# Uradni list L 138/2022

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 138 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6517. maj 2022 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 138

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6517. maj 2022

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) 2022/748 z dne 16. maja 2022 o izvajanju Uredbe (EU) 2015/735 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Južnem Sudanu | 1 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/749 z dne 8. februarja 2022 o spremembi regulativnih tehničnih standardov iz Delegirane uredbe (EU) 2017/2417 glede prehoda na nove referenčne vrednosti, na katere se sklicujejo nekatere pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC (
  1
  ) | 4 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/750 z dne 8. februarja 2022 o spremembi regulativnih tehničnih standardov iz Delegirane uredbe (EU) 2015/2205 glede prehoda na nove referenčne vrednosti, na katere se sklicujejo določene pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC (
  1
  ) | 6 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/751 z dne 16. maja 2022 o neodobritvi aktivne snovi kloropikrin v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (
  1
  ) | 11 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2022/752 z dne 5. aprila 2022 o spremembi Sklepa 1999/70/ES o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank glede zunanjega revizorja centralne banke Bank of Greece | 13 |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2022/753 z dne 16. maja 2022 o spremembi Sklepa (SZVP) 2019/938 o podpori procesu krepitve zaupanja kot podlagi za vzpostavitev območja brez jedrskega orožja in vsega drugega orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu | 15 |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2022/754 z dne 16. maja 2022 o spremembi Sklepa (SZVP) 2019/797 o omejevalnih ukrepih proti kibernetskim napadom, ki ogrožajo Unijo ali njene države članice | 16 |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta (SZVP) 2022/755 z dne 16. maja 2022 o izvajanju Sklepa (SZVP) 2015/740 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Južnem Sudanu | 17 |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2022/756 z dne 30. septembra 2021 glede ukrepov SA.32014, SA.32015, SA.32016 (2011/C) (ex 2011/NN), ki jih Italija in dežela Sardinija izvajata v korist družbe Saremar
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2021) 6990)

   (
  1
  ) | 19 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/757 z dne 11. maja 2022 o spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2021/1182 glede harmoniziranih standardov za sisteme vodenja kakovosti, sterilizacijo in uporabo obvladovanja tveganja pri medicinskih pripomočkih | 27 |
| | | PRIPOROČILA |
| | * | Priporočilo Komisije (EU) 2022/758 z dne 27. aprila 2022 o zaščiti novinarjev in zagovornikov človekovih pravic, ki se udejstvujejo pri udeležbi javnosti, pred očitno neutemeljenimi in zlorabljenimi sodnimi postopki (strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti) | 30 |
| | | NOTRANJI AKTI IN POSLOVNIKI |
| | * | Sklep upravnega odbora št. 28/2022 z dne 4. aprila 2022 o notranjih pravilih glede omejitev nekaterih pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v okviru delovanja Evropske agencije za mejno in obalno stražo | 45 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) 2022/748 z dne 16. maja 2022 o izvajanju Uredbe (EU) 2015/735 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Južnem Sudanu

1

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/749 z dne 8. februarja 2022 o spremembi regulativnih tehničnih standardov iz Delegirane uredbe (EU) 2017/2417 glede prehoda na nove referenčne vrednosti, na katere se sklicujejo nekatere pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC (
  1
  )

1

4

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/750 z dne 8. februarja 2022 o spremembi regulativnih tehničnih standardov iz Delegirane uredbe (EU) 2015/2205 glede prehoda na nove referenčne vrednosti, na katere se sklicujejo določene pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC (
  1
  )

1

6

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/751 z dne 16. maja 2022 o neodobritvi aktivne snovi kloropikrin v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (
  1
  )

1

11

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2022/752 z dne 5. aprila 2022 o spremembi Sklepa 1999/70/ES o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank glede zunanjega revizorja centralne banke Bank of Greece

13

*

Sklep Sveta (SZVP) 2022/753 z dne 16. maja 2022 o spremembi Sklepa (SZVP) 2019/938 o podpori procesu krepitve zaupanja kot podlagi za vzpostavitev območja brez jedrskega orožja in vsega drugega orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu

15

*

Sklep Sveta (SZVP) 2022/754 z dne 16. maja 2022 o spremembi Sklepa (SZVP) 2019/797 o omejevalnih ukrepih proti kibernetskim napadom, ki ogrožajo Unijo ali njene države članice

16

*

Izvedbeni sklep Sveta (SZVP) 2022/755 z dne 16. maja 2022 o izvajanju Sklepa (SZVP) 2015/740 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Južnem Sudanu

17

*

Sklep Komisije (EU) 2022/756 z dne 30. septembra 2021 glede ukrepov SA.32014, SA.32015, SA.32016 (2011/C) (ex 2011/NN), ki jih Italija in dežela Sardinija izvajata v korist družbe Saremar
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2021) 6990)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2021) 6990)

1

19

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/757 z dne 11. maja 2022 o spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2021/1182 glede harmoniziranih standardov za sisteme vodenja kakovosti, sterilizacijo in uporabo obvladovanja tveganja pri medicinskih pripomočkih

27

PRIPOROČILA

*

Priporočilo Komisije (EU) 2022/758 z dne 27. aprila 2022 o zaščiti novinarjev in zagovornikov človekovih pravic, ki se udejstvujejo pri udeležbi javnosti, pred očitno neutemeljenimi in zlorabljenimi sodnimi postopki (strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti)

30

NOTRANJI AKTI IN POSLOVNIKI

*

Sklep upravnega odbora št. 28/2022 z dne 4. aprila 2022 o notranjih pravilih glede omejitev nekaterih pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v okviru delovanja Evropske agencije za mejno in obalno stražo

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 17.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 138/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 138/1

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) 2022/748

z dne 16. maja 2022

o izvajanju Uredbe (EU) 2015/735 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Južnem Sudanu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2015/735 z dne 7. maja 2015 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Južnem Sudanu in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 748/2014 (1) in zlasti člena 22(4) Uredbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 7. maja 2015 sprejel Uredbo (EU) 2015/735. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 7. maja 2015 sprejel Uredbo (EU) 2015/735.

| (2) | V skladu s členom 22(4) Uredbe (EU) 2015/735 je Svet pregledal seznam oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi, iz Priloge II k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 22(4) Uredbe (EU) 2015/735 je Svet pregledal seznam oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi, iz Priloge II k navedeni uredbi.

| (3) | Svet je sklenil, da bi bilo treba omejevalne ukrepe proti eni osebi s seznama iz Priloge II k Uredbi (EU) 2015/735 ohraniti, vnos za navedeno osebo pa bi bilo treba posodobiti in preštevilčiti. |
| --- | --- |

(3)

Svet je sklenil, da bi bilo treba omejevalne ukrepe proti eni osebi s seznama iz Priloge II k Uredbi (EU) 2015/735 ohraniti, vnos za navedeno osebo pa bi bilo treba posodobiti in preštevilčiti.

| (4) | Uredbo (EU) 2015/735 bi bilo treba zato ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (EU) 2015/735 bi bilo treba zato ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga II k Uredbi (EU) 2015/735 se spremeni, kot je določeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. maja 2022

Za Svet

predsednik

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  UL L 117, 8.5.2015, str. 13.

1

---

PRILOGA

V Prilogi II k Uredbi (EU) 2015/735 se tabela nadomesti z naslednjim:

| | „Ime in priimek | Podatki o istovetnosti | Razlog za uvrstitev | Datum uvrstitve na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Michael MAKUEI LUETH | Datum rojstva: 1947
  Kraj rojstva: Bor, Sudan (sedaj Južni Sudan)
  Spol: moški | Michael Makuei Lueth je od leta 2013 minister za informiranje in radiodifuzijo ter je na tem položaju tudi v prehodni vladi narodne enotnosti. Bil je tudi uradni govorec vladne delegacije na mirovnih pogajanjih v okviru Medvladne agencije za razvoj med letoma 2014 in 2015 ter med letoma 2016 in 2018.
  Makuei ovira politični proces v Južnem Sudanu, zlasti z onemogočanjem izvajanja sporazuma o rešitvi spora v Južnem Sudanu (ARCSS), sprejetega avgusta 2015, ki je bil septembra 2018 nadomeščen s ponovno oživljenim ARCSS (R-ARCSS), in sicer s hujskaškimi javnimi izjavami, ter z oviranjem dela skupne komisije za spremljanje in ocenjevanje ARCSS (JMEC, ki je bila v okviru R-ARCSS preimenovana v „rekonstituirana JMEC“), ter z oviranjem ustanovitve prehodnih pravosodnih institucij v okviru tega sporazuma, ki so predvidene tudi v R-ARCSS. Ovira tudi delovanje regionalnih varnostnih sil Združenih narodov.
  Makuei je obenem odgovoren za hude kršitve človekovih pravic, med drugim omejevanje svobode izražanja. | 3.2.2018“. |

„Ime in priimek

Podatki o istovetnosti

Razlog za uvrstitev

Datum uvrstitve na seznam

1

Michael MAKUEI LUETH

Datum rojstva: 1947

Kraj rojstva: Bor, Sudan (sedaj Južni Sudan)

Spol: moški

Michael Makuei Lueth je od leta 2013 minister za informiranje in radiodifuzijo ter je na tem položaju tudi v prehodni vladi narodne enotnosti. Bil je tudi uradni govorec vladne delegacije na mirovnih pogajanjih v okviru Medvladne agencije za razvoj med letoma 2014 in 2015 ter med letoma 2016 in 2018.

Makuei ovira politični proces v Južnem Sudanu, zlasti z onemogočanjem izvajanja sporazuma o rešitvi spora v Južnem Sudanu (ARCSS), sprejetega avgusta 2015, ki je bil septembra 2018 nadomeščen s ponovno oživljenim ARCSS (R-ARCSS), in sicer s hujskaškimi javnimi izjavami, ter z oviranjem dela skupne komisije za spremljanje in ocenjevanje ARCSS (JMEC, ki je bila v okviru R-ARCSS preimenovana v „rekonstituirana JMEC“), ter z oviranjem ustanovitve prehodnih pravosodnih institucij v okviru tega sporazuma, ki so predvidene tudi v R-ARCSS. Ovira tudi delovanje regionalnih varnostnih sil Združenih narodov.

Makuei je obenem odgovoren za hude kršitve človekovih pravic, med drugim omejevanje svobode izražanja.

3.2.2018“.

---

| 17.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 138/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 138/4

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/749

z dne 8. februarja 2022

o spremembi regulativnih tehničnih standardov iz Delegirane uredbe (EU) 2017/2417 glede prehoda na nove referenčne vrednosti, na katere se sklicujejo nekatere pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (1) ter zlasti člena 32(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/2417 (2) med drugim določa razrede izvedenih finančnih instrumentov OTC, denominiranih v eurih (EUR), britanskih funtih (GBP) in ameriških dolarjih (USD), za katere velja obveznost trgovanja z izvedenimi finančnimi instrumenti iz člena 28 Uredbe (EU) št. 600/2014. Razredi instrumentov, izraženi v GBP in USD, se sklicujejo na referenčne mere, ki temeljijo na londonski medbančni obrestni meri (LIBOR). |
| --- | --- |

(1)

Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/2417 (2) med drugim določa razrede izvedenih finančnih instrumentov OTC, denominiranih v eurih (EUR), britanskih funtih (GBP) in ameriških dolarjih (USD), za katere velja obveznost trgovanja z izvedenimi finančnimi instrumenti iz člena 28 Uredbe (EU) št. 600/2014. Razredi instrumentov, izraženi v GBP in USD, se sklicujejo na referenčne mere, ki temeljijo na londonski medbančni obrestni meri (LIBOR).

| (2) | Uprava za referenčne vrednosti ICE (IBA), ki je upravljavec LIBOR, je sporočila, da se bodo ročnosti LIBOR za GBP in JPY prenehale objavljati konec leta 2021, medtem ko se bodo nekatere ročnosti LIBOR za USD prenehale objavljati junija 2023. Organ za finančno poslovanje iz Združenega kraljestva je 5. marca 2021 potrdil, da noben upravljavec ne bo več zagotavljal ročnosti LIBOR ali pa te ne bodo več reprezentativne. Poleg tega so Komisija, Evropska centralna banka v svoji vlogi bančnega nadzornika (bančni nadzor v okviru ECB), Evropski bančni organ (EBA) in Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) izdali skupno izjavo, v kateri so nasprotnim strankam močno priporočili, naj čim prej, vsekakor pa do 31. decembra 2021, kot referenčno obrestno mero v novih pogodbah prenehajo uporabljati katero koli ročnost LIBOR, vključno z LIBOR za USD. |
| --- | --- |

(2)

