, ”SEUT-sopimukseen” tai ”Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen” viittauksina ”ETA-sopimukseen”;

| d) | valvontaviranomainen pitää viittauksia SEUT-sopimuksen 49 artiklaan tai kyseisen artiklan osiin viittauksina ETA-sopimuksen 31 artiklaan ja kyseisen artiklan vastaaviin osiin; |
| --- | --- |

d)

valvontaviranomainen pitää viittauksia SEUT-sopimuksen 49 artiklaan tai kyseisen artiklan osiin viittauksina ETA-sopimuksen 31 artiklaan ja kyseisen artiklan vastaaviin osiin;

| e) | valvontaviranomainen pitää viittauksia SEUT-sopimuksen 63 artiklaan tai kyseisen artiklan osiin viittauksina ETA-sopimuksen 40 artiklaan ja kyseisen artiklan vastaaviin osiin; |
| --- | --- |

e)

valvontaviranomainen pitää viittauksia SEUT-sopimuksen 63 artiklaan tai kyseisen artiklan osiin viittauksina ETA-sopimuksen 40 artiklaan ja kyseisen artiklan vastaaviin osiin;

| f) | valvontaviranomainen pitää viittauksia SEUT-sopimuksen 107 artiklaan tai kyseisen artiklan osiin viittauksina ETA-sopimuksen 61 artiklaan ja kyseisen artiklan vastaaviin osiin; |
| --- | --- |

f)

valvontaviranomainen pitää viittauksia SEUT-sopimuksen 107 artiklaan tai kyseisen artiklan osiin viittauksina ETA-sopimuksen 61 artiklaan ja kyseisen artiklan vastaaviin osiin;

| g) | valvontaviranomainen pitää viittauksia SEUT-sopimuksen 108 artiklaan tai kyseisen artiklan osiin viittauksina valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklaan ja kyseisen artiklan vastaaviin osiin; |
| --- | --- |

g)

valvontaviranomainen pitää viittauksia SEUT-sopimuksen 108 artiklaan tai kyseisen artiklan osiin viittauksina valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklaan ja kyseisen artiklan vastaaviin osiin;

| h) | valvontaviranomainen pitää viittauksia neuvoston asetukseen (EU) 2015/1589 (4) viittauksina valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevaan II osaan; |
| --- | --- |

h)

valvontaviranomainen pitää viittauksia neuvoston asetukseen (EU) 2015/1589 (4) viittauksina valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevaan II osaan;

| i) | valvontaviranomainen pitää viittauksia komission asetukseen (EY) N:o 794/2004 (5) viittauksina EFTAn valvontaviranomaisen päätökseen 195/04/KOL; |
| --- | --- |

i)

valvontaviranomainen pitää viittauksia komission asetukseen (EY) N:o 794/2004 (5) viittauksina EFTAn valvontaviranomaisen päätökseen 195/04/KOL;

| j) | valvontaviranomainen pitää viittauksia ilmaisuun ”soveltuu (ei sovellu) sisämarkkinoille” viittauksina ilmaisuun ”soveltuu (ei sovellu) ETA-sopimuksen toimintaan”; |
| --- | --- |

j)

valvontaviranomainen pitää viittauksia ilmaisuun ”soveltuu (ei sovellu) sisämarkkinoille” viittauksina ilmaisuun ”soveltuu (ei sovellu) ETA-sopimuksen toimintaan”;

| k) | valvontaviranomainen pitää viittauksia ilmaisuun ”unionissa (unionin ulkopuolella)” viittauksina ilmaisuun ”ETA-alueella (ETA-alueen ulkopuolella)”; |
| --- | --- |

k)

valvontaviranomainen pitää viittauksia ilmaisuun ”unionissa (unionin ulkopuolella)” viittauksina ilmaisuun ”ETA-alueella (ETA-alueen ulkopuolella)”;

| l) | valvontaviranomainen pitää viittauksia ”unionin sisäiseen kauppaan” viittauksina ”ETA-alueen sisäiseen kauppaan”; |
| --- | --- |

l)

valvontaviranomainen pitää viittauksia ”unionin sisäiseen kauppaan” viittauksina ”ETA-alueen sisäiseen kauppaan”;

| m) | jos suuntaviivoissa todetaan, että niitä sovelletaan ”kaikkiin taloudellisen toiminnan aloihin”, valvontaviranomainen soveltaa niitä ”kaikkiin ETA-sopimuksen soveltamisalaan kuuluviin taloudellisen toiminnan aloihin tai niiden osiin”; |
| --- | --- |

m)

jos suuntaviivoissa todetaan, että niitä sovelletaan ”kaikkiin taloudellisen toiminnan aloihin”, valvontaviranomainen soveltaa niitä ”kaikkiin ETA-sopimuksen soveltamisalaan kuuluviin taloudellisen toiminnan aloihin tai niiden osiin”;

| n) | valvontaviranomainen pitää viittauksia komission tiedonantoihin tai suuntaviivoihin viittauksina vastaaviin valvontaviranomaisen suuntaviivoihin. |
| --- | --- |

n)

valvontaviranomainen pitää viittauksia komission tiedonantoihin tai suuntaviivoihin viittauksina vastaaviin valvontaviranomaisen suuntaviivoihin.

3 artikla

Valvontaviranomainen soveltaa suuntaviivojen liitteessä olevaa markkinariskimaiden luetteloa, johon on lisätty Liechtenstein.

Tehty Brysselissä 16 päivänä joulukuuta 2021.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Bente ANGELL-HANSEN

Puheenjohtaja

Asiasta vastaava kollegion jäsen

Högni KRISTJÁNSSON

Kollegion jäsen

Stefan BARRIGA

Kollegion jäsen

Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS

Allekirjoittaja oikeus- ja

hallintoasioista vastaavan johtajan ominaisuudessa

---

(1)  C(2021) 8705 final (EUVL C 497, 10.12.2021, s. 5).

1

(2)  
  EUVL L 343, 19.12.2013, s. 54, ja ETA-täydennysosa N:o 71, 19.12.2013, s. 1, sellaisena kuin se on hyväksytty uudelleen valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 104. kerran [2019/1008] 6 päivänä helmikuuta 2019 annetulla EFTAn valvontaviranomaisen päätöksellä N:o 4/19/KOL (EUVL L 163, 20.6.2019, s. 110), ja ETA-täydennysosa N:o 48, 20.6.2019, s. 1, sellaisena kuin se on muutettuna valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 106. kerran korvaamalla lyhytaikaisia vientiluottovakuutuksia koskevien suuntaviivojen liite [2020/982] 1 päivänä huhtikuuta 2020 annetulla päätöksellä N:o 30/20/KOL (EUVL L 220, 9.7.2020, s. 8), ja ETA-täydennysosa N:o 46, 9.7.2020, s. 1, valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 107. kerran muuttamalla tiettyjä valtiontukisuuntaviivoja ja jatkamalla niiden voimassaoloa [2020/1576] 15 päivänä heinäkuuta 2020 annetulla päätöksellä N:o 90/20/KOL (EUVL L 359, 29.10.2020, s. 16), ja ETA-täydennysosa N:o 68, 29.10.2020, s. 4, sekä lyhytaikaisia vientiluottovakuutuksia koskevien suuntaviivojen liitteen korvaamisesta [2021/1238] 24 päivänä helmikuuta 2021 annetulla päätöksellä N:o 12/21/KOL (EUVL L 271, 29.7.2021, s. 1), ja ETA-täydennysosa N:o 50, 29.7.2021, s. 1.

2

(3)  EFTA-valtioilla tarkoitetaan Islantia, Liechtensteinia ja Norjaa.

3

(4)  Neuvoston asetus (EU) 2015/1589, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2015, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 248, 24.9.2015, s. 9).

4

(5)  Komission asetus (EY) N:o 794/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 täytäntöönpanosta (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1).

5

---

Komission tiedonanto Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta lyhytaikaisiin vientiluottovakuutuksiin

1.   Johdanto

Johdanto

| 1. | Vientituki saattaa vaikuttaa haitallisesti markkinoilla tavaroiden ja palvelujen mahdollisten tarjoajien väliseen kilpailuun. Komissio on sille perussopimuksen mukaisesti annetussa kilpailun valvojan ominaisuudessa aina tuominnut tiukasti vientituet unionin sisäisessä kaupassa sekä unionin ulkopuolelle suuntautuvassa viennissä. Tämän tiedonannon tarkoituksena on selventää komission arviota jäsenvaltioiden tuesta vientiluottovakuutuksille unionin valtiontukisääntöjen perusteella. |
| --- | --- |

1.

Vientituki saattaa vaikuttaa haitallisesti markkinoilla tavaroiden ja palvelujen mahdollisten tarjoajien väliseen kilpailuun. Komissio on sille perussopimuksen mukaisesti annetussa kilpailun valvojan ominaisuudessa aina tuominnut tiukasti vientituet unionin sisäisessä kaupassa sekä unionin ulkopuolelle suuntautuvassa viennissä. Tämän tiedonannon tarkoituksena on selventää komission arviota jäsenvaltioiden tuesta vientiluottovakuutuksille unionin valtiontukisääntöjen perusteella.

| 2. | Komissio on käyttänyt valtaansa antaa ohjeistusta valtiontuista lyhytaikaisten vientiluottovakuutusten alalla. Tavoitteena on ollut puuttua niistä tosiasiallisesti tai mahdollisesti aiheutuvaan kilpailun vääristymiseen ei pelkästään eri jäsenvaltioihin sijoittautuneiden viejien kesken (unionin sisäinen ja sen ulkopuolelle suuntautuva kauppa), vaan myös unionin alueella toimivien vientiluottovakuutuksenantajien kesken. Komissio vahvisti vuonna 1997 valtiontuen periaatteet EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 1 kohdan mukaisessa tiedonannossa jäsenvaltioille perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta lyhytaikaisiin vientiluottovakuutuksiin (1), jäljempänä ’vuoden 1997 tiedonanto’. Vuoden 1997 tiedonannon periaatteita oli tarkoitus soveltaa 1. tammikuuta 1998 alkaen viiden vuoden ajan. Vuoden 1997 tiedonantoa on mukautettu myöhemmin, ja sen voimassaoloa jatkettu vuosina 2001 (2), 2004 (3), 2005 (4) ja 2010 (5). Sen periaatteita sovellettiin 31. joulukuuta 2012 asti. |
| --- | --- |

2.

Komissio on käyttänyt valtaansa antaa ohjeistusta valtiontuista lyhytaikaisten vientiluottovakuutusten alalla. Tavoitteena on ollut puuttua niistä tosiasiallisesti tai mahdollisesti aiheutuvaan kilpailun vääristymiseen ei pelkästään eri jäsenvaltioihin sijoittautuneiden viejien kesken (unionin sisäinen ja sen ulkopuolelle suuntautuva kauppa), vaan myös unionin alueella toimivien vientiluottovakuutuksenantajien kesken. Komissio vahvisti vuonna 1997 valtiontuen periaatteet EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 1 kohdan mukaisessa tiedonannossa jäsenvaltioille perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta lyhytaikaisiin vientiluottovakuutuksiin

1

2

3

4

5

| 3. | Vuoden 1997 tiedonannon periaatteiden soveltamisesta erityisesti finanssikriisin aikana vuosina 2009–2011 saatujen kokemusten pohjalta näytti tarpeelliselta tarkistaa komission toimintalinjaa tällä alalla. Sen vuoksi komissio antoi uuden tiedonannon jäsenvaltioille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta lyhytaikaisiin vientiluottovakuutuksiin (6), jäljempänä ’vuoden 2012 tiedonanto’. Vuoden 2012 tiedonannon periaatteita oli periaatteessa määrä soveltaa 1. tammikuuta 2013 alkaen 31. joulukuuta 2018 asti (7). Vuoden 2012 tiedonannon liitettä on sittemmin mukautettu useita kertoja (8), ja vuoden 2012 tiedonannon soveltamisaikaa pidennettiin vuosina 2018 (9) ja 2020 (10). Sitä sovelletaan nyt 31. joulukuuta 2021 saakka. |
| --- | --- |

3.