Uprava za referenčne vrednosti ICE (IBA), ki je upravljavec LIBOR, je sporočila, da se bodo ročnosti LIBOR za GBP in JPY prenehale objavljati konec leta 2021, medtem ko se bodo nekatere ročnosti LIBOR za USD prenehale objavljati junija 2023. Organ za finančno poslovanje iz Združenega kraljestva je 5. marca 2021 potrdil, da noben upravljavec ne bo več zagotavljal ročnosti LIBOR ali pa te ne bodo več reprezentativne. Poleg tega so Komisija, Evropska centralna banka v svoji vlogi bančnega nadzornika (bančni nadzor v okviru ECB), Evropski bančni organ (EBA) in Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) izdali skupno izjavo, v kateri so nasprotnim strankam močno priporočili, naj čim prej, vsekakor pa do 31. decembra 2021, kot referenčno obrestno mero v novih pogodbah prenehajo uporabljati katero koli ročnost LIBOR, vključno z LIBOR za USD.

| (3) | Po 31. decembru 2021 nasprotne stranke zato ne bodo več mogle sklepati pogodb o obrestnih izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki se sklicujejo na LIBOR za GBP, saj se bo ta referenčna vrednost prenehala uporabljati in se pričakuje, da nasprotne stranke ne bodo več sklepale pogodb o obrestnih izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki se sklicujejo na LIBOR za USD. Zato se pričakuje, da trgovanja s temi izvedenimi finančnimi instrumenti ne bo ali pa bo njegov obseg zelo majhen, prav tako pa tudi njihova likvidnost. Enako velja za obseg trgovanja z izvedenimi finančnimi instrumenti, za katere bodo kliring opravile centralne nasprotne stranke (CNS) ali s katerimi se bo trgovalo na mestih trgovanja, za izvedene finančne instrumente, ki se sklicujejo na LIBOR za USD, pa se pričakuje zmanjšanje obsega ali likvidnosti. Ti dogodki upravičujejo spremembo področja uporabe obveznosti kliringa in naknadno spremembo Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/2205 (3), v skladu s katero bi bilo treba izvedene finančne instrumente, ki se sklicujejo na LIBOR za GBP in LIBOR za USD, izključiti iz področja uporabe obveznosti kliringa. Zato razredi izvedenih finančnih instrumentov, za katere trenutno velja obveznost trgovanja z izvedenimi finančnimi instrumenti, ki se sklicujejo na LIBOR za GBP ali LIBOR za USD, ne bodo več izpolnjevali pogoja iz člena 32(1) Uredbe (EU) št. 600/2014, na podlagi katerega za izvedene finančne instrumente od 3. januarja 2022 velja obveznost trgovanja z izvedenimi finančnimi instrumenti. Navedene razrede izvedenih finančnih instrumentov je zato treba izključiti iz področja uporabe obveznosti trgovanja. |
| --- | --- |

(3)

Po 31. decembru 2021 nasprotne stranke zato ne bodo več mogle sklepati pogodb o obrestnih izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki se sklicujejo na LIBOR za GBP, saj se bo ta referenčna vrednost prenehala uporabljati in se pričakuje, da nasprotne stranke ne bodo več sklepale pogodb o obrestnih izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki se sklicujejo na LIBOR za USD. Zato se pričakuje, da trgovanja s temi izvedenimi finančnimi instrumenti ne bo ali pa bo njegov obseg zelo majhen, prav tako pa tudi njihova likvidnost. Enako velja za obseg trgovanja z izvedenimi finančnimi instrumenti, za katere bodo kliring opravile centralne nasprotne stranke (CNS) ali s katerimi se bo trgovalo na mestih trgovanja, za izvedene finančne instrumente, ki se sklicujejo na LIBOR za USD, pa se pričakuje zmanjšanje obsega ali likvidnosti. Ti dogodki upravičujejo spremembo področja uporabe obveznosti kliringa in naknadno spremembo Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/2205 (3), v skladu s katero bi bilo treba izvedene finančne instrumente, ki se sklicujejo na LIBOR za GBP in LIBOR za USD, izključiti iz področja uporabe obveznosti kliringa. Zato razredi izvedenih finančnih instrumentov, za katere trenutno velja obveznost trgovanja z izvedenimi finančnimi instrumenti, ki se sklicujejo na LIBOR za GBP ali LIBOR za USD, ne bodo več izpolnjevali pogoja iz člena 32(1) Uredbe (EU) št. 600/2014, na podlagi katerega za izvedene finančne instrumente od 3. januarja 2022 velja obveznost trgovanja z izvedenimi finančnimi instrumenti. Navedene razrede izvedenih finančnih instrumentov je zato treba izključiti iz področja uporabe obveznosti trgovanja.

| (4) | Ker je načrtovano prenehanje LIBOR za GBP predvideno za konec leta 2021, regulativna pričakovanja Komisije, ECB v vlogi bančnega nadzornika, ESMA in EBA pa so, da bodo nasprotne stranke vse ročnosti LIBOR prenehale uporabljati kot referenčno obrestno mero v novih pogodbah takoj, ko bo to izvedljivo, v vsakem primeru pa do 31. decembra 2021, se pričakuje hitra preusmeritev z obrestnih izvedenih finančnih instrumentov na podlagi LIBOR. Namesto tega se od nasprotnih strank pričakuje, da bodo po 31. decembru 2021 trgovale z drugimi obrestnimi izvedenimi finančnimi instrumenti OTC ali opravljale njihov kliring, zlasti obrestnimi izvedenimi finančnimi instrumenti OTC, ki se sklicujejo na netvegane obrestne mere za GBP ali USD. Ta uredba bi zato morala začeti veljati takoj po objavi. |
| --- | --- |

(4)

Ker je načrtovano prenehanje LIBOR za GBP predvideno za konec leta 2021, regulativna pričakovanja Komisije, ECB v vlogi bančnega nadzornika, ESMA in EBA pa so, da bodo nasprotne stranke vse ročnosti LIBOR prenehale uporabljati kot referenčno obrestno mero v novih pogodbah takoj, ko bo to izvedljivo, v vsakem primeru pa do 31. decembra 2021, se pričakuje hitra preusmeritev z obrestnih izvedenih finančnih instrumentov na podlagi LIBOR. Namesto tega se od nasprotnih strank pričakuje, da bodo po 31. decembru 2021 trgovale z drugimi obrestnimi izvedenimi finančnimi instrumenti OTC ali opravljale njihov kliring, zlasti obrestnimi izvedenimi finančnimi instrumenti OTC, ki se sklicujejo na netvegane obrestne mere za GBP ali USD. Ta uredba bi zato morala začeti veljati takoj po objavi.

| (5) | Delegirano uredbo (EU) 2017/2417 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Delegirano uredbo (EU) 2017/2417 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ta uredba temelji na osnutku regulativnih tehničnih standardov, ki ga je Komisiji predložil Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA). |
| --- | --- |

(6)

Ta uredba temelji na osnutku regulativnih tehničnih standardov, ki ga je Komisiji predložil Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA).

| (7) | ESMA je o osnutku regulativnih tehničnih standardov, na katerem temelji ta uredba, opravil javna posvetovanja, analiziral morebitne povezane stroške in koristi ter zaprosil za mnenje interesno skupino za vrednostne papirje in trge, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (4) – |
| --- | --- |

(7)

ESMA je o osnutku regulativnih tehničnih standardov, na katerem temelji ta uredba, opravil javna posvetovanja, analiziral morebitne povezane stroške in koristi ter zaprosil za mnenje interesno skupino za vrednostne papirje in trge, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (4) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba Delegirane uredbe (EU) 2017/2417

V Prilogi k Delegirani uredbi (EU) 2017/2417 se črtata razpredelnici 2 in 3.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 8. februarja 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 173, 12.6.2014, str. 84.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/2417 z dne 17. novembra 2017 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o trgih finančnih instrumentov v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi o obveznosti trgovanja za določene izvedene finančne instrumente (UL L 343, 22.12.2017, str. 48).

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2205 z dne 6. avgusta 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za obveznost kliringa (UL L 314, 1.12.2015, str. 13).

3

(4)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

4

---

| 17.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 138/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 138/6

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/750

z dne 8. februarja 2022

o spremembi regulativnih tehničnih standardov iz Delegirane uredbe (EU) 2015/2205 glede prehoda na nove referenčne vrednosti, na katere se sklicujejo določene pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2205 (2) med drugim določa razrede obrestnih izvedenih finančnih instrumentov OTC, denominiranih v eurih (EUR), britanskih funtih (GBP), japonskih jenih (JPY) in ameriških dolarjih (USD), za katere velja obveznost kliringa. Ti razredi vključujejo en razred, denominiran v EUR, ki se sklicuje na referenčno vrednost povprečja indeksa transakcij čez noč v eurih (EONIA), ter več razredov, denominiranih v GBP, JPY ali USD, ki se sklicujejo na londonsko medbančno obrestno mero (LIBOR), pri čemer sta EONIA in LIBOR dve referenčni vrednosti, ki bosta prenehali. |
| --- | --- |

(1)

Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2205 (2) med drugim določa razrede obrestnih izvedenih finančnih instrumentov OTC, denominiranih v eurih (EUR), britanskih funtih (GBP), japonskih jenih (JPY) in ameriških dolarjih (USD), za katere velja obveznost kliringa. Ti razredi vključujejo en razred, denominiran v EUR, ki se sklicuje na referenčno vrednost povprečja indeksa transakcij čez noč v eurih (EONIA), ter več razredov, denominiranih v GBP, JPY ali USD, ki se sklicujejo na londonsko medbančno obrestno mero (LIBOR), pri čemer sta EONIA in LIBOR dve referenčni vrednosti, ki bosta prenehali.

| (2) | Inštitut za evropske denarne trge, ki deluje kot upravljavec EONIA, je sporočil, da bo EONIA prenehala konec leta 2021. Podobno je ICE Benchmark Administration, upravljavec LIBOR, sporočil, da bodo konec leta 2021 prenehale tudi GBP LIBOR, JPY LIBOR in nekatere ročnosti LIBOR USD, medtem ko bo objavljanje vseh preostalih ročnosti USD LIBOR prenehalo junija 2023. Organ Združenega kraljestva za finančno poslovanje je 5. marca 2021 potrdil, da vseh ročnosti LIBOR dejansko ne bo več zagotavljal noben upravljavec ali pa ne bodo več reprezentativne. Poleg tega so Komisija, Evropska centralna banka v svoji vlogi bančnega nadzora (bančni nadzor ECB), Evropski bančni organ (EBA) in Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) izdali skupno izjavo, s katero so nasprotne stranke odločno spodbudili, naj čim prej, vsekakor pa do 31. decembra 2021, prenehajo uporabljati katero koli ročnost LIBOR, vključno z USD LIBOR, kot referenčno obrestno mero v novih pogodbah. |
| --- | --- |

(2)

Inštitut za evropske denarne trge, ki deluje kot upravljavec EONIA, je sporočil, da bo EONIA prenehala konec leta 2021. Podobno je ICE Benchmark Administration, upravljavec LIBOR, sporočil, da bodo konec leta 2021 prenehale tudi GBP LIBOR, JPY LIBOR in nekatere ročnosti LIBOR USD, medtem ko bo objavljanje vseh preostalih ročnosti USD LIBOR prenehalo junija 2023. Organ Združenega kraljestva za finančno poslovanje je 5. marca 2021 potrdil, da vseh ročnosti LIBOR dejansko ne bo več zagotavljal noben upravljavec ali pa ne bodo več reprezentativne. Poleg tega so Komisija, Evropska centralna banka v svoji vlogi bančnega nadzora (bančni nadzor ECB), Evropski bančni organ (EBA) in Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) izdali skupno izjavo, s katero so nasprotne stranke odločno spodbudili, naj čim prej, vsekakor pa do 31. decembra 2021, prenehajo uporabljati katero koli ročnost LIBOR, vključno z USD LIBOR, kot referenčno obrestno mero v novih pogodbah.

| (3) | Po 31. decembru 2021 nasprotne stranke zato ne bodo več mogle sklepati pogodb o obrestnih izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki se sklicujejo na EONIA, GBP LIBOR ali JPY LIBOR, saj bodo te referenčne vrednosti prenehale, oziroma nasprotne stranke naj ne bi več sklepale pogodb o obrestnih izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki se sklicujejo na USD LIBOR. Na navedeni datum torej pri izvedenih finančnih instrumentih, ki se sklicujejo na EONIA, GBP LIBOR ali JPY LIBOR, ne bo niti obsega niti likvidnosti in za te posle centralne nasprotne stranke (CNS) tudi ne bodo opravljale kliringa. Na isti datum tudi ne bi smela obstajati pomembna likvidnost pri izvedenih finančnih instrumentih, ki se sklicujejo na USD LIBOR. Zato razredi izvedenih finančnih instrumentov, za katere trenutno velja obveznost kliringa in ki se sklicujejo na EONIA, GBP LIBOR ali JPY LIBOR, ne bodo več izpolnjevali dveh pogojev za obveznost kliringa iz Uredbe (EU) št. 648/2012, tj. zadostna raven likvidnosti in kliring prek CNS z dovoljenjem ali priznane CNS, medtem ko razredi izvedenih finančnih instrumentov, za katere trenutno velja obveznost kliringa in ki se sklicujejo na USD LIBOR, ne bodo več izpolnjevali enega od pogojev za obveznost kliringa iz Uredbe (EU) št. 648/2012, tj. zadostna raven likvidnosti. Iz tega sledi, da bi bilo treba te razrede izključiti s področja uporabe obveznosti kliringa. |
| --- | --- |

(3)

Po 31. decembru 2021 nasprotne stranke zato ne bodo več mogle sklepati pogodb o obrestnih izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki se sklicujejo na EONIA, GBP LIBOR ali JPY LIBOR, saj bodo te referenčne vrednosti prenehale, oziroma nasprotne stranke naj ne bi več sklepale pogodb o obrestnih izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki se sklicujejo na USD LIBOR. Na navedeni datum torej pri izvedenih finančnih instrumentih, ki se sklicujejo na EONIA, GBP LIBOR ali JPY LIBOR, ne bo niti obsega niti likvidnosti in za te posle centralne nasprotne stranke (CNS) tudi ne bodo opravljale kliringa. Na isti datum tudi ne bi smela obstajati pomembna likvidnost pri izvedenih finančnih instrumentih, ki se sklicujejo na USD LIBOR. Zato razredi izvedenih finančnih instrumentov, za katere trenutno velja obveznost kliringa in ki se sklicujejo na EONIA, GBP LIBOR ali JPY LIBOR, ne bodo več izpolnjevali dveh pogojev za obveznost kliringa iz Uredbe (EU) št. 648/2012, tj. zadostna raven likvidnosti in kliring prek CNS z dovoljenjem ali priznane CNS, medtem ko razredi izvedenih finančnih instrumentov, za katere trenutno velja obveznost kliringa in ki se sklicujejo na USD LIBOR, ne bodo več izpolnjevali enega od pogojev za obveznost kliringa iz Uredbe (EU) št. 648/2012, tj. zadostna raven likvidnosti. Iz tega sledi, da bi bilo treba te razrede izključiti s področja uporabe obveznosti kliringa.

| (4) | Regulatorji in udeleženci na trgu si prizadevajo za nadomestne obrestne mere za te valute, zlasti za razvoj novih netveganih obrestnih mer, ki se zdaj uporabljajo kot referenčne vrednosti v finančnih instrumentih in finančnih pogodbah. Za EUR, USD, GBP in JPY se izračunavajo zlasti netvegane obrestne mere eurska kratkoročna obrestna mera (€STR), Secured Overnight Financing Rate (SOFR), Sterling Over Night Index Average (SONIA) in Tokyo Overnight Average Rate (TONA). Natančneje, kar zadeva trg izvedenih finančnih instrumentov OTC, to zdaj pomeni, da s pogodbami o obrestnih izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki se sklicujejo na €STR, SOFR, SONIA in TONA, trgujejo nasprotne stranke, zanje pa se opravlja kliring pri nekaterih centralnih nasprotnih strankah. |
| --- | --- |

(4)

Regulatorji in udeleženci na trgu si prizadevajo za nadomestne obrestne mere za te valute, zlasti za razvoj novih netveganih obrestnih mer, ki se zdaj uporabljajo kot referenčne vrednosti v finančnih instrumentih in finančnih pogodbah. Za EUR, USD, GBP in JPY se izračunavajo zlasti netvegane obrestne mere eurska kratkoročna obrestna mera (€STR), Secured Overnight Financing Rate (SOFR), Sterling Over Night Index Average (SONIA) in Tokyo Overnight Average Rate (TONA). Natančneje, kar zadeva trg izvedenih finančnih instrumentov OTC, to zdaj pomeni, da s pogodbami o obrestnih izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki se sklicujejo na €STR, SOFR, SONIA in TONA, trgujejo nasprotne stranke, zanje pa se opravlja kliring pri nekaterih centralnih nasprotnih strankah.

| (5) | ESMA je bil uradno obveščen o razredih obrestnih izvedenih finančnih instrumentov OTC, ki se sklicujejo na €STR, SOFR, SONIA ali TONA, da so nekatere CNS pridobile dovoljenje za kliring. ESMA je za vsakega od navedenih razredov ocenil merila, ki so bistvena, da lahko zanje velja obveznost kliringa, vključno z ravnjo standardizacije, obsegom in likvidnostjo ter razpoložljivostjo informacij o oblikovanju cen. S krovnim ciljem zmanjšanja sistemskega tveganja je ESMA določil razrede obrestnih izvedenih finančnih instrumentov OTC, ki se sklicujejo na nekatere od teh netveganih obrestnih mer, za katere bi morala veljati obveznost kliringa v skladu s postopkom iz Uredbe (EU) št. 648/2012. Ti razredi bi morali biti zato vključeni na področje uporabe obveznosti kliringa. |
| --- | --- |

(5)

ESMA je bil uradno obveščen o razredih obrestnih izvedenih finančnih instrumentov OTC, ki se sklicujejo na €STR, SOFR, SONIA ali TONA, da so nekatere CNS pridobile dovoljenje za kliring. ESMA je za vsakega od navedenih razredov ocenil merila, ki so bistvena, da lahko zanje velja obveznost kliringa, vključno z ravnjo standardizacije, obsegom in likvidnostjo ter razpoložljivostjo informacij o oblikovanju cen. S krovnim ciljem zmanjšanja sistemskega tveganja je ESMA določil razrede obrestnih izvedenih finančnih instrumentov OTC, ki se sklicujejo na nekatere od teh netveganih obrestnih mer, za katere bi morala veljati obveznost kliringa v skladu s postopkom iz Uredbe (EU) št. 648/2012. Ti razredi bi morali biti zato vključeni na področje uporabe obveznosti kliringa.

| (6) | Na splošno potrebujejo različne nasprotne stranke različna obdobja za vzpostavitev potrebnih ureditev za začetek kliringa obrestnih izvedenih finančnih instrumentov OTC, za katere velja obveznost kliringa. Vendar so imele nasprotne stranke v tem primeru čas, da se pripravijo na prehod na nove referenčne vrednosti in načrtovano prenehanje EONIA, EUR LIBOR, GBP LIBOR ali JPY LIBOR konec leta 2021, tudi v zvezi z njihovimi ureditvami kliringa. Za nasprotne stranke, za katere že velja obveznost kliringa in kliring obrestnih izvedenih finančnih instrumentov OTC, denominiranih v eurih ali GBP, kliring razredov, ki se sklicujejo na nove netvegane obrestne mere v teh valutah, ne zahteva sprememb njihovih pogodb ali postopkov kliringa, če pa jih že zahteva, te niso znatne. Kadar imajo nasprotne stranke vzpostavljene ureditve kliringa za kliring obrestnih izvedenih finančnih instrumentov OTC, denominiranih v eurih ali GBP, kliring obrestnih izvedenih finančnih instrumentov OTC, ki se sklicujejo na netvegane obrestne mere v teh valutah, ne zahteva vzpostavitve in izvajanja popolnoma novih ureditev kliringa, kot so se zahtevale, ko so nasprotne stranke prvič začele opravljati kliring obrestnih izvedenih finančnih instrumentov OTC, denominiranih v teh valutah. Ker je kliring izvedenih finančnih instrumentov, ki se sklicujejo na nove netvegane obrestne mere, del večje priprave na izvajanje prehoda z EONIA in LIBOR na nove referenčne vrednosti, ni potrebno dodatno postopno uvajanje, da se zagotovi urejeno in pravočasno izvajanje te obveznosti. Spremembe, uvedene za uvedbo novih razredov obrestnih izvedenih finančnih instrumentov OTC, ki se sklicujejo na netvegane obrestne mere ter so denominirani v EUR in GBP, bi se morale začeti uporabljati na datum začetka veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Na splošno potrebujejo različne nasprotne stranke različna obdobja za vzpostavitev potrebnih ureditev za začetek kliringa obrestnih izvedenih finančnih instrumentov OTC, za katere velja obveznost kliringa. Vendar so imele nasprotne stranke v tem primeru čas, da se pripravijo na prehod na nove referenčne vrednosti in načrtovano prenehanje EONIA, EUR LIBOR, GBP LIBOR ali JPY LIBOR konec leta 2021, tudi v zvezi z njihovimi ureditvami kliringa. Za nasprotne stranke, za katere že velja obveznost kliringa in kliring obrestnih izvedenih finančnih instrumentov OTC, denominiranih v eurih ali GBP, kliring razredov, ki se sklicujejo na nove netvegane obrestne mere v teh valutah, ne zahteva sprememb njihovih pogodb ali postopkov kliringa, če pa jih že zahteva, te niso znatne. Kadar imajo nasprotne stranke vzpostavljene ureditve kliringa za kliring obrestnih izvedenih finančnih instrumentov OTC, denominiranih v eurih ali GBP, kliring obrestnih izvedenih finančnih instrumentov OTC, ki se sklicujejo na netvegane obrestne mere v teh valutah, ne zahteva vzpostavitve in izvajanja popolnoma novih ureditev kliringa, kot so se zahtevale, ko so nasprotne stranke prvič začele opravljati kliring obrestnih izvedenih finančnih instrumentov OTC, denominiranih v teh valutah. Ker je kliring izvedenih finančnih instrumentov, ki se sklicujejo na nove netvegane obrestne mere, del večje priprave na izvajanje prehoda z EONIA in LIBOR na nove referenčne vrednosti, ni potrebno dodatno postopno uvajanje, da se zagotovi urejeno in pravočasno izvajanje te obveznosti. Spremembe, uvedene za uvedbo novih razredov obrestnih izvedenih finančnih instrumentov OTC, ki se sklicujejo na netvegane obrestne mere ter so denominirani v EUR in GBP, bi se morale začeti uporabljati na datum začetka veljavnosti te uredbe.

| (7) | Na podlagi skupne izjave Komisije, ESMA, bančnega nadzora ECB in EBA, s katero se nasprotne stranke močno spodbujajo, naj prenehajo uporabljati katero koli ročnost LIBOR kot referenčno obrestno mero v novih pogodbah takoj, ko je to izvedljivo, v vsakem primeru pa do 31. decembra 2021, so morale nasprotne stranke načrtovati, kdaj bi se lahko prenehale sklicevale na USD LIBOR, tudi v zvezi s svojimi ureditvami kliringa. Isti premisleki v zvezi z zmožnostjo nasprotnih strank, ki imajo vzpostavljene ureditve kliringa za kliring obrestnih izvedenih finančnih instrumentov OTC, denominiranih v določeni valuti, da jih prilagodijo s precej kratkim časom prehoda za kliring obrestnih izvedenih finančnih instrumentov OTC, ki se sklicujejo na netvegane obrestne mere v isti valuti, veljajo tudi za USD, vendar nekateri dodatni elementi pomenijo, da so njihove priprave za USD manj napredovale. CNS še zlasti niso sporočile, kdaj bodo pretvorile obrestne izvedene finančne instrumente OTC, za katere se trenutno opravlja kliring, ki se sklicujejo na USD LIBOR, v obrestne izvedene finančne instrumente OTC, ki se sklicujejo na SOFR, prav tako pa še ni jasno, kako bo obvezen kliring za te izvedene finančne instrumente prilagojen na domačem trgu. Ta dodatna zapletenost pomeni, da nasprotne stranke potrebujejo več časa za pripravo na obveznost kliringa za obrestne izvedene finančne instrumente OTC, ki se sklicujejo na netvegano obrestno mero v USD, zato je treba uvesti dodatno postopno uvajanje, da se zagotovi urejeno in pravočasno izvajanje te obveznosti. Spremembe zaradi uvedbe novega razreda obrestnih izvedenih finančnih instrumentov OTC, ki se sklicujejo na netvegano obrestno mero v USD, bi se morale začeti uporabljati tri mesece po datumu začetka veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

(7)