Vuoden 1997 tiedonannon periaatteiden soveltamisesta erityisesti finanssikriisin aikana vuosina 2009–2011 saatujen kokemusten pohjalta näytti tarpeelliselta tarkistaa komission toimintalinjaa tällä alalla. Sen vuoksi komissio antoi uuden tiedonannon jäsenvaltioille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta lyhytaikaisiin vientiluottovakuutuksiin

6

7

8

9

10

| 4. | Komissio käynnisti vuonna 2019 vuoden 2012 tiedonannon arvioinnin osana valtiontukiuudistuspaketin, rautatieliikenteen suuntaviivojen ja lyhytaikaisten vientiluottovakuutuksien toimivuustarkastusta (11). Arvioinnin tulokset osoittivat, että säännöt toimivat periaatteessa hyvin, mutta niihin on tehtävä pieniä parannuksia, jotta ne vastaavat markkinoiden kehitystä. Sen vuoksi tämä tiedonanto sisältää vain muutamia teknisiä mukautuksia, mutta vuoden 2012 tiedonannossa esitetyt periaatteet pysyvät ennallaan. |
| --- | --- |

4.

Komissio käynnisti vuonna 2019 vuoden 2012 tiedonannon arvioinnin osana valtiontukiuudistuspaketin, rautatieliikenteen suuntaviivojen ja lyhytaikaisten vientiluottovakuutuksien toimivuustarkastusta

11

| 5. | Tässä tiedonannossa esitetyt säännöt auttavat varmistamaan, että valtiontuki ei vääristä yksityisten ja julkisten tai julkisesti tuettujen vientiluottovakuutuksenantajien välistä kilpailua. Säännöt auttavat myös luomaan tasapuoliset toimintaedellytykset kaikille viejille. |
| --- | --- |

5.

Tässä tiedonannossa esitetyt säännöt auttavat varmistamaan, että valtiontuki ei vääristä yksityisten ja julkisten tai julkisesti tuettujen vientiluottovakuutuksenantajien välistä kilpailua. Säännöt auttavat myös luomaan tasapuoliset toimintaedellytykset kaikille viejille.

| 6. | Tässä tiedonannossa annetaan jäsenvaltioille yksityiskohtaisempaa selvitystä periaatteista, joita komissio noudattaa tulkitessaan perussopimuksen 107 ja 108 artiklaa ja niiden soveltamista lyhytaikaisiin vientiluottovakuutuksiin. Tarkoituksena on tehdä komission politiikasta tällä alalla mahdollisimman avointa sekä varmistaa ennakoitavuus ja yhdenvertainen kohtelu. Sitä varten tiedonannossa asetetaan edellytyksiä, jotka on täytettävä, jos julkiset vakuutuksenantajat haluavat tarjota markkinariskien kattamiseksi tarkoitettuja lyhytaikaisia vientiluottovakuutuksia. |
| --- | --- |

6.

Tässä tiedonannossa annetaan jäsenvaltioille yksityiskohtaisempaa selvitystä periaatteista, joita komissio noudattaa tulkitessaan perussopimuksen 107 ja 108 artiklaa ja niiden soveltamista lyhytaikaisiin vientiluottovakuutuksiin. Tarkoituksena on tehdä komission politiikasta tällä alalla mahdollisimman avointa sekä varmistaa ennakoitavuus ja yhdenvertainen kohtelu. Sitä varten tiedonannossa asetetaan edellytyksiä, jotka on täytettävä, jos julkiset vakuutuksenantajat haluavat tarjota markkinariskien kattamiseksi tarkoitettuja lyhytaikaisia vientiluottovakuutuksia.

| 7. | Muut kuin markkinakelpoiset riskit eivät kuulu tämän tiedonannon soveltamisalaan. |
| --- | --- |

7.

Muut kuin markkinakelpoiset riskit eivät kuulu tämän tiedonannon soveltamisalaan.

| 8. | Tämän tiedonannon 2 jaksossa kuvataan soveltamisalaa ja esitetään käytetyt määritelmät. Tiedonannon 3 jaksossa käsitellään perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltuvuutta ja yleistä kieltoa myöntää valtiontukea markkinariskien kattamiseen tarkoitettuihin vientiluottovakuutuksiin. Lopuksi 4 jaksossa esitetään eräitä poikkeuksia markkinariskien soveltamisalaan ja täsmennetään edellytykset valtion tuelle väliaikaisesti muiden kuin markkinariskien kattamiseen tarkoitettuihin vakuutuksiin. |
| --- | --- |

8.

Tämän tiedonannon 2 jaksossa kuvataan soveltamisalaa ja esitetään käytetyt määritelmät. Tiedonannon 3 jaksossa käsitellään perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltuvuutta ja yleistä kieltoa myöntää valtiontukea markkinariskien kattamiseen tarkoitettuihin vientiluottovakuutuksiin. Lopuksi 4 jaksossa esitetään eräitä poikkeuksia markkinariskien soveltamisalaan ja täsmennetään edellytykset valtion tuelle väliaikaisesti muiden kuin markkinariskien kattamiseen tarkoitettuihin vakuutuksiin.

2.   Tiedonannon soveltamisala ja määritelmät

Tiedonannon soveltamisala ja määritelmät

2.1   Soveltamisala

Soveltamisala

| 9. | Komissio soveltaa tässä tiedonannossa esitettyjä periaatteita ainoastaan vientiluottovakuutuksiin, joiden riskiaika on lyhyempi kuin kaksi vuotta. Kaikki muut vientirahoitusvälineet on jätetty tämän tiedonannon soveltamisalan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

9.

Komissio soveltaa tässä tiedonannossa esitettyjä periaatteita ainoastaan vientiluottovakuutuksiin, joiden riskiaika on lyhyempi kuin kaksi vuotta. Kaikki muut vientirahoitusvälineet on jätetty tämän tiedonannon soveltamisalan ulkopuolelle.

2.2   Määritelmät

Määritelmät

| 10. | Tässä tiedonannossa tarkoitetaan:






  1) | ’vientiluottovakuutuksella’ vakuutustuotetta, jossa vakuutuksenantaja ottaa vastatakseen kaupallisen tai poliittisen riskin, joka liittyy maksuvelvoitteisiin vientitapahtuman yhteydessä, tai molemmat; |
| --- | --- | --- |

10.

Tässä tiedonannossa tarkoitetaan:

1)

’vientiluottovakuutuksella’ vakuutustuotetta, jossa vakuutuksenantaja ottaa vastatakseen kaupallisen tai poliittisen riskin, joka liittyy maksuvelvoitteisiin vientitapahtuman yhteydessä, tai molemmat;

| 2) | ’yksityisellä luottovakuutuksenantajalla’ yritystä tai organisaatiota, joka ei ole julkinen vakuutuksenantaja ja joka tarjoaa vientiluottovakuutuksia; |
| --- | --- |

2)

’yksityisellä luottovakuutuksenantajalla’ yritystä tai organisaatiota, joka ei ole julkinen vakuutuksenantaja ja joka tarjoaa vientiluottovakuutuksia;

| 3) | ’julkisella vakuutuksenantajalla’ yritystä tai muuta organisaatiota, joka tarjoaa vientiluottovakuutuksia jäsenvaltion tuella tai sen puolesta, tai jäsenvaltiota, joka tarjoaa vientiluottovakuutuksia; |
| --- | --- |

3)

’julkisella vakuutuksenantajalla’ yritystä tai muuta organisaatiota, joka tarjoaa vientiluottovakuutuksia jäsenvaltion tuella tai sen puolesta, tai jäsenvaltiota, joka tarjoaa vientiluottovakuutuksia;

| 4) | ’markkinariskeillä’ kaupallisia tai poliittisia riskejä, joiden enimmäisriskiaika on alle kaksi vuotta ja jotka liittyvät liitteessä lueteltuihin maihin sijoittautuneisiin julkisiin ja yksityisiin ostajiin. Kaikki muut riskit jäävät tässä tiedonannossa markkinariskien määritelmän ulkopuolelle; |
| --- | --- |

4)

’markkinariskeillä’ kaupallisia tai poliittisia riskejä, joiden enimmäisriskiaika on alle kaksi vuotta ja jotka liittyvät liitteessä lueteltuihin maihin sijoittautuneisiin julkisiin ja yksityisiin ostajiin. Kaikki muut riskit jäävät tässä tiedonannossa markkinariskien määritelmän ulkopuolelle;

| 5) | ’kaupallisilla riskeillä’ erityisesti seuraavia riskejä:






  a) | ostajan omavaltaista kieltäytymistä sopimuksen noudattamisesta eli mitä tahansa yksityisen ostajan omavaltaista päätöstä keskeyttää sopimuksen noudattaminen tai irtisanoa se ilman laillista syytä; |
| --- | --- | --- |

5)

’kaupallisilla riskeillä’ erityisesti seuraavia riskejä:

a)

ostajan omavaltaista kieltäytymistä sopimuksen noudattamisesta eli mitä tahansa yksityisen ostajan omavaltaista päätöstä keskeyttää sopimuksen noudattaminen tai irtisanoa se ilman laillista syytä;

| b) | yksityisen ostajan mielivaltaista kieltäytymistä sopimuksen kohteena olevan tavaran hyväksymisestä ilman pätevää syytä; |
| --- | --- |

b)

yksityisen ostajan mielivaltaista kieltäytymistä sopimuksen kohteena olevan tavaran hyväksymisestä ilman pätevää syytä;

| c) | yksityisen ostajan ja tämän takaajan maksukyvyttömyyttä; |
| --- | --- |

c)

yksityisen ostajan ja tämän takaajan maksukyvyttömyyttä;

| d) | pitkittynyttä saamisen laiminlyöntiä eli sitä, että yksityinen ostaja ja tämän takaaja eivät maksa sopimuksen mukaista saamista; |
| --- | --- |

d)

pitkittynyttä saamisen laiminlyöntiä eli sitä, että yksityinen ostaja ja tämän takaaja eivät maksa sopimuksen mukaista saamista;

| 6) | ’poliittisilla riskeillä’ erityisesti seuraavia riskejä:






  a) | riskiä siitä, että julkinen ostaja tai jokin maa estää liiketoimen toteutumisen tai ei suorita maksua ajallaan; |
| --- | --- | --- |

6)

’poliittisilla riskeillä’ erityisesti seuraavia riskejä:

a)

riskiä siitä, että julkinen ostaja tai jokin maa estää liiketoimen toteutumisen tai ei suorita maksua ajallaan;

| b) | riskiä, joka on yksittäisen ostajan hallinnan tai vastuun ulkopuolella; |
| --- | --- |

b)

riskiä, joka on yksittäisen ostajan hallinnan tai vastuun ulkopuolella;

| c) | riskiä siitä, että jokin maa ei kykene siirtämään kyseisessä maassa sijaitsevan ostajan maksamia rahoja vakuutetun maahan; |
| --- | --- |

c)

riskiä siitä, että jokin maa ei kykene siirtämään kyseisessä maassa sijaitsevan ostajan maksamia rahoja vakuutetun maahan;

| d) | riskiä siitä, että vakuutuksenantajan maan ulkopuolella aiheutuu ylivoimainen este, esimerkiksi sodan kaltainen tapahtuma, siltä osin kuin sen vaikutuksia ei ole muuten vakuutettu; |
| --- | --- |

d)

riskiä siitä, että vakuutuksenantajan maan ulkopuolella aiheutuu ylivoimainen este, esimerkiksi sodan kaltainen tapahtuma, siltä osin kuin sen vaikutuksia ei ole muuten vakuutettu;

| 7) | ’riskiajalla’ valmistusaikaa lisättynä luottoajalla; |
| --- | --- |

7)