Na podlagi skupne izjave Komisije, ESMA, bančnega nadzora ECB in EBA, s katero se nasprotne stranke močno spodbujajo, naj prenehajo uporabljati katero koli ročnost LIBOR kot referenčno obrestno mero v novih pogodbah takoj, ko je to izvedljivo, v vsakem primeru pa do 31. decembra 2021, so morale nasprotne stranke načrtovati, kdaj bi se lahko prenehale sklicevale na USD LIBOR, tudi v zvezi s svojimi ureditvami kliringa. Isti premisleki v zvezi z zmožnostjo nasprotnih strank, ki imajo vzpostavljene ureditve kliringa za kliring obrestnih izvedenih finančnih instrumentov OTC, denominiranih v določeni valuti, da jih prilagodijo s precej kratkim časom prehoda za kliring obrestnih izvedenih finančnih instrumentov OTC, ki se sklicujejo na netvegane obrestne mere v isti valuti, veljajo tudi za USD, vendar nekateri dodatni elementi pomenijo, da so njihove priprave za USD manj napredovale. CNS še zlasti niso sporočile, kdaj bodo pretvorile obrestne izvedene finančne instrumente OTC, za katere se trenutno opravlja kliring, ki se sklicujejo na USD LIBOR, v obrestne izvedene finančne instrumente OTC, ki se sklicujejo na SOFR, prav tako pa še ni jasno, kako bo obvezen kliring za te izvedene finančne instrumente prilagojen na domačem trgu. Ta dodatna zapletenost pomeni, da nasprotne stranke potrebujejo več časa za pripravo na obveznost kliringa za obrestne izvedene finančne instrumente OTC, ki se sklicujejo na netvegano obrestno mero v USD, zato je treba uvesti dodatno postopno uvajanje, da se zagotovi urejeno in pravočasno izvajanje te obveznosti. Spremembe zaradi uvedbe novega razreda obrestnih izvedenih finančnih instrumentov OTC, ki se sklicujejo na netvegano obrestno mero v USD, bi se morale začeti uporabljati tri mesece po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

| (8) | Načrtovano prenehanje EONIA, GBP LIBOR in JPY LIBOR je načrtovano za konec leta 2021, tako da od 3. januarja 2022 ne bo mogoče trgovati ali opravljati kliringa obrestnih izvedenih finančnih instrumentov OTC, ki se sklicujejo na te referenčne vrednosti. Podobno se na podlagi skupne izjave Komisije, ESMA, bančnega nadzora ECB in EBA, s katero se močno spodbujajo nasprotne strank, naj prenehajo uporabljati katero koli ročnost LIBOR kot referenčno obrestno mero v novih pogodbah takoj, ko bo to izvedljivo, v vsakem primeru pa do 31. decembra 2021, od 3. januarja 2022 naprej pričakuje, da nasprotne stranke ne bodo trgovale z obrestnimi izvedenimi finančnimi instrumenti OTC, ki se sklicujejo na USD LIBOR, ali da zanje ne bodo opravljale kliringa. Namesto tega bodo nasprotne stranke od 3. januarja 2022 trgovale ali opravljale kliring z drugimi obrestnimi izvedenimi finančnimi instrumenti OTC, zlasti z obrestnimi izvedenimi finančnimi instrumenti OTC, ki se sklicujejo na netvegane obrestne mere. Ta uredba bi zato morala začeti veljati takoj po objavi. |
| --- | --- |

(8)

Načrtovano prenehanje EONIA, GBP LIBOR in JPY LIBOR je načrtovano za konec leta 2021, tako da od 3. januarja 2022 ne bo mogoče trgovati ali opravljati kliringa obrestnih izvedenih finančnih instrumentov OTC, ki se sklicujejo na te referenčne vrednosti. Podobno se na podlagi skupne izjave Komisije, ESMA, bančnega nadzora ECB in EBA, s katero se močno spodbujajo nasprotne strank, naj prenehajo uporabljati katero koli ročnost LIBOR kot referenčno obrestno mero v novih pogodbah takoj, ko bo to izvedljivo, v vsakem primeru pa do 31. decembra 2021, od 3. januarja 2022 naprej pričakuje, da nasprotne stranke ne bodo trgovale z obrestnimi izvedenimi finančnimi instrumenti OTC, ki se sklicujejo na USD LIBOR, ali da zanje ne bodo opravljale kliringa. Namesto tega bodo nasprotne stranke od 3. januarja 2022 trgovale ali opravljale kliring z drugimi obrestnimi izvedenimi finančnimi instrumenti OTC, zlasti z obrestnimi izvedenimi finančnimi instrumenti OTC, ki se sklicujejo na netvegane obrestne mere. Ta uredba bi zato morala začeti veljati takoj po objavi.

| (9) | Delegirano uredbo (EU) 2015/2205 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(9)

Delegirano uredbo (EU) 2015/2205 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (10) | Ta uredba temelji na osnutku regulativnih tehničnih standardov, ki ga je ESMA predložil Komisiji. |
| --- | --- |

(10)

Ta uredba temelji na osnutku regulativnih tehničnih standardov, ki ga je ESMA predložil Komisiji.

| (11) | Poleg tega je ESMA izvedel odprta javna posvetovanja o osnutku regulativnih tehničnih standardov, na katerem temelji ta uredba, analiziral morebitne povezane stroške in koristi, zaprosil za nasvet interesno skupino za vrednostne papirje in trge, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (3), ter se posvetoval z Evropskim odborom za sistemska tveganja – |
| --- | --- |

(11)

Poleg tega je ESMA izvedel odprta javna posvetovanja o osnutku regulativnih tehničnih standardov, na katerem temelji ta uredba, analiziral morebitne povezane stroške in koristi, zaprosil za nasvet interesno skupino za vrednostne papirje in trge, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (3), ter se posvetoval z Evropskim odborom za sistemska tveganja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/2205

Delegirana uredba (EU) 2015/2205 se spremeni:

| (1) | člen 3 se spremeni:






  (a) | vstavita se odstavka 1a in 1b:

  „1a.   Z odstopanjem od odstavka 1 obveznost kliringa za pogodbe, ki se nanašajo na razred izvedenih finančnih instrumentov OTC iz Priloge, tabela 4, vrstici D.4.1 in D.4.2, začne veljati od 18. maja 2022.


  1b.   Z odstopanjem od odstavka 1 obveznost kliringa za pogodbe, ki se nanašajo na razred izvedenih finančnih instrumentov OTC iz Priloge, tabela 4, vrstica D.4.3, začne veljati od 18. avgusta 2022.“; |
| --- | --- | --- |

(1)

člen 3 se spremeni:

(a)

vstavita se odstavka 1a in 1b:

„1a.   Z odstopanjem od odstavka 1 obveznost kliringa za pogodbe, ki se nanašajo na razred izvedenih finančnih instrumentov OTC iz Priloge, tabela 4, vrstici D.4.1 in D.4.2, začne veljati od 18. maja 2022.

1b.   Z odstopanjem od odstavka 1 obveznost kliringa za pogodbe, ki se nanašajo na razred izvedenih finančnih instrumentov OTC iz Priloge, tabela 4, vrstica D.4.3, začne veljati od 18. avgusta 2022.“;

| (b) | v odstavku 2 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „Z odstopanjem od odstavkov 1, 1a in 1b v zvezi s pogodbami, ki se nanašajo na razred izvedenih finančnih instrumentov OTC iz Priloge in se sklenejo med nasprotnima strankama, ki spadata v isto skupino, pri katerih ima ena od nasprotnih strank sedež v tretji državi, druga pa v Uniji, obveznost kliringa začne veljati:






  (a) | 30. junija 2022, če v zvezi z zadevno tretjo državo ni bil sprejet sklep o enakovrednosti v skladu s členom 13(2) Uredbe (EU) št. 648/2012 za namene člena 4 navedene uredbe, ki zajema pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC iz Priloge k tej uredbi; |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Z odstopanjem od odstavkov 1, 1a in 1b v zvezi s pogodbami, ki se nanašajo na razred izvedenih finančnih instrumentov OTC iz Priloge in se sklenejo med nasprotnima strankama, ki spadata v isto skupino, pri katerih ima ena od nasprotnih strank sedež v tretji državi, druga pa v Uniji, obveznost kliringa začne veljati:

(a)

30. junija 2022, če v zvezi z zadevno tretjo državo ni bil sprejet sklep o enakovrednosti v skladu s členom 13(2) Uredbe (EU) št. 648/2012 za namene člena 4 navedene uredbe, ki zajema pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC iz Priloge k tej uredbi;

| (b) | na poznejšega od naslednjih datumov, če je bil v zvezi z zadevno tretjo državo sprejet sklep o enakovrednosti v skladu s členom 13(2) Uredbe (EU) št. 648/2012 za namene člena 4 navedene uredbe, ki zajema pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC iz Priloge k tej uredbi:






  (i) | 60 dni od začetka veljavnosti sklepa o enakovrednosti v zvezi z zadevno tretjo državo, sprejetega v skladu s členom 13(2) Uredbe (EU) št. 648/2012 za namene člena 4 navedene uredbe, ki zajema pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC iz Priloge k tej uredbi; |
| --- | --- | --- |

(b)

na poznejšega od naslednjih datumov, če je bil v zvezi z zadevno tretjo državo sprejet sklep o enakovrednosti v skladu s členom 13(2) Uredbe (EU) št. 648/2012 za namene člena 4 navedene uredbe, ki zajema pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC iz Priloge k tej uredbi:

(i)

60 dni od začetka veljavnosti sklepa o enakovrednosti v zvezi z zadevno tretjo državo, sprejetega v skladu s členom 13(2) Uredbe (EU) št. 648/2012 za namene člena 4 navedene uredbe, ki zajema pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC iz Priloge k tej uredbi;

| (ii) | na datum, na katerega začne veljati obveznost kliringa v skladu z odstavkom 1.“; |
| --- | --- |

(ii)

na datum, na katerega začne veljati obveznost kliringa v skladu z odstavkom 1.“;

| (c) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Z odstopanjem od odstavkov 1, 1a, 1b in 2 obveznost kliringa za pogodbe, ki se nanašajo na razred izvedenih finančnih instrumentov OTC iz Priloge, začne veljati od 18. februarja 2022, če so izpolnjeni naslednji pogoji:






  (a) | obveznost kliringa ni bila sprožena do 18. februarja 2021; |
| --- | --- | --- |

(c)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Z odstopanjem od odstavkov 1, 1a, 1b in 2 obveznost kliringa za pogodbe, ki se nanašajo na razred izvedenih finančnih instrumentov OTC iz Priloge, začne veljati od 18. februarja 2022, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a)

obveznost kliringa ni bila sprožena do 18. februarja 2021;

| (b) | pogodbe so prenovljene zgolj z namenom zamenjave nasprotne stranke s sedežem v Združenem kraljestvu z nasprotno stranko s sedežem v državi članici.“; |
| --- | --- |

(b)

pogodbe so prenovljene zgolj z namenom zamenjave nasprotne stranke s sedežem v Združenem kraljestvu z nasprotno stranko s sedežem v državi članici.“;

| (2) | Priloga I se nadomesti z besedilom v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(2)

Priloga I se nadomesti z besedilom v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 8. februarja 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 201, 27.7.2012, str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2205 z dne 6. avgusta 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za obveznost kliringa (UL L 314, 1.12.2015, str. 13).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

3

---

PRILOGA

„PRILOGA

Razredi obrestnih izvedenih finančnih instrumentov OTC, za katere velja obveznost kliringa

Tabela 1

Razredi zamenjav osnove (Basis swaps)

| Id. št. | Vrsta | Referenčni indeks | Valuta poravnave | Zapadlost | Vrsta valute poravnave | Izbirnost (optionality) | Vrsta osnove |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A.1.1 | zamenjava osnove | EURIBOR | EUR | 28D-50L | ena valuta | ne | konstantna ali variabilna |

Id. št.

Vrsta

Referenčni indeks

Valuta poravnave

Zapadlost

Vrsta valute poravnave

Izbirnost (optionality)

Vrsta osnove

A.1.1

zamenjava osnove

EURIBOR

EUR

28D-50L

ena valuta

ne

konstantna ali variabilna

Tabela 2

Razredi zamenjav fiksne za variabilno obrestno mero (Fixed-to-Float interest rate swaps)

| Id. št. | Vrsta | Referenčni indeks | Valuta poravnave | Zapadlost | Vrsta valute poravnave | Izbirnost (optionality) | Vrsta osnove |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A.2.1 | fiksna za variabilno | EURIBOR | EUR | 28D-50L | ena valuta | ne | konstantna ali variabilna |

Id. št.

Vrsta

Referenčni indeks

Valuta poravnave

Zapadlost

Vrsta valute poravnave

Izbirnost (optionality)

Vrsta osnove

A.2.1

fiksna za variabilno

EURIBOR

EUR

28D-50L

ena valuta

ne

konstantna ali variabilna

Tabela 3

Razredi dogovorov o terminski obrestni meri (Forward rate agreements – FRA)

| Id. št. | Vrsta | Referenčni indeks | Valuta poravnave | Zapadlost | Vrsta valute poravnave | Izbirnost (optionality) | Vrsta osnove |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A.3.1 | FRA | EURIBOR | EUR | 3D-3L | ena valuta | ne | konstantna ali variabilna |

Id. št.

Vrsta

Referenčni indeks

Valuta poravnave

Zapadlost

Vrsta valute poravnave

Izbirnost (optionality)

Vrsta osnove

A.3.1

FRA

EURIBOR

EUR

3D-3L

ena valuta

ne

konstantna ali variabilna

Tabela 4

Razredi zamenjav obrestne mere čez noč za fiksno (Overnight index swaps – OIS)

| Id. št. | Vrsta | Referenčni indeks | Valuta poravnave | Zapadlost | Vrsta valute poravnave | Izbirnost (optionality) | Vrsta osnove |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A.4.2 | OIS | FedFunds | USD | 7D-3L | ena valuta | ne | konstantna ali variabilna |
| D.4.1 | OIS | €STR | EUR | 7D-3L | ena valuta | ne | konstantna ali variabilna |
| D.4.2 | OIS | SONIA | GBP | 7D-50L | ena valuta | ne | konstantna ali variabilna |
| D.4.3 | OIS | SOFR | USD | 7D-3L | ena valuta | ne | konstantna ali variabilna |

Id. št.

Vrsta

Referenčni indeks

Valuta poravnave

Zapadlost

Vrsta valute poravnave

Izbirnost (optionality)

Vrsta osnove

A.4.2

OIS

FedFunds

USD

7D-3L

ena valuta

ne

konstantna ali variabilna

D.4.1

OIS

€STR

EUR

7D-3L

ena valuta

ne

konstantna ali variabilna

D.4.2

OIS

SONIA

GBP

7D-50L

ena valuta

ne

konstantna ali variabilna

D.4.3

OIS

SOFR

USD

7D-3L

ena valuta

ne

konstantna ali variabilna

---

| 17.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 138/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 138/11

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/751

z dne 16. maja 2022

o neodobritvi aktivne snovi kloropikrin v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (1) ter zlasti člena 13(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Družba European Chloropicrin Group (ECG) je v skladu s členom 7(1) Uredbe (ES) št. 1107/2009 Združenemu kraljestvu (v nadaljnjem besedilu: država članica poročevalka) 21. decembra 2014 predložila zahtevek za odobritev aktivne snovi kloropikrin. |
| --- | --- |

(1)

Družba European Chloropicrin Group (ECG) je v skladu s členom 7(1) Uredbe (ES) št. 1107/2009 Združenemu kraljestvu (v nadaljnjem besedilu: država članica poročevalka) 21. decembra 2014 predložila zahtevek za odobritev aktivne snovi kloropikrin.

| (2) | Država članica poročevalka je 18. junija 2014 v skladu s členom 9(3) Uredbe (ES) št. 1107/2009 obvestila vlagatelja, druge države članice, Komisijo in Evropsko agencijo za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) o dopustnosti zahtevka. |
| --- | --- |

(2)

Država članica poročevalka je 18. junija 2014 v skladu s členom 9(3) Uredbe (ES) št. 1107/2009 obvestila vlagatelja, druge države članice, Komisijo in Evropsko agencijo za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) o dopustnosti zahtevka.

| (3) | Učinki navedene aktivne snovi na zdravje ljudi in živali ter na okolje so bili ocenjeni v skladu s členom 11(2) in (3) Uredbe (ES) št. 1107/2009 za uporabo, ki jo je predlagal vlagatelj. Država članica poročevalka je 12. decembra 2017 Komisiji in Agenciji predložila osnutek poročila o oceni. |
| --- | --- |

(3)

Učinki navedene aktivne snovi na zdravje ljudi in živali ter na okolje so bili ocenjeni v skladu s členom 11(2) in (3) Uredbe (ES) št. 1107/2009 za uporabo, ki jo je predlagal vlagatelj. Država članica poročevalka je 12. decembra 2017 Komisiji in Agenciji predložila osnutek poročila o oceni.

| (4) | Agencija je v skladu s členom 12(1) navedene uredbe osnutek poročila o oceni, ki ga je prejela od države članice poročevalke, posredovala vlagatelju in drugim državam članicam ter organizirala javno posvetovanje o njem. |
| --- | --- |

(4)

Agencija je v skladu s členom 12(1) navedene uredbe osnutek poročila o oceni, ki ga je prejela od države članice poročevalke, posredovala vlagatelju in drugim državam članicam ter organizirala javno posvetovanje o njem.

| (5) | V skladu s členom 12(3) Uredbe (ES) št. 1107/2009 je zahtevala, da vlagatelj predloži dodatne informacije državam članicam, Komisiji in Agenciji. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 12(3) Uredbe (ES) št. 1107/2009 je zahtevala, da vlagatelj predloži dodatne informacije državam članicam, Komisiji in Agenciji.

| (6) | Italija je junija 2019 med postopkom strokovnega pregleda po uradnem obvestilu Združenega kraljestva o njegovi nameri, da izstopi iz EU v skladu s členom 50 Pogodbe o Evropski uniji, prevzela odgovornost za to aktivno snov kot država članica poročevalka. |
| --- | --- |

(6)

Italija je junija 2019 med postopkom strokovnega pregleda po uradnem obvestilu Združenega kraljestva o njegovi nameri, da izstopi iz EU v skladu s členom 50 Pogodbe o Evropski uniji, prevzela odgovornost za to aktivno snov kot država članica poročevalka.

| (7) | Država članica poročevalka je Agenciji predložila oceno dodatnih informacij v obliki posodobljenega osnutka poročila o oceni. |
| --- | --- |

(7)

Država članica poročevalka je Agenciji predložila oceno dodatnih informacij v obliki posodobljenega osnutka poročila o oceni.

| (8) | Osnutek poročila o oceni so pregledale države članice in Agencija. Agencija je 30. januarja 2020 Komisiji predložila sklep (2) o oceni tveganja za aktivno snov kloropikrin. |
| --- | --- |

(8)

Osnutek poročila o oceni so pregledale države članice in Agencija. Agencija je 30. januarja 2020 Komisiji predložila sklep (2) o oceni tveganja za aktivno snov kloropikrin.

| (9) | Agencija je v svojem sklepu navedla, da na podlagi razpoložljivih informacij ni mogla dokončati ocene tveganja za potrošnike, izvajalce, delavce, druge navzoče in prebivalce ter je opredelila možne pomisleke glede podzemne vode, talnih makroorganizmov in mikroorganizmov ter neciljnih členonožcev, ki živijo v tleh. |
| --- | --- |

(9)

Agencija je v svojem sklepu navedla, da na podlagi razpoložljivih informacij ni mogla dokončati ocene tveganja za potrošnike, izvajalce, delavce, druge navzoče in prebivalce ter je opredelila možne pomisleke glede podzemne vode, talnih makroorganizmov in mikroorganizmov ter neciljnih členonožcev, ki živijo v tleh.

| (10) | Poleg tega ni bilo mogoče dokončati ocene tveganja za vodne organizme, čebele, neciljne členonožce, ki živijo v listju, ter deževnike in neciljne kopenske rastline. |
| --- | --- |

(10)

Poleg tega ni bilo mogoče dokončati ocene tveganja za vodne organizme, čebele, neciljne členonožce, ki živijo v listju, ter deževnike in neciljne kopenske rastline.

| (11) | Komisija je vlagatelja pozvala, da predloži pripombe k sklepu Agencije in v skladu s členom 13(1) Uredbe (ES) št. 1107/2009 tudi pripombe na osnutek poročila o pregledu. Vlagatelj je predložil pripombe, ki so bile natančno pregledane. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je vlagatelja pozvala, da predloži pripombe k sklepu Agencije in v skladu s členom 13(1) Uredbe (ES) št. 1107/2009 tudi pripombe na osnutek poročila o pregledu. Vlagatelj je predložil pripombe, ki so bile natančno pregledane.

| (12) | Komisija je 22. oktobra 2021 Stalnemu odboru za rastline, živali, hrano in krmo predložila poročilo o pregledu in osnutek te uredbe o neodobritvi aktivne snovi kloropikrin. Komisija je pripomnila, da je treba pomisleke, ki jih je opredelila Agencija, upoštevati, in zato ni mogoče skleniti, da so merila za odobritev izpolnjena. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je 22. oktobra 2021 Stalnemu odboru za rastline, živali, hrano in krmo predložila poročilo o pregledu in osnutek te uredbe o neodobritvi aktivne snovi kloropikrin. Komisija je pripomnila, da je treba pomisleke, ki jih je opredelila Agencija, upoštevati, in zato ni mogoče skleniti, da so merila za odobritev izpolnjena.

| (13) | Vlagatelj je z dopisom z dne 18. januarja 2022 umaknil zahtevek za odobritev kloropikrina. Zato se kloropikrin ne bi smel odobriti. |
| --- | --- |

(13)

Vlagatelj je z dopisom z dne 18. januarja 2022 umaknil zahtevek za odobritev kloropikrina. Zato se kloropikrin ne bi smel odobriti.

| (14) | Ta uredba ne vpliva na predložitev ponovnega zahtevka za odobritev kloropikrina v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1107/2009. |
| --- | --- |

(14)

Ta uredba ne vpliva na predložitev ponovnega zahtevka za odobritev kloropikrina v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1107/2009.

| (15) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(15)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Neodobritev aktivne snovi

Aktivna snov kloropikrin se ne odobri.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. maja 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

1

(2)  
  EFSA Journal (2020) 18(3):6028, Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance chloropicrin (Sklep o strokovnem pregledu ocene tveganja pesticidov z aktivno snovjo kloropikrin). (doi:10.2903/j.efsa.2020.6028.

2

EFSA Journal

---

SKLEPI

| 17.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 138/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 138/13

---

SKLEP SVETA (EU) 2022/752

z dne 5. aprila 2022

o spremembi Sklepa 1999/70/ES o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank glede zunanjega revizorja centralne banke Bank of Greece

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Protokola št. 4 o Statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ter zlasti člena 27.1 Protokola,

ob upoštevanju Priporočila Evropske centralne banke z dne 17. februarja 2022 Svetu Evropske unije o zunanjih revizorjih centralne banke Bank of Greece (ECB/2022/3) (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro, morajo opravljati neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije. |
| --- | --- |

(1)

Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro, morajo opravljati neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije.

| (2) | Mandat sedanjega zunanjega revizorja centralne banke Bank of Greece, družbe Deloitte Certified Public Accountants S.A., bo potekel po reviziji za poslovno leto 2021. Zaradi tega je treba imenovati zunanjega revizorja od poslovnega leta 2022. |
| --- | --- |

(2)

Mandat sedanjega zunanjega revizorja centralne banke Bank of Greece, družbe Deloitte Certified Public Accountants S.A., bo potekel po reviziji za poslovno leto 2021. Zaradi tega je treba imenovati zunanjega revizorja od poslovnega leta 2022.

| (3) | Centralna banka Bank of Greece je za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta 2022 do 2026, z možnostjo podaljšanja mandata na poslovni leti 2027 do 2028, izbrala družbo Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors Accountants S.A. |
| --- | --- |

(3)

Centralna banka Bank of Greece je za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta 2022 do 2026, z možnostjo podaljšanja mandata na poslovni leti 2027 do 2028, izbrala družbo Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors Accountants S.A.

| (4) | Svet ECB je priporočil, da se družba Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors Accountants S.A. imenuje za zunanjega revizorja centralne banke Bank of Greece za poslovna leta 2022 do 2026 z možnostjo podaljšanja mandata na poslovni leti 2027 in 2028. |
| --- | --- |

(4)

Svet ECB je priporočil, da se družba Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors Accountants S.A. imenuje za zunanjega revizorja centralne banke Bank of Greece za poslovna leta 2022 do 2026 z možnostjo podaljšanja mandata na poslovni leti 2027 in 2028.

| (5) | Glede na priporočilo Sveta ECB bi bilo treba Sklep Sveta 1999/70/ES (2) ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Glede na priporočilo Sveta ECB bi bilo treba Sklep Sveta 1999/70/ES (2) ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V členu 1 Sklepa 1999/70/ES se odstavek 12 nadomesti z naslednjim:

„12.   Družba Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors Accountants S.A. se odobri kot zunanji revizor za centralno banko Bank of Greece za poslovna leta od 2022 do 2026.“.

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati z dnem uradne obvestitve.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Evropsko centralno banko.

V Luxembourgu, 5. aprila 2022

Za Svet

predsednik

B. LE MAIRE

---

(1)  
  UL C 102, 2.3.2022, str. 1.

1

(2)  Sklep Sveta 1999/70/ES z dne 25. januarja 1999 o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank (UL L 22, 29.1.1999, str. 69).