’riskiajalla’ valmistusaikaa lisättynä luottoajalla;

| 8) | ’valmistusajalla’ ajanjaksoa tilauspäivän ja tavaroiden tai palvelujen toimituksen välillä; |
| --- | --- |

8)

’valmistusajalla’ ajanjaksoa tilauspäivän ja tavaroiden tai palvelujen toimituksen välillä;

| 9) | ’luottoajalla’ ajanjaksoa, joka ostajalle annetaan vientiluottotoimen mukaisesti toimitettujen tavaroiden ja palvelujen maksamista varten; |
| --- | --- |

9)

’luottoajalla’ ajanjaksoa, joka ostajalle annetaan vientiluottotoimen mukaisesti toimitettujen tavaroiden ja palvelujen maksamista varten;

| 10) | ’yhden riskin vakuutussuojalla’ vakuutussuojaa, joka kattaa kaiken myynnin yhdelle ostajalle tai yhden ostajan kanssa tehdyn yhden sopimuksen; |
| --- | --- |

10)

’yhden riskin vakuutussuojalla’ vakuutussuojaa, joka kattaa kaiken myynnin yhdelle ostajalle tai yhden ostajan kanssa tehdyn yhden sopimuksen;

| 11) | ’jälleenvakuutuksella’ vakuutusta, jonka vakuutuksenantaja hankkii toiselta vakuutuksenantajalta hallitakseen riskiä pienentämällä omaa riskiään; |
| --- | --- |

11)

’jälleenvakuutuksella’ vakuutusta, jonka vakuutuksenantaja hankkii toiselta vakuutuksenantajalta hallitakseen riskiä pienentämällä omaa riskiään;

| 12) | ’rinnakkaisvakuutuksella’ sitä prosenttiosuutta kustakin vakuutetusta tappiosta, jota vakuutuksenantaja ei korvaa, mutta joka on vakuutettu jollakin toisella vakuutuksenantajalla; |
| --- | --- |

12)

’rinnakkaisvakuutuksella’ sitä prosenttiosuutta kustakin vakuutetusta tappiosta, jota vakuutuksenantaja ei korvaa, mutta joka on vakuutettu jollakin toisella vakuutuksenantajalla;

| 13) | ’quota share -jälleenvakuutuksella’ jälleenvakuutusta, jossa vakuutuksenantajan on siirrettävä ja jälleenvakuuttajan on otettava vastattavakseen tietty prosenttiosuus kaikista riskeistä tietyissä vakuutuksenottajan tekemissä sopimuksissa; |
| --- | --- |

13)

’quota share -jälleenvakuutuksella’ jälleenvakuutusta, jossa vakuutuksenantajan on siirrettävä ja jälleenvakuuttajan on otettava vastattavakseen tietty prosenttiosuus kaikista riskeistä tietyissä vakuutuksenottajan tekemissä sopimuksissa;

| 14) | ’täydentävällä vakuutussuojalla’ lisäsuojaa, joka ylittää toisen vakuutuksenantajan määrittämän luottorajan; |
| --- | --- |

14)

’täydentävällä vakuutussuojalla’ lisäsuojaa, joka ylittää toisen vakuutuksenantajan määrittämän luottorajan;

| 15) | ’koko liikevaihdon tai sovitun liikevaihdon osan kattavalla vakuutuksella’ muita luottovakuutussopimuksia kuin yhden riskin vakuutussuojaa eli luottovakuutussopimusta, joka kattaa kaiken tai suurimman osan vakuutetun luottomyynnistä sekä maksusaatavat myynnistä useille ostajille. |
| --- | --- |

15)

’koko liikevaihdon tai sovitun liikevaihdon osan kattavalla vakuutuksella’ muita luottovakuutussopimuksia kuin yhden riskin vakuutussuojaa eli luottovakuutussopimusta, joka kattaa kaiken tai suurimman osan vakuutetun luottomyynnistä sekä maksusaatavat myynnistä useille ostajille.

3.   Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan sovellettavuus

Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan sovellettavuus

3.1   Yleiset periaatteet

Yleiset periaatteet

| 11. | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

11.

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

| 12. | Jos julkiset vakuutuksenantajat tarjoavat vientiluottovakuutuksia, tällaiseen vakuutukseen liittyy valtion varojen käyttöä. Valtion toiminnasta voi aiheutua vakuutuksenantajille tai viejille valikoivaa etua, ja se voi siten vääristää tai uhata vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Seuraavissa 3.2, 3.3 ja 4 jaksossa esitettyjen periaatteiden tarkoituksena on antaa ohjausta siitä, miten tällaisia toimenpiteitä arvioidaan valtiontukisääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

12.

Jos julkiset vakuutuksenantajat tarjoavat vientiluottovakuutuksia, tällaiseen vakuutukseen liittyy valtion varojen käyttöä. Valtion toiminnasta voi aiheutua vakuutuksenantajille tai viejille valikoivaa etua, ja se voi siten vääristää tai uhata vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Seuraavissa 3.2, 3.3 ja 4 jaksossa esitettyjen periaatteiden tarkoituksena on antaa ohjausta siitä, miten tällaisia toimenpiteitä arvioidaan valtiontukisääntöjen mukaisesti.

3.2   Tuki vakuutuksenantajille

Tuki vakuutuksenantajille

| 13. | Jos julkiset vakuutuksenantajat saavat tiettyä etua verrattuna yksityisiin luottovakuutuksenantajiin, kyse voi olla valtiontuesta. Etua voi olla monenlaista, esimerkiksi:






  a) | valtion takaukset lainoille ja tappioille; |
| --- | --- | --- |

13.

Jos julkiset vakuutuksenantajat saavat tiettyä etua verrattuna yksityisiin luottovakuutuksenantajiin, kyse voi olla valtiontuesta. Etua voi olla monenlaista, esimerkiksi:

a)

valtion takaukset lainoille ja tappioille;

| b) | poikkeus riittävien varausten vaatimuksesta ja muista vaatimuksista sen perusteella, että valtion laskuun tai valtion tuella tapahtuva vientiluottovakuutustoiminta on jätetty Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/138/EY (12) soveltamisalan ulkopuolelle; |
| --- | --- |

b)

poikkeus riittävien varausten vaatimuksesta ja muista vaatimuksista sen perusteella, että valtion laskuun tai valtion tuella tapahtuva vientiluottovakuutustoiminta on jätetty Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/138/EY (12) soveltamisalan ulkopuolelle;

12

| c) | helpotukset tai vapautukset tavanomaisista veroista (esimerkiksi yhteisöverot ja vakuutuskirjoista perityt verot); |
| --- | --- |

c)

helpotukset tai vapautukset tavanomaisista veroista (esimerkiksi yhteisöverot ja vakuutuskirjoista perityt verot);

| d) | valtion myöntämät tuet tai pääoma tai muut rahoitusmuodot, joita markkinaehdoin toimiva yksityinen sijoittaja ei myöntäisi; |
| --- | --- |

d)

valtion myöntämät tuet tai pääoma tai muut rahoitusmuodot, joita markkinaehdoin toimiva yksityinen sijoittaja ei myöntäisi;

| e) | valtion markkina-arvoa halvempaan hintaan tarjoamat palvelut, kuten valtion infrastruktuurin, välineiden tai luottamuksellisten tietojen saanti ja käyttö; |
| --- | --- |

e)

valtion markkina-arvoa halvempaan hintaan tarjoamat palvelut, kuten valtion infrastruktuurin, välineiden tai luottamuksellisten tietojen saanti ja käyttö;

| f) | valtion suora jälleenvakuutus tai valtion suoraan takaama jälleenvakuutus yksityisiin jälleenvakuutusmarkkinoihin verrattuna edullisemmin ehdoin, mikä johtaa joko jälleenvakuutusturvan alihinnoitteluun tai siihen, että luodaan keinotekoisesti kapasiteettia, jota yksityiset markkinat eivät saisi aikaan. |
| --- | --- |

f)

valtion suora jälleenvakuutus tai valtion suoraan takaama jälleenvakuutus yksityisiin jälleenvakuutusmarkkinoihin verrattuna edullisemmin ehdoin, mikä johtaa joko jälleenvakuutusturvan alihinnoitteluun tai siihen, että luodaan keinotekoisesti kapasiteettia, jota yksityiset markkinat eivät saisi aikaan.

3.3   Kielto myöntää valtiontukea vientiluotoille

Kielto myöntää valtiontukea vientiluotoille

| 14. | Edellä 13 kohdassa luetellut julkisille vakuutuksenantajille markkinariskien osalta myönnetyt edut vaikuttavat unionin sisäiseen luottovakuutuspalvelujen kauppaan. Ne johtavat siihen, että markkinariskien kattamiseen saatavilla oleva vakuutusturva vaihtelee jäsenvaltiosta toiseen. Tämä vääristää vakuutuksenantajien välistä kilpailua eri jäsenvaltioissa, ja lisäksi sillä on toissijaisia vaikutuksia unionin sisäiseen kauppaan riippumatta siitä, onko kyse unionin sisäisestä viennistä tai viennistä unionin ulkopuolelle (13). Näistä syistä, jos julkisilla vakuutuksenantajilla on tällaisia etuja yksityisiin luottovakuutuksenantajiin verrattuna, niiden ei pitäisi voida tarjota vakuutuksia markkinariskien varalta. Näin ollen on tarpeen määrittää edellytykset, joiden mukaisesti julkiset vakuutuksenantajat voivat toimia, jotta voidaan varmistaa, etteivät ne hyödy valtiontuesta. |
| --- | --- |

14.

Edellä 13 kohdassa luetellut julkisille vakuutuksenantajille markkinariskien osalta myönnetyt edut vaikuttavat unionin sisäiseen luottovakuutuspalvelujen kauppaan. Ne johtavat siihen, että markkinariskien kattamiseen saatavilla oleva vakuutusturva vaihtelee jäsenvaltiosta toiseen. Tämä vääristää vakuutuksenantajien välistä kilpailua eri jäsenvaltioissa, ja lisäksi sillä on toissijaisia vaikutuksia unionin sisäiseen kauppaan riippumatta siitä, onko kyse unionin sisäisestä viennistä tai viennistä unionin ulkopuolelle (13

| 15. | Julkisten vakuutuksenantajien edut siirretään toisinaan myös ainakin osittain viejille. Tällaiset edut voivat vääristää kilpailua ja kauppaa ja muodostaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Jos sen sijaan tämän tiedonannon 4.3 jaksossa markkinariskien kattamiseen tarkoitettujen vientiluottovakuutusten tarjoamiselle määrätyt edellytykset täyttyvät, komissio katsoo, ettei viejille ole siirtynyt aiheetonta etua. |
| --- | --- |

15.

Julkisten vakuutuksenantajien edut siirretään toisinaan myös ainakin osittain viejille. Tällaiset edut voivat vääristää kilpailua ja kauppaa ja muodostaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Jos sen sijaan tämän tiedonannon 4.3 jaksossa markkinariskien kattamiseen tarkoitettujen vientiluottovakuutusten tarjoamiselle määrätyt edellytykset täyttyvät, komissio katsoo, ettei viejille ole siirtynyt aiheetonta etua.