2

---

| 17.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 138/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 138/15

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2022/753

z dne 16. maja 2022

o spremembi Sklepa (SZVP) 2019/938 o podpori procesu krepitve zaupanja kot podlagi za vzpostavitev območja brez jedrskega orožja in vsega drugega orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti členov 28(1) in 31(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 6. junija 2019 sprejel Sklep (SZVP) 2019/938 (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 6. junija 2019 sprejel Sklep (SZVP) 2019/938 (1).

| (2) | V Sklepu (SZVP) 2019/938 je določeno, da se dejavnosti iz člena 1 Sklepa izvajajo v obdobju 36 mesecev od datuma sklenitve sporazuma o financiranju iz člena 3(3) Sklepa. |
| --- | --- |

(2)

V Sklepu (SZVP) 2019/938 je določeno, da se dejavnosti iz člena 1 Sklepa izvajajo v obdobju 36 mesecev od datuma sklenitve sporazuma o financiranju iz člena 3(3) Sklepa.

| (3) | Izvajalski partner, Inštitut Združenih narodov za raziskave na področju razoroževanja, je zaprosil za 12-mesečno podaljšanje navedenenega obdobja izvajanja do 10. julija 2023 zaradi zamude pri izvajanju projektnih dejavnosti na podlagi Sklepa (SZVP) 2019/938, ki je posledica pandemije COVID-19. |
| --- | --- |

(3)

Izvajalski partner, Inštitut Združenih narodov za raziskave na področju razoroževanja, je zaprosil za 12-mesečno podaljšanje navedenenega obdobja izvajanja do 10. julija 2023 zaradi zamude pri izvajanju projektnih dejavnosti na podlagi Sklepa (SZVP) 2019/938, ki je posledica pandemije COVID-19.

| (4) | Nadaljevanje dejavnosti iz člena 1 Sklepa (SZVP) 2019/938 do 10. julija 2023 nima nobenih posledic za finančna sredstva do 10. julija 2023. |
| --- | --- |

(4)

Nadaljevanje dejavnosti iz člena 1 Sklepa (SZVP) 2019/938 do 10. julija 2023 nima nobenih posledic za finančna sredstva do 10. julija 2023.

| (5) | Sklep (SZVP) 2019/938 bi bilo treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Sklep (SZVP) 2019/938 bi bilo treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V Sklepu (SZVP) 2019/938 se člen 5(2) nadomesti z naslednjim:

„2.   Veljati preneha 10. julija 2023.“

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 16. maja 2022

Za Svet

predsednik

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Sklep Sveta (SZVP) 2019/938 z dne 6. junija 2019 o podpori procesu krepitve zaupanja kot podlagi za vzpostavitev območja brez jedrskega orožja in vsega drugega orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu (UL L 149, 7.6.2019, str. 63).

1

---

| 17.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 138/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 138/16

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2022/754

z dne 16. maja 2022

o spremembi Sklepa (SZVP) 2019/797 o omejevalnih ukrepih proti kibernetskim napadom, ki ogrožajo Unijo ali njene države članice

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 17. maja 2019 sprejel Sklep (SZVP) 2019/797 (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 17. maja 2019 sprejel Sklep (SZVP) 2019/797 (1).

| (2) | Sklep (SZVP) 2019/797 se uporablja do 18. maja 2022. Na podlagi pregleda tega sklepa bi bilo treba veljavnost navedenega sklepa podaljšati do 18. maja 2025, omejevalne ukrepe, določene v njem, pa do 18. maja 2023. |
| --- | --- |

(2)

Sklep (SZVP) 2019/797 se uporablja do 18. maja 2022. Na podlagi pregleda tega sklepa bi bilo treba veljavnost navedenega sklepa podaljšati do 18. maja 2025, omejevalne ukrepe, določene v njem, pa do 18. maja 2023.

| (3) | Sklep (SZVP) 2019/797 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Sklep (SZVP) 2019/797 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Člen 10 Sklepa (SZVP) 2019/797 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 10

Ta sklep se uporablja do 18. maja 2025 in se redno pregleduje. Ukrepi iz členov 4 in 5 se uporabljajo za fizične in pravne osebe, subjekte in organe s seznama v Prilogi do 18. maja 2023.“.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 16. maja 2022

Za Svet

predsednik

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Sklep Sveta (SZVP) 2019/797 z dne 17. maja 2019 o omejevalnih ukrepih proti kibernetskim napadom, ki ogrožajo Unijo ali njene države članice (UL L 129I, 17.5.2019, str. 13).

1

---

| 17.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 138/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 138/17

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA (SZVP) 2022/755

z dne 16. maja 2022

o izvajanju Sklepa (SZVP) 2015/740 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Južnem Sudanu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 31(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2015/740 z dne 7. maja 2015 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Južnem Sudanu in razveljavitvi Sklepa 2014/449/SZVP (1) ter zlasti člena 9(2) Sklepa,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 7. maja 2015 sprejel Sklep (SZVP) 2015/740. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 7. maja 2015 sprejel Sklep (SZVP) 2015/740.

| (2) | V skladu s členom 12(2) Sklepa (SZVP) 2015/740 je Svet pregledal seznam oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi, iz Priloge II k navedenemu sklepu. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 12(2) Sklepa (SZVP) 2015/740 je Svet pregledal seznam oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi, iz Priloge II k navedenemu sklepu.

| (3) | Svet je sklenil, da bi bilo treba omejevalne ukrepe proti eni osebi s seznama iz Priloge II k Sklepu (SZVP) 2015/740 ohraniti, vnos za navedeno osebo pa bi bilo treba posodobiti in preštevilčiti. |
| --- | --- |

(3)

Svet je sklenil, da bi bilo treba omejevalne ukrepe proti eni osebi s seznama iz Priloge II k Sklepu (SZVP) 2015/740 ohraniti, vnos za navedeno osebo pa bi bilo treba posodobiti in preštevilčiti.

| (4) | Sklep (SZVP) 2015/740 bi bilo treba zato ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Sklep (SZVP) 2015/740 bi bilo treba zato ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga II k Sklepu (SZVP) 2015/740 se spremeni, kot je določeno v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 16. maja 2022

Za Svet

predsednik

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Sklep Sveta (SZVP) 2015/740 z dne 7. maja 2015 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Južnem Sudanu in razveljavitvi Sklepa 2014/449/SZVP (UL L 117, 8.5.2015, str. 52).

1

---

PRILOGA

V Prilogi II k Sklepu (SZVP) 2015/740 se tabela nadomesti z naslednjim:

| | Ime in priimek | Podatki o istovetnosti | Razlog za uvrstitev | Datum uvrstitve na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „1 | Michael MAKUEI LUETH | Datum rojstva: 1947
  Kraj rojstva: Bor, Sudan (sedaj Južni Sudan)
  Spol: moški | Michael Makuei Lueth je od leta 2013 minister za informiranje in radiodifuzijo ter je na tem položaju tudi v prehodni vladi narodne enotnosti. Bil je tudi uradni govorec vladne delegacije na mirovnih pogajanjih v okviru Medvladne agencije za razvoj med letoma 2014 in 2015 ter med letoma 2016 in 2018.
  Makuei ovira politični proces v Južnem Sudanu, zlasti z onemogočanjem izvajanja sporazuma o rešitvi spora v Južnem Sudanu (ARCSS), sprejetega avgusta 2015, ki je bil septembra 2018 nadomeščen s ponovno oživljenim ARCSS (R-ARCSS), in sicer s hujskaškimi javnimi izjavami, ter z oviranjem dela skupne komisije za spremljanje in ocenjevanje ARCSS (JMEC, ki je bila v okviru R-ARCSS preimenovana v „rekonstituirana JMEC“), ter z oviranjem ustanovitve prehodnih pravosodnih institucij v okviru tega sporazuma, ki so predvidene tudi v R-ARCSS. Ovira tudi delovanje regionalnih varnostnih sil Združenih narodov.
  Makuei je obenem odgovoren za hude kršitve človekovih pravic, med drugim omejevanje svobode izražanja. | 3.2.2018“. |

Ime in priimek

Podatki o istovetnosti

Razlog za uvrstitev

Datum uvrstitve na seznam

„1

Michael MAKUEI LUETH

Datum rojstva: 1947

Kraj rojstva: Bor, Sudan (sedaj Južni Sudan)

Spol: moški

Michael Makuei Lueth je od leta 2013 minister za informiranje in radiodifuzijo ter je na tem položaju tudi v prehodni vladi narodne enotnosti. Bil je tudi uradni govorec vladne delegacije na mirovnih pogajanjih v okviru Medvladne agencije za razvoj med letoma 2014 in 2015 ter med letoma 2016 in 2018.

Makuei ovira politični proces v Južnem Sudanu, zlasti z onemogočanjem izvajanja sporazuma o rešitvi spora v Južnem Sudanu (ARCSS), sprejetega avgusta 2015, ki je bil septembra 2018 nadomeščen s ponovno oživljenim ARCSS (R-ARCSS), in sicer s hujskaškimi javnimi izjavami, ter z oviranjem dela skupne komisije za spremljanje in ocenjevanje ARCSS (JMEC, ki je bila v okviru R-ARCSS preimenovana v „rekonstituirana JMEC“), ter z oviranjem ustanovitve prehodnih pravosodnih institucij v okviru tega sporazuma, ki so predvidene tudi v R-ARCSS. Ovira tudi delovanje regionalnih varnostnih sil Združenih narodov.

Makuei je obenem odgovoren za hude kršitve človekovih pravic, med drugim omejevanje svobode izražanja.

3.2.2018“.

---

| 17.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 138/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 138/19

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2022/756

z dne 30. septembra 2021

glede ukrepov SA.32014, SA.32015, SA.32016 (2011/C) (ex 2011/NN), ki jih Italija in dežela Sardinija izvajata v korist družbe Saremar

(notificirano pod dokumentarno številko C(2021) 6990)

(Besedilo v italijanskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 108(2), prvi pododstavek, Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1), točka (a), Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

| (1) | Komisija je 6. avgusta 1999 sprejela odločitev o začetku postopka iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) v zvezi s pomočjo, plačano na podlagi prvotnih javnih naročil storitev (v nadaljnjem besedilu: prvotne pogodbe) šestim družbam, ki so takrat sestavljale skupino Tirrenia (2). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 6. avgusta 1999 sprejela odločitev o začetku postopka iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) v zvezi s pomočjo, plačano na podlagi prvotnih javnih naročil storitev (v nadaljnjem besedilu: prvotne pogodbe) šestim družbam, ki so takrat sestavljale skupino Tirrenia (2).

2

| (2) | Italijanski organi so v fazi preiskave zaprosili za razdelitev zadeve skupine Tirrenia, da bi se lahko prednostno sprejela končna odločitev v zvezi z družbo Tirrenia di Navigazione (v nadaljnjem besedilu: družba Tirrenia). Razlog za to zahtevo sta bila načrt italijanskih organov za privatizacijo skupine, in sicer najprej družbe Tirrenia, in njihov namen, da bi pospešili postopek v zvezi s to družbo. |
| --- | --- |

(2)

Italijanski organi so v fazi preiskave zaprosili za razdelitev zadeve skupine Tirrenia, da bi se lahko prednostno sprejela končna odločitev v zvezi z družbo Tirrenia di Navigazione (v nadaljnjem besedilu: družba Tirrenia). Razlog za to zahtevo sta bila načrt italijanskih organov za privatizacijo skupine, in sicer najprej družbe Tirrenia, in njihov namen, da bi pospešili postopek v zvezi s to družbo.

| (3) | Komisija je ugodila zahtevi italijanskih organov in z Odločbo 2001/851/ES (3) končala postopek, ki ga je začela v zvezi s pomočjo, dodeljeno družbi Tirrenia. Pomoč je razglasila za združljivo pod pogojem, da italijanski organi sprejmejo določene zaveze. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je ugodila zahtevi italijanskih organov in z Odločbo 2001/851/ES (3) končala postopek, ki ga je začela v zvezi s pomočjo, dodeljeno družbi Tirrenia. Pomoč je razglasila za združljivo pod pogojem, da italijanski organi sprejmejo določene zaveze.

3

| (4) | Komisija je z Odločbo 2005/163/ES (4) (v nadaljnjem besedilu: odločba iz leta 2004), nadomestilo, ki je bilo dodeljeno družbam skupine Tirrenia, razen družbi Tirrenia (5), razglasila za delno združljivo z notranjim trgom, in sicer pod pogojem, da italijanski organi spoštujejo nekatere zaveze, in za delno nezdružljivo z notranjim trgom. Odločba iz leta 2004 je temeljila na računovodskih podatkih iz obdobja 1992–2001 in vključevala pogoje za zagotovitev združljivosti nadomestila ves čas trajanja prvotnih pogodb (tj. do leta 2008). |
| --- | --- |

(4)

Komisija je z Odločbo 2005/163/ES (4) (v nadaljnjem besedilu: odločba iz leta 2004), nadomestilo, ki je bilo dodeljeno družbam skupine Tirrenia, razen družbi Tirrenia (5), razglasila za delno združljivo z notranjim trgom, in sicer pod pogojem, da italijanski organi spoštujejo nekatere zaveze, in za delno nezdružljivo z notranjim trgom. Odločba iz leta 2004 je temeljila na računovodskih podatkih iz obdobja 1992–2001 in vključevala pogoje za zagotovitev združljivosti nadomestila ves čas trajanja prvotnih pogodb (tj. do leta 2008).