4.   Edellytykset väliaikaisesti muiden kuin markkinariskien kattamiseen tarkoitettujen vientiluottovakuutusten tarjoamiselle

Edellytykset väliaikaisesti muiden kuin markkinariskien kattamiseen tarkoitettujen vientiluottovakuutusten tarjoamiselle

4.1   Yleiset periaatteet

Yleiset periaatteet

| 16. | Kuten 14 kohdassa todetaan, jos julkiset vakuutuksenantajat saavat etua yksityisiin luottovakuutuksenantajiin verrattuna, kuten 13 kohdassa todetaan, ne eivät saa tarjota vakuutuksia markkinariskien varalta. Jos julkiset vakuutuksenantajat tai niiden tytäryhtiöt haluavat vakuuttaa markkinariskejä, on varmistettava, että ne eivät saa tähän toimintaan valtiontukea joko suoraan tai välillisesti. Tätä varten niillä on oltava tietty määrä omia varoja (solvenssimarginaali sekä takuurahasto) ja teknisiä varauksia (erityisesti tasoitusvastuu) ja niiden on pitänyt saada direktiivin 2009/138/EY mukainen lupa. Lisäksi niiden on vähintäänkin pidettävä valtion tuella tai valtion puolesta tapahtuvan markkinariskejä ja muita kuin markkinariskejä koskevan vakuutustoiminnan hallinto ja kirjanpito erillisinä osoittaakseen, että ne eivät saa valtiontukea markkinariskien vakuuttamiseen. Vakuutuksenantajan omaan lukuun tapahtuvan vakuutustoiminnan kirjanpidon on oltava neuvoston direktiivin 91/674/ETY (14) mukainen. |
| --- | --- |

16.

Kuten 14 kohdassa todetaan, jos julkiset vakuutuksenantajat saavat etua yksityisiin luottovakuutuksenantajiin verrattuna, kuten 13 kohdassa todetaan, ne eivät saa tarjota vakuutuksia markkinariskien varalta. Jos julkiset vakuutuksenantajat tai niiden tytäryhtiöt haluavat vakuuttaa markkinariskejä, on varmistettava, että ne eivät saa tähän toimintaan valtiontukea joko suoraan tai välillisesti. Tätä varten niillä on oltava tietty määrä omia varoja (solvenssimarginaali sekä takuurahasto) ja teknisiä varauksia (erityisesti tasoitusvastuu) ja niiden on pitänyt saada direktiivin 2009/138/EY mukainen lupa. Lisäksi niiden on vähintäänkin pidettävä valtion tuella tai valtion puolesta tapahtuvan markkinariskejä ja muita kuin markkinariskejä koskevan vakuutustoiminnan hallinto ja kirjanpito erillisinä osoittaakseen, että ne eivät saa valtiontukea markkinariskien vakuuttamiseen. Vakuutuksenantajan omaan lukuun tapahtuvan vakuutustoiminnan kirjanpidon on oltava neuvoston direktiivin 91/674/ETY (14

| 17. | Sellaisten jäsenvaltioiden, jotka myöntävät vientiluottovakuutuksenantajille jälleenvakuutusturvan osallistumalla tai myötävaikuttamalla yksityisen alan sekä markkinariskejä että muita kuin markkinariskejä koskeviin jälleenvakuutussopimuksiin, on kyettävä osoittamaan, että järjestelyissä ei ole kyse 13 kohdan f alakohdassa tarkoitetusta valtiontuesta. |
| --- | --- |

17.

Sellaisten jäsenvaltioiden, jotka myöntävät vientiluottovakuutuksenantajille jälleenvakuutusturvan osallistumalla tai myötävaikuttamalla yksityisen alan sekä markkinariskejä että muita kuin markkinariskejä koskeviin jälleenvakuutussopimuksiin, on kyettävä osoittamaan, että järjestelyissä ei ole kyse 13 kohdan f alakohdassa tarkoitetusta valtiontuesta.

| 18. | Julkiset vakuutuksenantajat voivat tarjota vientiluottovakuutuksia väliaikaisesti muita kuin markkinariskejä varten tämän tiedonannon 4 jaksossa esitetyin edellytyksin. |
| --- | --- |

18.

Julkiset vakuutuksenantajat voivat tarjota vientiluottovakuutuksia väliaikaisesti muita kuin markkinariskejä varten tämän tiedonannon 4 jaksossa esitetyin edellytyksin.

4.2   Poikkeukset markkinariskien soveltamisalaan: väliaikaisesti muut kuin markkinariskit

Poikkeukset markkinariskien soveltamisalaan: väliaikaisesti muut kuin markkinariskit

| 19. | Sen estämättä, mitä markkinariskien määritelmässä määrätään, eräät liitteessä lueteltuihin maihin sijoittautuneiden ostajien kaupalliset tai poliittiset riskit tai molemmat katsotaan väliaikaisesti muiksi kuin markkinariskeiksi seuraavissa tapauksissa:






  a) | jos komissio päättää poistaa väliaikaisesti yhden tai useampia maita liitteessä olevasta markkinariskimaiden luettelosta 5.2 jakson mukaisesti, koska yksityisten vakuutusmarkkinoiden kapasiteetti yhdessä tai useammassa kyseisistä maista ei riitä kattamaan kaikkia taloudellisesti perusteltuja riskejä; |
| --- | --- | --- |

19.

Sen estämättä, mitä markkinariskien määritelmässä määrätään, eräät liitteessä lueteltuihin maihin sijoittautuneiden ostajien kaupalliset tai poliittiset riskit tai molemmat katsotaan väliaikaisesti muiksi kuin markkinariskeiksi seuraavissa tapauksissa:

a)

jos komissio päättää poistaa väliaikaisesti yhden tai useampia maita liitteessä olevasta markkinariskimaiden luettelosta 5.2 jakson mukaisesti, koska yksityisten vakuutusmarkkinoiden kapasiteetti yhdessä tai useammassa kyseisistä maista ei riitä kattamaan kaikkia taloudellisesti perusteltuja riskejä;

| b) | jos komissio saatuaan jäsenvaltiolta tämän tiedonannon 5.3 jaksossa tarkoitetun ilmoituksen päättää, että riskit, joita aiheutuu komission suosituksessa 2003/361/EY (15) määritellyille pienille ja keskisuurille yrityksille, joiden vuotuinen viennin liikevaihto on yhteensä enintään 2,5 miljoonaa euroa, eivät väliaikaisesti ole markkinariskejä ilmoituksen tehneessä jäsenvaltiossa toimiville viejille; |
| --- | --- |

b)

jos komissio saatuaan jäsenvaltiolta tämän tiedonannon 5.3 jaksossa tarkoitetun ilmoituksen päättää, että riskit, joita aiheutuu komission suosituksessa 2003/361/EY (15) määritellyille pienille ja keskisuurille yrityksille, joiden vuotuinen viennin liikevaihto on yhteensä enintään 2,5 miljoonaa euroa, eivät väliaikaisesti ole markkinariskejä ilmoituksen tehneessä jäsenvaltiossa toimiville viejille;

15

| c) | jos komissio saatuaan jäsenvaltiolta tämän tiedonannon 5.3 jaksossa tarkoitetun ilmoituksen päättää, että yhden riskin vakuutussuoja, jonka riskiaika on vähintään 181 päivää ja vähemmän kuin kaksi vuotta, ei väliaikaisesti ole markkinariski ilmoituksen tehneessä jäsenvaltiossa toimiville viejille; |
| --- | --- |

c)

jos komissio saatuaan jäsenvaltiolta tämän tiedonannon 5.3 jaksossa tarkoitetun ilmoituksen päättää, että yhden riskin vakuutussuoja, jonka riskiaika on vähintään 181 päivää ja vähemmän kuin kaksi vuotta, ei väliaikaisesti ole markkinariski ilmoituksen tehneessä jäsenvaltiossa toimiville viejille;

| d) | jos komissio saatuaan jäsenvaltiolta tämän tiedonannon 5.4 jaksossa tarkoitetun ilmoituksen päättää, että vientiluottovakuutusten puutteen takia eräät riskit eivät väliaikaisesti ole markkinariskejä ilmoituksen tehneessä jäsenvaltiossa toimiville viejille. |
| --- | --- |

d)

jos komissio saatuaan jäsenvaltiolta tämän tiedonannon 5.4 jaksossa tarkoitetun ilmoituksen päättää, että vientiluottovakuutusten puutteen takia eräät riskit eivät väliaikaisesti ole markkinariskejä ilmoituksen tehneessä jäsenvaltiossa toimiville viejille.

| 20. | Jotta voidaan minimoida kilpailun vääristyminen sisämarkkinoilla, julkiset vakuutuksenantajat voivat kattaa 19 kohdassa tarkoitettuja väliaikaisesti muihin kuin markkinariskeihin kuuluvia riskejä edellyttäen, että ne täyttävät 4.3 jaksossa esitetyt edellytykset. |
| --- | --- |

20.

Jotta voidaan minimoida kilpailun vääristyminen sisämarkkinoilla, julkiset vakuutuksenantajat voivat kattaa 19 kohdassa tarkoitettuja väliaikaisesti muihin kuin markkinariskeihin kuuluvia riskejä edellyttäen, että ne täyttävät 4.3 jaksossa esitetyt edellytykset.

4.3   Edellytykset väliaikaisesti muiden kuin markkinariskien kattamiseen tarkoitetun vakuutussuojan tarjoamiselle

Edellytykset väliaikaisesti muiden kuin markkinariskien kattamiseen tarkoitetun vakuutussuojan tarjoamiselle

4.3.1   Vakuutussuojan luonne

Vakuutussuojan luonne

| 21. | Julkisten vakuutuksenantajien tarjoaman vakuutussuojan on oltava luonteeltaan markkinastandardien mukaista. Erityisesti voidaan kattaa ainoastaan taloudellisesti perustellut riskit eli riskit, jotka ovat hyväksyttävissä asianmukaisten vakuutusriskiä koskevien periaatteiden mukaisesti. Vakuutussuojan kattavuus voi olla enintään 95 prosenttia kaupallisten ja poliittisten riskien osalta, ja korvausvaatimusten odotusajan on oltava vähintään 90 päivää. |
| --- | --- |

21.

Julkisten vakuutuksenantajien tarjoaman vakuutussuojan on oltava luonteeltaan markkinastandardien mukaista. Erityisesti voidaan kattaa ainoastaan taloudellisesti perustellut riskit eli riskit, jotka ovat hyväksyttävissä asianmukaisten vakuutusriskiä koskevien periaatteiden mukaisesti. Vakuutussuojan kattavuus voi olla enintään 95 prosenttia kaupallisten ja poliittisten riskien osalta, ja korvausvaatimusten odotusajan on oltava vähintään 90 päivää.

4.3.2   Vakuutusriskiä koskevat periaatteet

Vakuutusriskiä koskevat periaatteet

| 22. | Riskien arvioinnissa on aina sovellettava asianmukaisia vakuutusriskiä koskevia periaatteita. Taloudellisesti kannattamattomiin liiketoimiin liittyvää riskiä ei saa kattaa julkisesti tuettavista järjestelmistä. Näissä periaatteissa on määriteltävä selvästi hyväksyttävät riskit. Jos osapuolten välillä on jo liikesuhde, viejiltä on vaadittava joko kokemusta kaupankäynnistä tai maksukykyä tai molempia. Ostajilta on edellytettävä puhdasta vakuutushistoriaa ilman vahinkoilmoituksia sekä hyväksyttävää sisäistä tai ulkoista luottoluokitusta, ja lisäksi ostajan maksuvelvollisuuden laiminlyöntiä koskevan todennäköisyyden on oltava hyväksyttävällä tasolla. |
| --- | --- |

22.