4

5

| (5) | Splošno sodišče je s sodbo z dne 4. marca 2009 v zadevah T-265/04, T-292/04 in T-504/04 (6) sklep iz leta 2004 razglasilo za ničen. |
| --- | --- |

(5)

Splošno sodišče je s sodbo z dne 4. marca 2009 v zadevah T-265/04, T-292/04 in T-504/04 (6) sklep iz leta 2004 razglasilo za ničen.

6

| (6) | Komisija je 5. oktobra 2011 s Sklepom Komisije C(2011) 6961 (v nadaljnjem besedilu: sklep iz leta 2011) (7) začela formalni postopek preiskave v zvezi z več ukrepi, ki jih je Italija sprejela v korist družb nekdanje skupine Tirrenia. Preiskava se je med drugim nanašala na nadomestila, dodeljena družbi Siremar – Sardegna Regionale Marittima (v nadaljnjem besedilu: družba Siremar) za opravljanje storitev na več pomorskih poteh od 1. januarja 2009, in na več drugih ukrepov, dodeljenih tej družbi. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 5. oktobra 2011 s Sklepom Komisije C(2011) 6961 (v nadaljnjem besedilu: sklep iz leta 2011) (7) začela formalni postopek preiskave v zvezi z več ukrepi, ki jih je Italija sprejela v korist družb nekdanje skupine Tirrenia. Preiskava se je med drugim nanašala na nadomestila, dodeljena družbi Siremar – Sardegna Regionale Marittima (v nadaljnjem besedilu: družba Siremar) za opravljanje storitev na več pomorskih poteh od 1. januarja 2009, in na več drugih ukrepov, dodeljenih tej družbi.

7

| (7) | Sklep iz leta 2011 je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije. Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe glede ukrepov, ki so predmet preiskave. |
| --- | --- |

(7)

Sklep iz leta 2011 je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije. Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe glede ukrepov, ki so predmet preiskave.

Uradnem listu Evropske unije

| (8) | Komisija je 7. novembra 2012 razširila obseg postopka preiskave, med drugim v zvezi z nekaterimi dodatnimi podpornimi ukrepi, ki jih je dežela Sardinija dodelila družbi Saremar. Komisija je 19. decembra 2012 sprejela spremenjeno različico (8) navedenega sklepa (Sklep Komisije C(2012) 9452, v nadaljnjem besedilu: sklep iz leta 2012). |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 7. novembra 2012 razširila obseg postopka preiskave, med drugim v zvezi z nekaterimi dodatnimi podpornimi ukrepi, ki jih je dežela Sardinija dodelila družbi Saremar. Komisija je 19. decembra 2012 sprejela spremenjeno različico (8) navedenega sklepa (Sklep Komisije C(2012) 9452, v nadaljnjem besedilu: sklep iz leta 2012).

8

| (9) | Sklep iz leta 2012 je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (9). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe glede ukrepov, ki so predmet preiskave. |
| --- | --- |

(9)

Sklep iz leta 2012 je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (9). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe glede ukrepov, ki so predmet preiskave.

Uradnem listu Evropske unije

9

| (10) | Dežela Sardinija je z dopisom z dne 14. maja 2013 Komisijo zaprosila, naj ukrepe v zvezi z družbo Saremar loči od formalnega postopka preiskave, ki se je začel s sklepoma iz let 2011 in 2012, in naj tem ukrepom da prednost, zlasti zaradi skorajšnje privatizacije družbe. |
| --- | --- |

(10)

Dežela Sardinija je z dopisom z dne 14. maja 2013 Komisijo zaprosila, naj ukrepe v zvezi z družbo Saremar loči od formalnega postopka preiskave, ki se je začel s sklepoma iz let 2011 in 2012, in naj tem ukrepom da prednost, zlasti zaradi skorajšnje privatizacije družbe.

| (11) | Komisija je ugodila zahtevi italijanskih organov in s Sklepom Komisije (EU) 2018/261 (10) (v nadaljnjem besedilu: sklep iz leta 2014) končala formalni postopek preiskave v zvezi z nekaterimi ukrepi, ki jih je dežela Sardinija sprejela v korist družbe Saremar. Od petih ukrepov, ki jih je dežela Sardinija sprejela v korist družbe Saremar, so bili razen projekta „Bonus Sardo – Vacanza“ v sklepu iz leta 2014 ocenjeni štirje. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je ugodila zahtevi italijanskih organov in s Sklepom Komisije (EU) 2018/261 (10) (v nadaljnjem besedilu: sklep iz leta 2014) končala formalni postopek preiskave v zvezi z nekaterimi ukrepi, ki jih je dežela Sardinija sprejela v korist družbe Saremar. Od petih ukrepov, ki jih je dežela Sardinija sprejela v korist družbe Saremar, so bili razen projekta „Bonus Sardo – Vacanza“ v sklepu iz leta 2014 ocenjeni štirje.

10

| (12) | Družba Saremar in dežela Sardinija sta pri Splošnem sodišču vložili ničnostni tožbi zoper sklep iz leta 2014. Splošno sodišče je ti tožbi zavrnilo s sodbama z dne 6. aprila 2017 v zadevah T-219/14 (11) in T-220/14 (12). Niti družba Saremar niti dežela Sardinija se nista pritožili zoper ti sodbi, ki sta postali pravnomočni. |
| --- | --- |

(12)

Družba Saremar in dežela Sardinija sta pri Splošnem sodišču vložili ničnostni tožbi zoper sklep iz leta 2014. Splošno sodišče je ti tožbi zavrnilo s sodbama z dne 6. aprila 2017 v zadevah T-219/14 (11) in T-220/14 (12). Niti družba Saremar niti dežela Sardinija se nista pritožili zoper ti sodbi, ki sta postali pravnomočni.

11

12

| (13) | Komisija je s Sklepom Komisije (EU) 2020/1411 (13) končala preiskavo družb skupine Tirrenia, razen družbe Tirrenia, vključno z družbo Toremar, za obdobje 1992–2008. Komisija je sklenila, da pomoč, dodeljena za opravljanje prevoznih storitev pomorske kabotaže, pomeni obstoječo pomoč, pomoč, dodeljena za opravljanje storitev mednarodnega pomorskega prevoza, pa je združljiva z okvirom za storitve splošnega gospodarskega pomena iz leta 2011 (14). |
| --- | --- |

(13)

Komisija je s Sklepom Komisije (EU) 2020/1411 (13) končala preiskavo družb skupine Tirrenia, razen družbe Tirrenia, vključno z družbo Toremar, za obdobje 1992–2008. Komisija je sklenila, da pomoč, dodeljena za opravljanje prevoznih storitev pomorske kabotaže, pomeni obstoječo pomoč, pomoč, dodeljena za opravljanje storitev mednarodnega pomorskega prevoza, pa je združljiva z okvirom za storitve splošnega gospodarskega pomena iz leta 2011 (14).

13

14

| (14) | Komisija je s Sklepom Komisije (EU) 2020/1412 (15) končala formalni postopek preiskave v zvezi z ukrepi, dodeljenimi družbi Tirrenia in njeni pridobiteljici, družbi CIN, za obdobje 2009–2020. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je s Sklepom Komisije (EU) 2020/1412 (15) končala formalni postopek preiskave v zvezi z ukrepi, dodeljenimi družbi Tirrenia in njeni pridobiteljici, družbi CIN, za obdobje 2009–2020.

15

| (15) | Komisija je s Sklepom Komisije (EU) 2021/4268 (16) in Sklepom Komisije (EU) 2021/4271 (17) končala formalni postopek preiskave v zvezi z ukrepi, odobrenimi družbama Siremar in Toremar ter njunima pridobiteljicama, za obdobje od leta 2009 naprej. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je s Sklepom Komisije (EU) 2021/4268 (16) in Sklepom Komisije (EU) 2021/4271 (17) končala formalni postopek preiskave v zvezi z ukrepi, odobrenimi družbama Siremar in Toremar ter njunima pridobiteljicama, za obdobje od leta 2009 naprej.

16

17

| (16) | Ta sklep se nanaša le na ukrepe v korist družbe Saremar, ki so bili opredeljeni v sklepu iz leta 2011 in sklepu iz leta 2012 ter niso bili zajeti v sklepu iz leta 2014, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 28 in 29. Komisija bo vse preostale ukrepe, ki so predmet sklepa iz leta 2011 in sklepa iz leta 2012, obravnavala v ločenih sklepih pod številkami zadev SA.32014, SA.32015 in SA.32016. Natančneje, vsi ti preostali ukrepi se nanašajo zlasti na druge družbe nekdanje skupine Tirrenia (tj. Caremar in Laziomar). |
| --- | --- |

(16)

Ta sklep se nanaša le na ukrepe v korist družbe Saremar, ki so bili opredeljeni v sklepu iz leta 2011 in sklepu iz leta 2012 ter niso bili zajeti v sklepu iz leta 2014, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 28 in 29. Komisija bo vse preostale ukrepe, ki so predmet sklepa iz leta 2011 in sklepa iz leta 2012, obravnavala v ločenih sklepih pod številkami zadev SA.32014, SA.32015 in SA.32016. Natančneje, vsi ti preostali ukrepi se nanašajo zlasti na druge družbe nekdanje skupine Tirrenia (tj. Caremar in Laziomar).

2.   OZADJE IN OPIS UKREPOV, KI SO PREDMET PREISKAVE

OZADJE IN OPIS UKREPOV, KI SO PREDMET PREISKAVE

2.1   Ozadje

Ozadje

2.1.1   Prvotne pogodbe

Prvotne pogodbe

| (17) | Skupina Tirrenia je bila prvotno prek družbe Finanziaria per i Settori Industriale e dei Servizi S.p.A (v nadaljnjem besedilu: družba Fintecna) (18) v lasti italijanske države, sestavljalo pa jo je šest družb, in sicer Tirrenia, Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar in Toremar. Te družbe so opravljale storitve pomorskega prometa na podlagi ločenih javnih naročil storitev, ki so bila leta 1991 sklenjena z italijansko državo, veljala pa so 20 let, tj. od januarja 1989 do decembra 2008. Družba Fintecna je imela v lasti 100-odstotni delniški kapital družbe Tirrenia. Družba Tirrenia je imela v celoti v lasti družbe Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar in Toremar (v nadaljnjem besedilu skupaj: deželne družbe). Družba Adriatica, ki je nekoč opravljala storitve na več poteh med Italijo ter Albanijo, Hrvaško, Grčijo in Črno goro, se je leta 2004 združila z družbo Tirrenia. |
| --- | --- |

(17)

Skupina Tirrenia je bila prvotno prek družbe Finanziaria per i Settori Industriale e dei Servizi S.p.A (v nadaljnjem besedilu: družba Fintecna) (18) v lasti italijanske države, sestavljalo pa jo je šest družb, in sicer Tirrenia, Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar in Toremar. Te družbe so opravljale storitve pomorskega prometa na podlagi ločenih javnih naročil storitev, ki so bila leta 1991 sklenjena z italijansko državo, veljala pa so 20 let, tj. od januarja 1989 do decembra 2008. Družba Fintecna je imela v lasti 100-odstotni delniški kapital družbe Tirrenia. Družba Tirrenia je imela v celoti v lasti družbe Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar in Toremar (v nadaljnjem besedilu skupaj: deželne družbe). Družba Adriatica, ki je nekoč opravljala storitve na več poteh med Italijo ter Albanijo, Hrvaško, Grčijo in Črno goro, se je leta 2004 združila z družbo Tirrenia.

18

| (18) | Namen teh prvotnih pogodb je bil zagotoviti redno in zanesljivo opravljanje številnih storitev pomorskega prometa, s katerimi je bila zlasti celinska Italija povezana s Sicilijo, Sardinijo in drugimi manjšimi italijanskimi otoki. V ta namen je italijanska država dodelila finančno podporo v obliki subvencij, plačanih neposredno vsaki družbi skupine Tirrenia. |
| --- | --- |

(18)

Namen teh prvotnih pogodb je bil zagotoviti redno in zanesljivo opravljanje številnih storitev pomorskega prometa, s katerimi je bila zlasti celinska Italija povezana s Sicilijo, Sardinijo in drugimi manjšimi italijanskimi otoki. V ta namen je italijanska država dodelila finančno podporo v obliki subvencij, plačanih neposredno vsaki družbi skupine Tirrenia.

| (19) | Družba Saremar je v skladu s prvotnimi pogodbami z državo upravljala nekatere povsem lokalne povezave za kabotažo z otoki severovzhodno in jugozahodno od Sardinije ter mednarodno povezavo s Korziko. |
| --- | --- |

(19)

Družba Saremar je v skladu s prvotnimi pogodbami z državo upravljala nekatere povsem lokalne povezave za kabotažo z otoki severovzhodno in jugozahodno od Sardinije ter mednarodno povezavo s Korziko.