Riskien arvioinnissa on aina sovellettava asianmukaisia vakuutusriskiä koskevia periaatteita. Taloudellisesti kannattamattomiin liiketoimiin liittyvää riskiä ei saa kattaa julkisesti tuettavista järjestelmistä. Näissä periaatteissa on määriteltävä selvästi hyväksyttävät riskit. Jos osapuolten välillä on jo liikesuhde, viejiltä on vaadittava joko kokemusta kaupankäynnistä tai maksukykyä tai molempia. Ostajilta on edellytettävä puhdasta vakuutushistoriaa ilman vahinkoilmoituksia sekä hyväksyttävää sisäistä tai ulkoista luottoluokitusta, ja lisäksi ostajan maksuvelvollisuuden laiminlyöntiä koskevan todennäköisyyden on oltava hyväksyttävällä tasolla.

4.3.3   Asianmukainen hinnoittelu

Asianmukainen hinnoittelu

| 23. | Vientiluottovakuutussopimusten riskeistä on perittävä riittävä maksu. Jotta yksityisiä luottovakuutuksenantajia ei syrjäytettäisi pois markkinoilta, julkisesti tuettujen järjestelmien keskimääräisten vakuutusmaksujen olisi oltava suuremmat kuin yksityisten luottovakuutuksenantajien vastaavista riskeistä perimien keskimääräisten maksujen. Tällä vaatimuksella varmistetaan valtion tuen vähittäinen lakkaaminen, sillä korkeammat maksut johtavat siihen, että viejät palaavat käyttämään yksityisiä luottovakuutuksenantajia heti kun tämä on markkinaedellytysten mukaisesti mahdollista ja riskit muuttuvat jälleen markkinakelpoisiksi. |
| --- | --- |

23.

Vientiluottovakuutussopimusten riskeistä on perittävä riittävä maksu. Jotta yksityisiä luottovakuutuksenantajia ei syrjäytettäisi pois markkinoilta, julkisesti tuettujen järjestelmien keskimääräisten vakuutusmaksujen olisi oltava suuremmat kuin yksityisten luottovakuutuksenantajien vastaavista riskeistä perimien keskimääräisten maksujen. Tällä vaatimuksella varmistetaan valtion tuen vähittäinen lakkaaminen, sillä korkeammat maksut johtavat siihen, että viejät palaavat käyttämään yksityisiä luottovakuutuksenantajia heti kun tämä on markkinaedellytysten mukaisesti mahdollista ja riskit muuttuvat jälleen markkinakelpoisiksi.

| 24. | Hinnoittelun katsotaan olevan asianmukaista, jos vakuutussuojasta peritään jäljempänä olevassa taulukossa esitetty vähimmäismaksu (16) (safe harbour -maksu) kyseessä olevan ostajan riskiluokan (17) osalta. Safe harbour -maksua sovelletaan, ellei jäsenvaltio esitä todisteita siitä, että maksut eivät riitä kattamaan kyseistä riskiä. Kun on kyse koko liikevaihdon tai sovitun liikevaihdon osan kattavasta vakuutuksesta, riskiluokan on vastattava vakuutuksen kattamien ostajien keskimääräistä riskiä.






  Riskiluokka | Vuotuinen riskipreemio
   (18) (prosenttia vakuutussuojan määrästä) |
| --- | --- | --- |
| Erinomainen (19) | 0,2 –0,4 |
| Hyvä (20) | 0,41 –0,9 |
| Tyydyttävä (21) | 0,91 –2,3 |
| Heikko (22) | 2,31 –4,5 |

24.

Hinnoittelun katsotaan olevan asianmukaista, jos vakuutussuojasta peritään jäljempänä olevassa taulukossa esitetty vähimmäismaksu (16

17

Riskiluokka

Vuotuinen riskipreemio
   (18) (prosenttia vakuutussuojan määrästä)

Vuotuinen riskipreemio

18

Erinomainen (19)

19

0,2 –0,4

Hyvä (20)

20

0,41 –0,9

Tyydyttävä (21)

21

0,91 –2,3

Heikko (22)

22

2,31 –4,5

| 25. | Rinnakkaisvakuutuksen, quota share -jälleenvakuutuksen ja täydentävän vakuutussuojan osalta hinnoittelua pidetään asianmukaisena vain, jos perittävä maksu on vähintään 30 prosenttia suurempi kuin yksityisen luottovakuutuksenantajan myöntämästä (alkuperäisestä) vakuutussuojasta perittävä maksu. |
| --- | --- |

25.

Rinnakkaisvakuutuksen, quota share -jälleenvakuutuksen ja täydentävän vakuutussuojan osalta hinnoittelua pidetään asianmukaisena vain, jos perittävä maksu on vähintään 30 prosenttia suurempi kuin yksityisen luottovakuutuksenantajan myöntämästä (alkuperäisestä) vakuutussuojasta perittävä maksu.

| 26. | Riskipreemioon on lisättävä hallinnollinen maksu riippumatta sopimuksen kestosta, jotta voidaan katsoa hinnoittelun olevan riittävä. |
| --- | --- |

26.

Riskipreemioon on lisättävä hallinnollinen maksu riippumatta sopimuksen kestosta, jotta voidaan katsoa hinnoittelun olevan riittävä.

4.3.4   Avoimuus ja raportointi

Avoimuus ja raportointi

| 27. | Jäsenvaltioiden on julkaistava tiedot riskejä varten käyttöön otetuista järjestelmistä, jotka katsotaan 19 kohdan mukaisesti väliaikaisesti muiksi kuin markkinariskeiksi julkisten vakuutuksenantajien verkkosivuilla ja ilmoitettava kaikki sovellettavat edellytykset. |
| --- | --- |

27.

Jäsenvaltioiden on julkaistava tiedot riskejä varten käyttöön otetuista järjestelmistä, jotka katsotaan 19 kohdan mukaisesti väliaikaisesti muiksi kuin markkinariskeiksi julkisten vakuutuksenantajien verkkosivuilla ja ilmoitettava kaikki sovellettavat edellytykset.

| 28. | Niiden on toimitettava komissiolle vuosikertomukset riskeistä, jotka 19 kohdan mukaisesti katsotaan väliaikaisesti muiksi kuin markkinariskeiksi, jotka julkiset vakuutuksenantajat kattavat. Kertomus on toimitettava viimeistään 31 päivänä heinäkuuta valtion tukea seuraavana vuonna. |
| --- | --- |

28.

Niiden on toimitettava komissiolle vuosikertomukset riskeistä, jotka 19 kohdan mukaisesti katsotaan väliaikaisesti muiksi kuin markkinariskeiksi, jotka julkiset vakuutuksenantajat kattavat. Kertomus on toimitettava viimeistään 31 päivänä heinäkuuta valtion tukea seuraavana vuonna.

| 29. | Kertomuksessa on ilmoitettava kustakin järjestelmästä seuraavat tiedot:






  a) | myönnettyjen luottorajojen kokonaismäärä; |
| --- | --- | --- |

29.

Kertomuksessa on ilmoitettava kustakin järjestelmästä seuraavat tiedot:

a)

myönnettyjen luottorajojen kokonaismäärä;

| b) | vakuutukseen kohteena oleva liikevaihto; |
| --- | --- |

b)

vakuutukseen kohteena oleva liikevaihto;

| c) | perityt maksut; |
| --- | --- |

c)

perityt maksut;

| d) | kirjatut ja maksetut vaatimukset; |
| --- | --- |

d)

kirjatut ja maksetut vaatimukset;

| e) | takaisin perityt määrät; |
| --- | --- |

e)

takaisin perityt määrät;

| f) | järjestelmän hallinnolliset kustannukset. |
| --- | --- |

f)

järjestelmän hallinnolliset kustannukset.

| 30. | Tiedot on annettava taulukkodatamuodossa, joka mahdollistaa hakujen tekemisen, tietojen poiminnan, lataamisen ja helpon julkaisemisen internetissä, esimerkiksi csv- tai xml-muodossa. Jäsenvaltioiden on julkaistava kertomukset julkisten vakuutuksenantajien verkkosivuilla. |
| --- | --- |

30.

Tiedot on annettava taulukkodatamuodossa, joka mahdollistaa hakujen tekemisen, tietojen poiminnan, lataamisen ja helpon julkaisemisen internetissä, esimerkiksi csv- tai xml-muodossa. Jäsenvaltioiden on julkaistava kertomukset julkisten vakuutuksenantajien verkkosivuilla.

5.   Menettelysäännöt

Menettelysäännöt

5.1   Yleiset periaatteet

Yleiset periaatteet

| 31. | Julkiset vakuutuksenantajat voivat kattaa 19 kohdan a alakohdassa määritellyt riskit, jos 4.3 jaksossa esitetyt edellytykset täyttyvät. Komissiolle ei tarvitse tehdä ilmoitusta tällaisissa tapauksissa. |
| --- | --- |

31.

Julkiset vakuutuksenantajat voivat kattaa 19 kohdan a alakohdassa määritellyt riskit, jos 4.3 jaksossa esitetyt edellytykset täyttyvät. Komissiolle ei tarvitse tehdä ilmoitusta tällaisissa tapauksissa.

| 32. | Julkiset vakuutuksenantajat voivat kattaa 19 kohdan b, c ja d alakohdassa määritellyt riskit, jos 4.3 jaksossa esitetyt edellytykset täyttyvät ja komissiolle on tehty ilmoitus, jonka komissio hyväksyy. |
| --- | --- |

32.

Julkiset vakuutuksenantajat voivat kattaa 19 kohdan b, c ja d alakohdassa määritellyt riskit, jos 4.3 jaksossa esitetyt edellytykset täyttyvät ja komissiolle on tehty ilmoitus, jonka komissio hyväksyy.

| 33. | Jos jokin 4.3 jaksossa esitetyistä edellytyksistä ei täyty, vientiluottovakuutusta tai -vakuutusjärjestelmää ei automaattisesti kielletä. Jos jäsenvaltio haluaa poiketa 4.3 jaksossa esitetyt edellytyksistä tai jos on epäilyksiä siitä, täyttääkö suunniteltu vientiluottovakuutusjärjestelmä tässä tiedonannossa ja erityisesti 4 jaksossa esitetyt edellytykset, jäsenvaltion on ilmoitettava järjestelmästä komissiolle. |
| --- | --- |

33.

Jos jokin 4.3 jaksossa esitetyistä edellytyksistä ei täyty, vientiluottovakuutusta tai -vakuutusjärjestelmää ei automaattisesti kielletä. Jos jäsenvaltio haluaa poiketa 4.3 jaksossa esitetyt edellytyksistä tai jos on epäilyksiä siitä, täyttääkö suunniteltu vientiluottovakuutusjärjestelmä tässä tiedonannossa ja erityisesti 4 jaksossa esitetyt edellytykset, jäsenvaltion on ilmoitettava järjestelmästä komissiolle.

| 34. | Valtiontukisääntöjen mukainen analyysi ei vaikuta toimenpiteen soveltuvuuteen muiden perussopimuksen määräysten nojalla. |
| --- | --- |

34.

Valtiontukisääntöjen mukainen analyysi ei vaikuta toimenpiteen soveltuvuuteen muiden perussopimuksen määräysten nojalla.

5.2   Markkinariskimaiden luettelon muuttaminen

Markkinariskimaiden luettelon muuttaminen

| 35. | Määrittäessään, voidaanko tietty maa poistaa väliaikaisesti markkinariskimaiden luettelosta riittämättömän yksityisen kapasiteetin perusteella 19 kohdan a alakohdan mukaisesti, komissio ottaa huomioon seuraavat tekijät tärkeysjärjestyksessä:






  a) | yksityisen luottovakuutuskapasiteetin supistuminen: erityisesti suuren luottovakuutuksenantajan päätös olla kattamatta ostajien riskejä kyseisessä maassa, yhteenlaskettujen vakuutusmäärien merkittävä väheneminen tai kyseisessä maassa kuuden kuukauden jaksolla havaittu ostajien hyväksymisprosentin merkittävä supistuminen; |
| --- | --- | --- |

35.

Määrittäessään, voidaanko tietty maa poistaa väliaikaisesti markkinariskimaiden luettelosta riittämättömän yksityisen kapasiteetin perusteella 19 kohdan a alakohdan mukaisesti, komissio ottaa huomioon seuraavat tekijät tärkeysjärjestyksessä:

a)

yksityisen luottovakuutuskapasiteetin supistuminen: erityisesti suuren luottovakuutuksenantajan päätös olla kattamatta ostajien riskejä kyseisessä maassa, yhteenlaskettujen vakuutusmäärien merkittävä väheneminen tai kyseisessä maassa kuuden kuukauden jaksolla havaittu ostajien hyväksymisprosentin merkittävä supistuminen;

| b) | valtioiden luottoluokitusten heikkeneminen: erityisesti äkilliset luottoluokitusten muutokset kuuden kuukauden kuluessa, esimerkiksi riippumattomien luottoluokituslaitosten suorittamat useat luottoluokitusten laskut, tai luottoriskinvaihtosopimusten hintaerojen merkittävä kasvu; |
| --- | --- |

b)

valtioiden luottoluokitusten heikkeneminen: erityisesti äkilliset luottoluokitusten muutokset kuuden kuukauden kuluessa, esimerkiksi riippumattomien luottoluokituslaitosten suorittamat useat luottoluokitusten laskut, tai luottoriskinvaihtosopimusten hintaerojen merkittävä kasvu;

| c) | yrityssektorin suorituskyvyn heikkeneminen: erityisesti maksukyvyttömyystapausten raju kasvu kyseisessä maassa kuuden kuukauden kuluessa. |
| --- | --- |

c)

yrityssektorin suorituskyvyn heikkeneminen: erityisesti maksukyvyttömyystapausten raju kasvu kyseisessä maassa kuuden kuukauden kuluessa.

| 36. | Jos markkinoiden kapasiteetti ei riitä kattamaan kaikkia taloudellisesti perusteltuja riskejä, komissio voi tarkistaa liitteessä olevaa markkinariskimaiden luetteloa vähintään kolmen jäsenvaltion esittämän kirjallisen pyynnön perusteella tai omasta aloitteestaan. |
| --- | --- |

36.

Jos markkinoiden kapasiteetti ei riitä kattamaan kaikkia taloudellisesti perusteltuja riskejä, komissio voi tarkistaa liitteessä olevaa markkinariskimaiden luetteloa vähintään kolmen jäsenvaltion esittämän kirjallisen pyynnön perusteella tai omasta aloitteestaan.

| 37. | Jos komissio aikoo muuttaa markkinariskimaiden luetteloa, se kuulee jäsenvaltioita, yksityisiä luottovakuutuksenantajia ja asianomaisia osapuolia ja pyytää niiltä tietoja. Kuulemisesta ja pyydettävistä tiedoista ilmoitetaan komission verkkosivustolla. Kuulemiseen käytetään yleensä enintään 20 työpäivää. Jos komissio päättää saamiensa tietojen perusteella muuttaa markkinariskimaiden luetteloa, se ilmoittaa päätöksestään verkkosivustollaan. |
| --- | --- |

37.

Jos komissio aikoo muuttaa markkinariskimaiden luetteloa, se kuulee jäsenvaltioita, yksityisiä luottovakuutuksenantajia ja asianomaisia osapuolia ja pyytää niiltä tietoja. Kuulemisesta ja pyydettävistä tiedoista ilmoitetaan komission verkkosivustolla. Kuulemiseen käytetään yleensä enintään 20 työpäivää. Jos komissio päättää saamiensa tietojen perusteella muuttaa markkinariskimaiden luetteloa, se ilmoittaa päätöksestään verkkosivustollaan.

| 38. | Maan väliaikainen poistaminen markkinariskimaiden luettelosta on periaatteessa voimassa vähintään 12 kuukautta. Vakuutussopimukset, jotka liittyvät luettelosta väliaikaisesti poistettuun maahan ja jotka on allekirjoitettu kyseisen ajanjakson aikana, voivat olla voimassa enintään 180 päivää väliaikaisen poistamisen voimassaolon päätyttyä. Uusia vakuutussopimuksia ei voida allekirjoittaa kyseisen päivämäärän jälkeen. Kolme kuukautta ennen väliaikaisen poistamisen päättymistä komissio harkitsee, jatketaanko kyseisen maan poistamista luettelosta. Jos komissio katsoo, että markkinoiden kapasiteetti ei edelleenkään riitä kattamaan kaikkia taloudellisesti perusteltuja riskejä ottaen huomioon 35 kohdassa esitetyt seikat, se voi pidentää kyseisen maan väliaikaista poistamista luettelosta 37 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

38.

Maan väliaikainen poistaminen markkinariskimaiden luettelosta on periaatteessa voimassa vähintään 12 kuukautta. Vakuutussopimukset, jotka liittyvät luettelosta väliaikaisesti poistettuun maahan ja jotka on allekirjoitettu kyseisen ajanjakson aikana, voivat olla voimassa enintään 180 päivää väliaikaisen poistamisen voimassaolon päätyttyä. Uusia vakuutussopimuksia ei voida allekirjoittaa kyseisen päivämäärän jälkeen. Kolme kuukautta ennen väliaikaisen poistamisen päättymistä komissio harkitsee, jatketaanko kyseisen maan poistamista luettelosta. Jos komissio katsoo, että markkinoiden kapasiteetti ei edelleenkään riitä kattamaan kaikkia taloudellisesti perusteltuja riskejä ottaen huomioon 35 kohdassa esitetyt seikat, se voi pidentää kyseisen maan väliaikaista poistamista luettelosta 37 kohdan mukaisesti.

5.3   Velvollisuus ilmoittaa 19 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitetuista väliaikaisesti muista kuin markkinariskeistä

Velvollisuus ilmoittaa 19 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitetuista väliaikaisesti muista kuin markkinariskeistä

| 39. | Komission käytettävissä olevien tietojen pohjalta vaikuttaa siltä, että 19 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettujen riskien osalta on olemassa markkinavajetta ja että kyseiset riskit eivät siten ole markkinakelpoisia. On kuitenkin huomattava, että kaikissa jäsenvaltioissa ei ole vakuutussuojan puutetta ja että tilanne voi muuttua ajan mittaan, kun yksityinen sektori saattaa kiinnostua tästä markkinasegmentistä. Valtion väliintulo olisi sallittava vain niiden riskien osalta, joita markkinat eivät muuten kattaisi. |
| --- | --- |

39.

Komission käytettävissä olevien tietojen pohjalta vaikuttaa siltä, että 19 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettujen riskien osalta on olemassa markkinavajetta ja että kyseiset riskit eivät siten ole markkinakelpoisia. On kuitenkin huomattava, että kaikissa jäsenvaltioissa ei ole vakuutussuojan puutetta ja että tilanne voi muuttua ajan mittaan, kun yksityinen sektori saattaa kiinnostua tästä markkinasegmentistä. Valtion väliintulo olisi sallittava vain niiden riskien osalta, joita markkinat eivät muuten kattaisi.

| 40. | Näistä syistä jos jäsenvaltio haluaa kattaa tämän tiedonannon 19 kohdan b tai c alakohdassa määritellyt riskit, sen on ilmoitettava tästä komissiolle perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja osoitettava ilmoituksessaan, että se on ottanut yhteyttä suurimpiin luottovakuutuksenantajiin ja vakuutusvälittäjiin kyseisessä jäsenvaltiossa (23) ja antanut niille mahdollisuuden tarjota todisteita siitä, että jäsenvaltion alueella on tarjolla vakuutussuojaa kyseisille riskeille. Jos luottovakuutuksenantajat ja -välittäjät eivät toimita joko jäsenvaltiolle tai komissiolle 30 päivän kuluessa jäsenvaltion tietopyynnön vastaanottamisesta tietoja vakuutussuojan edellytyksistä ja vakuutetuista määristä niiden riskien osalta, jotka jäsenvaltio halua kattaa, tai jos pyydetyt tiedot eivät riitä osoittamaan, että jäsenvaltiossa on saatavilla kyseiset riskit kattavaa vakuutussuojaa, komissio katsoo, että riskit eivät ole väliaikaisesti markkinakelpoisia. |
| --- | --- |

40.

Näistä syistä jos jäsenvaltio haluaa kattaa tämän tiedonannon 19 kohdan b tai c alakohdassa määritellyt riskit, sen on ilmoitettava tästä komissiolle perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja osoitettava ilmoituksessaan, että se on ottanut yhteyttä suurimpiin luottovakuutuksenantajiin ja vakuutusvälittäjiin kyseisessä jäsenvaltiossa (23

5.4   Ilmoitusvelvollisuus muissa tapauksissa

Ilmoitusvelvollisuus muissa tapauksissa

| 41. | Edellä 19 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen riskien osalta jäsenvaltion on osoitettava komissiolle perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti tekemässään ilmoituksessa, että viejät eivät sen alueella löydä vakuutussuojaa yksityisten vakuutusmarkkinoiden tarjontasokin takia, erityisesti koska suuri luottovakuutuksenantaja on poistunut kyseisen jäsenvaltion markkinoilta, tai kapasiteetti on supistunut tai tarjolla on vähemmän tuotteita kuin muissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

41.

Edellä 19 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen riskien osalta jäsenvaltion on osoitettava komissiolle perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti tekemässään ilmoituksessa, että viejät eivät sen alueella löydä vakuutussuojaa yksityisten vakuutusmarkkinoiden tarjontasokin takia, erityisesti koska suuri luottovakuutuksenantaja on poistunut kyseisen jäsenvaltion markkinoilta, tai kapasiteetti on supistunut tai tarjolla on vähemmän tuotteita kuin muissa jäsenvaltioissa.

6.   Soveltamispäivä ja kesto

Soveltamispäivä ja kesto

| 42. | Komissio soveltaa tässä tiedonannossa esitettyjä periaatteita 1. tammikuuta 2022 alkaen, lukuun ottamatta liitteessä olevaa maaluetteloa, jota sovelletaan 1. huhtikuuta 2022 alkaen. Komissio katsoo, että 31. maaliskuuta 2022 saakka kaikki kaupalliset ja poliittiset riskit, jotka liittyvät kaikkiin maihin suuntautuvaan vientiin, ovat tilapäisesti muita kuin markkinariskejä valtiontukitoimenpiteitä talouden tukemiseksi tämänhetkisessä covid-19-epidemiassa koskevien tilapäisten puitteiden (24) 33 kohdassa ja tilapäisten puitteiden kuudennesta muutoksesta annetun komission tiedonannon C(2021) 8442 62 kohdassa täsmennetyn väliaikaisen poikkeuksen mukaisesti. Komissio voi milloin tahansa päättää mukauttaa tätä tiedonantoa kilpailupolitiikkaan liittyvistä syistä tai unionin muiden politiikkojen ja kansainvälisten sitoumusten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

42.

Komissio soveltaa tässä tiedonannossa esitettyjä periaatteita 1. tammikuuta 2022 alkaen, lukuun ottamatta liitteessä olevaa maaluetteloa, jota sovelletaan 1. huhtikuuta 2022 alkaen. Komissio katsoo, että 31. maaliskuuta 2022 saakka kaikki kaupalliset ja poliittiset riskit, jotka liittyvät kaikkiin maihin suuntautuvaan vientiin, ovat tilapäisesti muita kuin markkinariskejä valtiontukitoimenpiteitä talouden tukemiseksi tämänhetkisessä covid-19-epidemiassa koskevien tilapäisten puitteiden (24

---

(1)  
  EYVL C 281, 17.9.1997, s. 4.

1

(2)  
  EYVL C 217, 2.8.2001, s. 2.

2

(3)  
  EUVL C 307, 11.12.2004, s. 12.

3

(4)  
  EUVL C 325, 22.12.2005, s. 22.

4

(5)  
  EUVL C 329, 7.12.2010, s. 6.

5

(6)  
  EUVL C 392, 19.12.2012, s. 1.

6

(7)  Vuoden 2012 tiedonannon 18 kohdan a alakohtaa ja 5.2 jaksoa oli määrä soveltaa vuoden 2012 tiedonannon antamispäivästä alkaen.

7

(8)  
  EUVL C 398, 22.12.2012, s. 6; EUVL C 372, 19.12.2013, s. 1; EUVL C 28, 28.1.2015, s. 1; EUVL C 215, 1.7.2015, s. 1; EUVL C 244, 5.7.2016, s. 1; EUVL C 206, 30.6.2017, s. 1; EUVL C 225, 28.6.2018, s. 1; EUVL C 457, 19.12.2018, s. 9; EUVL C 401, 27.11.2019, s. 3; EUVL C 101 I, 28.3.2020, s. 1; EUVL C 340 I, 13.10.2020, s. 1; EUVL C 34, 1.2.2021, s. 6.

8

(9)  
  EUVL C 457, 19.12.2018, s. 9.

9

(10)  
  EUVL C 224, 8.7.2020, s. 2.

10

(11)  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja – vuoden 2012 valtiontukiuudistuspaketin, rautatieliikenteen suuntaviivojen ja lyhytaikaisten vientiluottovakuutuksien toimivuustarkastus, 30.10.2020, SWD(2020) 257 final.

11

vuoden 2012 valtiontukiuudistuspaketin, rautatieliikenteen suuntaviivojen ja lyhytaikaisten vientiluottovakuutuksien toimivuustarkastus

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/138/EY, annettu 25 päivänä marraskuuta 2009, vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (Solvenssi II) (EUVL L 335, 17.12.2009, s. 1).

12

(13)  Asiassa C-142/87, Belgian kuningaskunta v. Euroopan yhteisöjen komissio, antamassaan tuomiossa yhteisöjen tuomioistuin katsoi, että ei ainoastaan unionin sisällä tapahtuvaan vientiin myönnettävä tuki, vaan myös unionin ulkopuolelle suuntautuvaan vientiin myönnettävä tuki voi vaikuttaa unionin sisäiseen kilpailuun ja kauppaan. Kumpaakin toimintaa vakuutetaan vientiluottovakuutuksilla, ja näin ollen kumpaakin toimintaa koskeva tuki voi vaikuttaa unionin sisäiseen kilpailuun ja kauppaan.

13

(14)  Neuvoston direktiivi 91/674/ETY, annettu 19 päivänä joulukuuta 1991, vakuutusyritysten tilinpäätöksistä ja konsolidoiduista tilinpäätöksistä (EYVL L 374, 31.12.1991, s. 7).

14

(15)  Mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annettu komission suositus 2003/361/EY (EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36).

15

(16)  Kunkin riskiluokan safe harbour -maksut määriteltiin yksivuotisten luottoriskinvaihtosopimusten hintaeron perusteella, joka on puolestaan yhdistelmä kolmen suurimman luottoluokituslaitoksen (Standard & Poor’s, Moody’s ja Fitch) luokituksista vuosilta 2007–2011 olettaen, että lyhytaikaisen vientiluottovakuutuksen toteutuma-aste on keskimäärin 40 prosenttia. Maksuluokkia on muutettu siten, että ne muodostavat portaattoman asteikon. Näin ne vastaavat paremmin riskipreemioita, jotka muuttuvat ajan mittaan.

16

(17)  Ostajan riskiluokat perustuvat luottoluokituksiin. Ei ole kuitenkaan välttämätöntä käyttää tiettyjen luokituslaitosten luokituksia. Yhtä hyvin voi käyttää kansallisia luokitusjärjestelmiä tai pankkien soveltamia luokitusjärjestelmiä. Jos yrityksellä ei ole julkista luokitusta, voidaan soveltaa todennettavissa oleviin tietoihin pohjautuvaa luokitusta.

17

(18)  30 päivää voimassa olevan vakuutussopimuksen safe harbour -maksu saadaan jakamalla vuotuinen riskipreemio 12:lla.

18

(19)  Tähän luokkaan kuuluvat riskit vastaavat Standard & Poor’sin luottoluokituksia AAA, AA+, AA, AA–, A+, A ja A–.

19

(20)  Tähän luokkaan kuuluvat riskit vastaavat Standard & Poor’sin luottoluokituksia BBB, BBB+ ja BBB–.

20

(21)  Tähän luokkaan kuuluvat riskit vastaavat Standard & Poor’sin luottoluokituksia BB+, BB ja BB–.

21

(22)  Tähän luokkaan kuuluvat riskit vastaavat Standard & Poor’sin luottoluokituksia B+, B ja B–.

22

(23)  Näiden luottovakuutuksenantajien ja vakuutusvälittäjien tarjoamien tuotteiden ja markkinaosuuden on oltava edustavia (esimerkiksi ne ovat erikoistuneet tarjoamaan yhden riskin vakuutussuojaa, ja niiden yhteenlaskettu markkinaosuus on vähintään 50 prosenttia).

23

(24)  Komission tiedonanto – Tilapäiset puitteet valtiontukitoimenpiteille talouden tukemiseksi tämänhetkisessä covid-19-epidemiassa, C(2020) 1863, 19.3.2020 (EUVL C 91 I, 20.3.2020, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna komission tiedonannoilla C(2020) 2215 (EUVL C 112 I, 4.4.2020, s. 1), C(2020) 3156 (EUVL C 164, 13.5.2020, s. 3), C(2020) 4509 (EUVL C 218, 2.7.2020, s. 3), C(2020) 7127 (EUVL C 340 I, 13.10.2020, s. 1), C(2021) 564 (EUVL C 34, 1.2.2021, s. 6) ja C(2021) 8442 (EUVL C 473, 24.11.2021, s. 1). Tilapäisten puitteiden kuudennesta muutoksesta annetun komission tiedonannon C(2021) 8442 24–27 ja 62 kohdassa on lisätietoja väliaikaisesta poikkeuksesta.

24

---

LIITE

Luettelo markkinariskimaista

| Belgia | Kypros | Slovakia |
| --- | --- | --- |
| Bulgaria | Latvia | Suomi |
| Tšekki | Liettua | Ruotsi |
| Tanska | Luxemburg | Australia |
| Saksa | Unkari | Kanada |
| Viro | Malta | Islanti |
| Irlanti | Alankomaat | Japani |
| Kreikka | Itävalta | Uusi-Seelanti |
| Espanja | Puola | Norja |
| Ranska | Portugali | Sveitsi |
| Kroatia | Romania | Yhdistynyt kuningaskunta |
| Italia | Slovenia | Yhdysvallat |

Belgia

Kypros

Slovakia

Bulgaria

Latvia

Suomi

Tšekki

Liettua

Ruotsi

Tanska

Luxemburg

Australia

Saksa

Unkari

Kanada

Viro

Malta

Islanti

Irlanti

Alankomaat

Japani

Kreikka

Itävalta

Uusi-Seelanti

Espanja

Puola

Norja

Ranska

Portugali

Sveitsi

Kroatia

Romania

Yhdistynyt kuningaskunta

Italia

Slovenia

Yhdysvallat

---

Oikaisuja

| 30.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 173/133 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 173/133

---

Oikaisu komission täytäntöönpanopäätökseen (EU) 2018/134, annettu 24 päivänä tammikuuta 2018, perinteisissä kasvirohdosvalmisteissa käytettäviä kasviperäisiä aineita, kasvirohdostuotteita ja niiden yhdistelmiä koskevan luettelon laatimisesta tehdyn päätöksen 2008/911/EY muuttamisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 22, 26. tammikuuta 2018
  )

Sivulla 42, päätöstä 2008/911/EY muuttavassa liitteessä olevassa 2 kohdassa, liitteeseen II lisättävän tekstin kohdassa ”Kasviperäinen aine”:

on:

”Raudakki (Sideritis herba)”

pitää olla:

”Raudakki, verso (Sideritis herba)”

Sivulla 42, päätöstä 2008/911/EY muuttavassa liitteessä olevassa 2 kohdassa, liitteeseen II lisättävän tekstin kohdassa ”Käyttöaiheet”:

on:

”
  Käyttöaihe 1

Perinteinen kasvirohdosvalmiste vilustumiseen liittyvän yskän oireiden lievittämiseen.

Käyttöaihe 2

Perinteinen kasvirohdosvalmiste lievien ruuansulatusvaivojen lievittämiseen.

Valmiste on perinteinen kasvirohdosvalmiste, joka on tarkoitettu käytettäväksi pitkäaikaisesti mainituissa käyttöaiheissa.”

pitää olla:

”
  Käyttöaihe 1

Perinteinen kasvirohdosvalmiste, jota käytetään flunssaan liittyvän yskän hoitoon.

Käyttöaihe 2

| Perinteinen kasvirohdosvalmiste, jota käytetään lievien maha-suolikanavan v | aivojen hoitoon. |
| --- | --- |

Perinteinen kasvirohdosvalmiste, jota käytetään lievien maha-suolikanavan v

Tämä valmiste on perinteinen kasvirohdosvalmiste, jonka käyttö mainituissa käyttöaiheissa perustuu yksinomaan sen pitkään jatkuneeseen käyttöön.”

Sivulla 43, päätöstä 2008/911/EY muuttavassa liitteessä olevassa 2 kohdassa, liitteeseen II lisättävän tekstin kohdassa ”Käyttöperinne”:

on:

”Euroopan laajuinen”

pitää olla:

”Eurooppalainen”

Sivulla 43, päätöstä 2008/911/EY muuttavassa liitteessä olevassa 2 kohdassa, liitteeseen II lisättävän tekstin kohdassa ”Määritelty annostus”:

on:

”

  Aikuiset ja iäkkäät

Käyttöaihe 1 ja 2

Kerta-annos: Yrttitee: 2–4 g hienonnettua kasviperäistä ainetta 150–200 ml:aan vettä rohdosteenä 2–3 kertaa päivässä.

Päiväannos: enintään 12 g

Käyttöä alle 18-vuotiailla lapsilla ja nuorilla ei suositella (ks. Varoitukset ja käyttöä koskevat varotoimet).”

pitää olla:

”
  Aikuiset ja vanhukset

Käyttöaihe 1 ja 2

Kerta-annos: Rohdostee: 2–4 g hienonnettua kasviperäistä ainetta 150–200 ml:aan vettä rohdosteenä 2–3 kertaa päivässä.

Päivittäisannos: enintään 12 g

Käyttöä alle 18-vuotiailla lapsilla ja nuorilla ei suositella (ks. Varoitukset ja käyttöä koskevat varotoimet).”

Sivulla 43, päätöstä 2008/911/EY muuttavassa liitteessä olevassa 2 kohdassa, liitteeseen II lisättävän tekstin kohdan ”Käyttöajan kesto tai sen mahdolliset rajoitukset” otsikossa:

on:

”
  Käyttöajan kesto tai sen mahdolliset rajoitukset
  ”

pitää olla:

”
  Käyttöajan kesto ja sen mahdolliset rajoitukset
  ”

Sivulla 43, päätöstä 2008/911/EY muuttavassa liitteessä olevassa 2 kohdassa, liitteeseen II lisättävän tekstin alakohtaa ”Vasta-aiheet” edeltävässä otsikossa:

on:

”
  Muut tuotteen turvallisen käytön kannalta tarpeelliset tiedot
  ”

pitää olla:

”
  Muut turvallisen käytön kannalta tarpeelliset tiedot
  ”

Sivulla 43, päätöstä 2008/911/EY muuttavassa liitteessä olevassa 2 kohdassa, liitteeseen II lisättävän tekstin alakohdassa ”Varoitukset ja käyttöön liittyvät varotoimet”:

on:

”Asianmukaisten tietojen puuttumisen vuoksi valmisteen käyttöä alle 18-vuotiailla lapsilla ja nuorilla ei suositella.”

pitää olla:

”Käyttöä alle 18-vuotiailla lapsilla ja nuorilla ei ole varmistettu, koska riittäviä tietoja ei ole.”

Sivulla 43, päätöstä 2008/911/EY muuttavassa liitteessä olevassa 2 kohdassa, liitteeseen II lisättävän tekstin alakohdassa ”Vaikutus ajokykyyn ja koneiden käyttökykyyn”:

on:

”Tutkimuksia valmisteen vaikutuksesta ajokykyyn tai kykyyn käyttää koneita ei ole tehty.”

pitää olla:

”Tutkimuksia vaikutuksesta ajokykyyn tai koneiden käyttökykyyn ei ole tehty.”

Sivulla 44, päätöstä 2008/911/EY muuttavassa liitteessä olevassa 2 kohdassa, liitteeseen II lisättävän tekstin alakohdassa ”Farmaseuttiset tiedot (jos tarpeen)”:

on:

”Ei sovelleta”

pitää olla:

”Ei oleellinen.”

Sivulla 44, päätöstä 2008/911/EY muuttavassa liitteessä olevassa 2 kohdassa, liitteeseen II lisättävän tekstin alakohdassa ”Farmakologiset vaikutukset tai todennäköinen tehokkuus pitkäaikaisen käytön ja kokemuksen perusteella [jos tarpeen valmisteen turvallisen käytön kannalta]”:

on:

”

  Farmakologiset vaikutukset tai todennäköinen tehokkuus pitkäaikaisen käytön ja kokemuksen perusteella [jos tarpeen valmisteen turvallisen käytön kannalta]

Ei sovelleta.””

pitää olla:

”

  Farmakologiset vaikutukset tai uskottava teho pitkäaikaisen käytön ja kokemuksen perusteella [jos tarpeen valmisteen turvallisen käytön kannalta]

Ei oleellinen.””

---

| 30.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 173/136 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 173/136

---

Oikaisu komission täytäntöönpanopäätökseen (EU) 2018/133, annettu 24 päivänä tammikuuta 2018, perinteisissä kasvirohdosvalmisteissa käytettäviä kasviperäisiä aineita, kasvirohdostuotteita ja niiden yhdistelmiä koskevan luettelon laatimisesta tehdyn päätöksen 2008/911/EY muuttamisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 22, 26. tammikuuta 2018
  )

Sivulla 38, päätöstä 2008/911/EY muuttavassa liitteessä olevassa 2 kohdassa, liitteeseen II lisättävän tekstin kohdan ”Määritelty annostus” ensimmäisen alakohdan otsikossa:

on:

”

  Nuoret, aikuiset ja iäkkäät

  ”

pitää olla:

”

  Nuoret, aikuiset ja vanhukset

  ”

Sivulla 39, päätöstä 2008/911/EY muuttavassa liitteessä olevassa 2 kohdassa, liitteeseen II lisättävän tekstin kohdan ”Määritelty annostus” toisen alakohdan otsikossa:

on:

”

  Kylpyveteen sekoitettuna:

  ”

pitää olla:

”

  Käyttö kylpyveteen lisättynä

  ”

Sivulla 39, päätöstä 2008/911/EY muuttavassa liitteessä olevassa 2 kohdassa, liitteeseen II lisättävän tekstin kohdan ”Antoreitti” toisen kappaleen ensimmäisessä virkkeessä:

on:

”Kylpyveteen sekoitettuna.”

pitää olla:

”Kylpyveteen lisättynä.”

Sivulla 39, päätöstä 2008/911/EY muuttavassa liitteessä olevassa 2 kohdassa, liitteeseen II lisättävän tekstin kohdassa ”Käyttöajan kesto tai sen mahdolliset rajoitukset”:

on:

”
  Käyttöajan kesto tai sen mahdolliset rajoitukset

Jos oireet jatkuvat valmisteen käytön aikana, on käännyttävä lääkärin puoleen.”

pitää olla:

”
  Käyttöajan kesto ja sen mahdolliset rajoitukset

Jos oireet jatkuvat lääkevalmisteen käytön aikana, on käännyttävä lääkärin tai asianmukaisen pätevyyden omaavan terveydenhuollon ammattihenkilön puoleen.”

Sivulla 39, päätöstä 2008/911/EY muuttavassa liitteessä olevassa 2 kohdassa, liitteeseen II lisättävän tekstin alakohtaa ”Vasta-aiheet” edeltävässä otsikossa:

on:

”
  Muut tuotteen turvallisen käytön kannalta tarpeelliset tiedot
  ”

pitää olla:

”
  Muut turvallisen käytön kannalta tarpeelliset tiedot
  ”

Sivulla 39, päätöstä 2008/911/EY muuttavassa liitteessä olevassa 2 kohdassa, liitteeseen II lisättävän tekstin kohdan ”Muut tuotteen turvallisen käytön kannalta tarpeelliset tiedot” toisen alakohdan otsikossa:

on:

”

  Kylpyveteen sekoitettuna

  ”

pitää olla:

”

  Käyttö kylpyveteen lisättynä

  ”

Sivulla 39, päätöstä 2008/911/EY muuttavassa liitteessä olevassa 2 kohdassa, liitteeseen II lisättävän tekstin alakohdassa ”Varoitukset ja käyttöön liittyvät varotoimet”:

on:

”Asianmukaisten tietojen puuttumisen vuoksi valmisteen käyttöä alle 12-vuotiailla lapsilla ei ole osoitettu.

Jos oireet pahenevat valmisteen käytön aikana, on käännyttävä lääkärin puoleen.

Etanolia sisältävissä tinktuuroissa ja uutteissa on oltava asianmukaiset etanolia koskevat myyntipäällysmerkinnät apuaineista ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden merkinnöissä ja pakkausselosteessa annettujen ohjeiden (Guideline on excipients in the label and package leaflet of medicinal products for human use) mukaisesti.”

pitää olla:

”Käyttöä alle 12-vuotiailla lapsilla ei ole varmistettu, koska riittäviä tietoja ei ole.

Jos oireet pahenevat lääkevalmisteen käytön aikana, on käännyttävä lääkärin tai asianmukaisen pätevyyden omaavan terveydenhuollon ammattihenkilön puoleen.

Etanolia sisältävät tinktuurat ja uutteet on varustettava asianmukaisella etanolia koskevalla pakkausmerkinnällä, joka on laadittava ihmisten käyttöön tarkoitettujen lääkevalmisteiden apuaineiden myyntipäällysmerkintöjä ja pakkausselostetta koskevien ohjeiden (Guideline on excipients in the label and package leaflet of medicinal products for human use) mukaisesti.”

Sivulla 39, päätöstä 2008/911/EY muuttavassa liitteessä olevassa 2 kohdassa, liitteeseen II lisättävän tekstin alakohdassa ”Vaikutus kykyyn ajaa autoa ja käyttää koneita”:

on:

”
  Vaikutus kykyyn ajaa autoa ja käyttää koneita

Saattaa heikentää ajokykyä ja kykyä käyttää koneita. Näitä lääkkeitä käyttävien ei pidä ajaa tai käyttää koneita.”

pitää olla:

”
  Vaikutus ajokykyyn ja koneiden käyttökykyyn

Saattaa heikentää ajokykyä ja koneiden käyttökykyä. Näitä lääkkeitä käyttävien ei pidä ajaa tai käyttää koneita.”

Sivulla 39, päätöstä 2008/911/EY muuttavassa liitteessä olevassa 2 kohdassa, liitteeseen II lisättävän tekstin alakohdan ”Haittavaikutukset” alakohdassa ”Suun kautta”:

on:

”Maha-suolikanavan oireita (kuten pahoinvointia tai vatsakramppeja) voi ilmetä rohtovirmajuurivalmisteiden ottamisen jälkeen. Niiden yleisyys ei ole tiedossa.

Jos muita kuin edellä mainittuja haittavaikutuksia ilmenee, on käännyttävä lääkärin puoleen.”

pitää olla:

”Maha-suolikanavan oireita (kuten pahoinvointia tai vatsakouristuksia) voi ilmetä rohtovirmajuurivalmisteiden ottamisen jälkeen. Yleisyys ei ole tiedossa.

Jos muita kuin edellä mainittuja haittavaikutuksia ilmenee, on käännyttävä lääkärin tai asianmukaisen pätevyyden omaavan terveydenhuollon ammattihenkilön puoleen.”

Sivulla 40, päätöstä 2008/911/EY muuttavassa liitteessä olevassa 2 kohdassa, liitteeseen II lisättävän tekstin alakohdan ”Haittavaikutukset” toisessa alakohdassa:

on:

”

  Kylpyveteen sekoitettuna

Ei tunneta.

Jos haittavaikutuksia ilmenee, on käännyttävä lääkärin puoleen.”

pitää olla:

”

  Käyttö kylpyveteen lisättynä

Ei tunneta.

Jos haittavaikutuksia ilmenee, on käännyttävä lääkärin tai asianmukaisen pätevyyden omaavan terveydenhuollon ammattihenkilön puoleen.”

Sivulla 40, päätöstä 2008/911/EY muuttavassa liitteessä olevassa 2 kohdassa, liitteeseen II lisättävän tekstin alakohdan ”Yliannostus” toisen alakohdan otsikossa:

on:

”

  Kylpyveteen sekoitettuna

  ”

pitää olla:

”

  Käyttö kylpyveteen lisättynä

  ”

Sivulla 40, päätöstä 2008/911/EY muuttavassa liitteessä olevassa 2 kohdassa, liitteeseen II lisättävän tekstin alakohdassa ”Farmaseuttiset tiedot [jos tarpeen]”:

on:

”Ei sovelleta.”

pitää olla:

”Ei oleellinen.”

Sivulla 40, päätöstä 2008/911/EY muuttavassa liitteessä olevassa 2 kohdassa, liitteeseen II lisättävän tekstin alakohdassa ”Farmakologiset vaikutukset tai todennäköinen tehokkuus pitkäaikaisen käytön ja kokemuksen perusteella [jos tarpeen valmisteen turvallisen käytön kannalta]”:

on:

”

  Farmakologiset vaikutukset tai todennäköinen tehokkuus pitkäaikaisen käytön ja kokemuksen perusteella [jos tarpeen valmisteen turvallisen käytön kannalta]

Ei sovelleta.” ”

pitää olla:

”

  Farmakologiset vaikutukset tai uskottava teho pitkäaikaisen käytön ja kokemuksen perusteella [jos tarpeen valmisteen turvallisen käytön kannalta]

Ei oleellinen.” ”

---