2.1.2   Podaljšanje prvotnih pogodb

Podaljšanje prvotnih pogodb

| (20) | Prvotne pogodbe, vključno s tisto, ki se uporablja za družbo Saremar, so bile trikrat podaljšane. |
| --- | --- |

(20)

Prvotne pogodbe, vključno s tisto, ki se uporablja za družbo Saremar, so bile trikrat podaljšane.

| (21) | Prvič, v členu 26 zakonskega odloka št. 207 z dne 30. decembra 2008, ki je bil preoblikovan v zakon št. 14 z dne 27. februarja 2009, je bilo določeno podaljšanje prvotnih pogodb, ki naj bi prvotno prenehale veljati 31. decembra 2008, in sicer do 31. decembra 2009. |
| --- | --- |

(21)

Prvič, v členu 26 zakonskega odloka št. 207 z dne 30. decembra 2008, ki je bil preoblikovan v zakon št. 14 z dne 27. februarja 2009, je bilo določeno podaljšanje prvotnih pogodb, ki naj bi prvotno prenehale veljati 31. decembra 2008, in sicer do 31. decembra 2009.

| (22) | V členu 19-ter zakonskega odloka št. 135 z dne 25. septembra 2009 (v nadaljnjem besedilu; zakonski odlok št. 135/2009), ki je bil preoblikovan v zakon št. 166 z dne 20. novembra 2009 (v nadaljnjem besedilu: zakon iz leta 2009), je bilo določeno, da se zaradi privatizacije družb skupine Tirrenia deleži deželnih družb, razen družbe Siremar, z matične družbe Tirrenia prenesejo na druge dežele, in sicer:






  (a) | delež družbe Caremar na deželo Kampanija. Dežela Kampanija je nato prenesla delujoče podjetje, ki je zagotavljalo prometne povezave s Pontinskim otočjem, na deželo Lacij (s tem je bila ustanovljena družba Laziomar) (19); |
| --- | --- | --- |

(22)

V členu 19-ter zakonskega odloka št. 135 z dne 25. septembra 2009 (v nadaljnjem besedilu; zakonski odlok št. 135/2009), ki je bil preoblikovan v zakon št. 166 z dne 20. novembra 2009 (v nadaljnjem besedilu: zakon iz leta 2009), je bilo določeno, da se zaradi privatizacije družb skupine Tirrenia deleži deželnih družb, razen družbe Siremar, z matične družbe Tirrenia prenesejo na druge dežele, in sicer:

(a)

delež družbe Caremar na deželo Kampanija. Dežela Kampanija je nato prenesla delujoče podjetje, ki je zagotavljalo prometne povezave s Pontinskim otočjem, na deželo Lacij (s tem je bila ustanovljena družba Laziomar) (19);

19

| (b) | delež družbe Saremar na deželo Sardinijo; |
| --- | --- |

(b)

delež družbe Saremar na deželo Sardinijo;

| (c) | delež družbe Toremar na deželo Toskano. |
| --- | --- |

(c)

delež družbe Toremar na deželo Toskano.

| (23) | V zakonu iz leta 2009 je bilo tudi določeno, da bo italijanska država do 31. decembra 2009 sklenila novi pogodbi z družbama Tirrenia in Siremar. Deželne storitve naj bi bile prav tako vključene v nova javna naročila storitev, ki naj bi jih družbe Saremar, Toremar in Caremar sklenile z ustreznimi deželnimi organi do 31. decembra 2009 (Sardinija in Toskana) oziroma do 28. februarja 2010 (Kampanija in Lacij). Nove pogodbe ali javna naročila storitev bi bila predmet oddaje javnega naročila skupaj s samimi družbami. Novi lastniki posameznih družb bi nato podpisali zadevno pogodbo ali javno naročilo storitev (20). |
| --- | --- |

(23)

V zakonu iz leta 2009 je bilo tudi določeno, da bo italijanska država do 31. decembra 2009 sklenila novi pogodbi z družbama Tirrenia in Siremar. Deželne storitve naj bi bile prav tako vključene v nova javna naročila storitev, ki naj bi jih družbe Saremar, Toremar in Caremar sklenile z ustreznimi deželnimi organi do 31. decembra 2009 (Sardinija in Toskana) oziroma do 28. februarja 2010 (Kampanija in Lacij). Nove pogodbe ali javna naročila storitev bi bila predmet oddaje javnega naročila skupaj s samimi družbami. Novi lastniki posameznih družb bi nato podpisali zadevno pogodbo ali javno naročilo storitev (20).

20

| (24) | V ta namen so bile z zakonom iz leta 2009 prvotne pogodbe, vključno s pogodbo, ki se uporablja za družbo Saremar, dodatno podaljšane za obdobje od 1. januarja 2010 do 30. septembra 2010. |
| --- | --- |

(24)

V ta namen so bile z zakonom iz leta 2009 prvotne pogodbe, vključno s pogodbo, ki se uporablja za družbo Saremar, dodatno podaljšane za obdobje od 1. januarja 2010 do 30. septembra 2010.

| (25) | Nazadnje, v zakonu št. 163 z dne 1. oktobra 2010 (v nadaljnjem besedilu: zakon iz leta 2010), s katerim je bil preoblikovan zakonski odlok št. 125 z dne 5. avgusta 2010, je bilo določeno, da se prvotne pogodbe, vključno s pogodbo, ki se uporablja za družbo Siremar, dodatno podaljšajo od 1. oktobra 2010 do konca postopka privatizacije družb Tirrenia in Siremar. |
| --- | --- |

(25)

Nazadnje, v zakonu št. 163 z dne 1. oktobra 2010 (v nadaljnjem besedilu: zakon iz leta 2010), s katerim je bil preoblikovan zakonski odlok št. 125 z dne 5. avgusta 2010, je bilo določeno, da se prvotne pogodbe, vključno s pogodbo, ki se uporablja za družbo Siremar, dodatno podaljšajo od 1. oktobra 2010 do konca postopka privatizacije družb Tirrenia in Siremar.

2.1.3   Izvajanje sklepa iz leta 2014

Izvajanje sklepa iz leta 2014

| (26) | Komisija je s sklepom iz leta 2014 dva ukrepa pomoči, dodeljena družbi Saremar, razglasila za nezdružljiva z notranjim trgom, za dva druga ukrepa pa je ugotovila, da ne pomenita državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU. V tem okviru je Komisija odredila izterjavo:






  (a) | 10 milijonov EUR nadomestila, izplačanega družbi Saremar za upravljanje dveh dodatnih poti med Sardinijo in celino; |
| --- | --- | --- |

(26)

Komisija je s sklepom iz leta 2014 dva ukrepa pomoči, dodeljena družbi Saremar, razglasila za nezdružljiva z notranjim trgom, za dva druga ukrepa pa je ugotovila, da ne pomenita državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU. V tem okviru je Komisija odredila izterjavo:

(a)

10 milijonov EUR nadomestila, izplačanega družbi Saremar za upravljanje dveh dodatnih poti med Sardinijo in celino;

| (b) | načrtovane dokapitalizacije v višini 6 099 961 EUR (od tega je bilo 824 309,69 EUR že plačanih družbi Saremar). |
| --- | --- |

(b)

načrtovane dokapitalizacije v višini 6 099 961 EUR (od tega je bilo 824 309,69 EUR že plačanih družbi Saremar).

| (27) | Italija je izvedla sklep iz leta 2014, čeprav so bili v času sprejetja tega sklepa nekateri postopki še v teku. Zlasti velja naslednje:






  (a) | Italijanski organi so z dopisom z dne 10. aprila 2015 sporočili, da je Sodišče v Cagliariju 15. januarja 2015 odločilo, da bo družba Saremar vključena v postopek concordato preventivo. Namen postopka je bil prodati vse premoženje družbe Saremar in poplačati terjatve upnikov, pri čemer družba Saremar po določenem datumu (sprva je bil določen 31. december 2015) ne bi smela nadaljevati poslovnih dejavnosti. Terjatve v zvezi z državno pomočjo so bile vpisane v ustrezno razvrstitev in so vključevale obresti za vračilo, obračunane do 1. julija 2014, v višini 11 131 231,60 EUR. Na ta datum je družba Saremar zaprosila za vključitev v postopek concordato preventivo, s katerim se v skladu z italijanskim pravom prekine obračunavanje obresti (21); |
| --- | --- | --- |

(27)

Italija je izvedla sklep iz leta 2014, čeprav so bili v času sprejetja tega sklepa nekateri postopki še v teku. Zlasti velja naslednje:

(a)

Italijanski organi so z dopisom z dne 10. aprila 2015 sporočili, da je Sodišče v Cagliariju 15. januarja 2015 odločilo, da bo družba Saremar vključena v postopek concordato preventivo. Namen postopka je bil prodati vse premoženje družbe Saremar in poplačati terjatve upnikov, pri čemer družba Saremar po določenem datumu (sprva je bil določen 31. december 2015) ne bi smela nadaljevati poslovnih dejavnosti. Terjatve v zvezi z državno pomočjo so bile vpisane v ustrezno razvrstitev in so vključevale obresti za vračilo, obračunane do 1. julija 2014, v višini 11 131 231,60 EUR. Na ta datum je družba Saremar zaprosila za vključitev v postopek concordato preventivo, s katerim se v skladu z italijanskim pravom prekine obračunavanje obresti (21);

concordato preventivo.

concordato preventivo

21

| (b) | Z dopisom z dne 28. oktobra 2015 so italijanski organi obvestili Komisijo, da je treba javno naročanje za prodajo plovil družbe Saremar in prenos naložene obveznosti javne službe, ki jih izvaja družba Saremar, izvajati ločeno. Poslali so tudi odlok, ki ga je Sodišče v Cagliariju izdalo 22. julija 2015 in s katerim je potrdilo uporabo postopka concordato preventivo (t. i. „omologazione“), ter obvestili Komisijo, da so prejeli osem prijav interesa za ladje družbe Saremar. Italijanski organi so z dopisom z dne 21. januarja 2016 potrdili, da bo družba Saremar delovala le do 31. marca 2016. Sporočili so tudi, da so bile ladje družbe Saremar prodane družbi Delcoservizi Srl (v nadaljnjem besedilu: Delcoservizi), pri čemer naj bi bil dejanski prenos opravljen do 30. aprila 2016, in da postopek za oddajo javnega naročila storitev še vedno poteka, pri čemer sta bili prejeti dve prijavi interesa; |
| --- | --- |

(b)

Z dopisom z dne 28. oktobra 2015 so italijanski organi obvestili Komisijo, da je treba javno naročanje za prodajo plovil družbe Saremar in prenos naložene obveznosti javne službe, ki jih izvaja družba Saremar, izvajati ločeno. Poslali so tudi odlok, ki ga je Sodišče v Cagliariju izdalo 22. julija 2015 in s katerim je potrdilo uporabo postopka concordato preventivo (t. i. „omologazione“), ter obvestili Komisijo, da so prejeli osem prijav interesa za ladje družbe Saremar. Italijanski organi so z dopisom z dne 21. januarja 2016 potrdili, da bo družba Saremar delovala le do 31. marca 2016. Sporočili so tudi, da so bile ladje družbe Saremar prodane družbi Delcoservizi Srl (v nadaljnjem besedilu: Delcoservizi), pri čemer naj bi bil dejanski prenos opravljen do 30. aprila 2016, in da postopek za oddajo javnega naročila storitev še vedno poteka, pri čemer sta bili prejeti dve prijavi interesa;

concordato preventivo

| (c) | Z dopisom z dne 19. maja 2016 so italijanski organi sporočili, da je bilo javno naročilo storitev oddano družbi Delcomar Srl (v nadaljnjem besedilu: Delcomar). Družba Saremar je zato 31. marca 2016 prenehala upravljati vse povezave pomorskega prometa, od 1. aprila 2016 pa to javno storitev opravlja družba Delcomar. Italijanski organi so Komisijo tudi obvestili, da je po prenosu sredstev družbe Saremar, ki je bil prav tako izveden 31. marca 2016, deželni svet Sardinije s sklepom št. 24/23 z dne 22. aprila 2016 odredil likvidacijo družbe Saremar. Deželni svet je v tem sklepu ugotovil, da družba Saremar 31. marca 2016 ni več opravljala nobenih dejavnosti, zato je bilo treba družbo likvidirati, dežela pa je imenovala novega upravitelja; |
| --- | --- |

(c)

Z dopisom z dne 19. maja 2016 so italijanski organi sporočili, da je bilo javno naročilo storitev oddano družbi Delcomar Srl (v nadaljnjem besedilu: Delcomar). Družba Saremar je zato 31. marca 2016 prenehala upravljati vse povezave pomorskega prometa, od 1. aprila 2016 pa to javno storitev opravlja družba Delcomar. Italijanski organi so Komisijo tudi obvestili, da je po prenosu sredstev družbe Saremar, ki je bil prav tako izveden 31. marca 2016, deželni svet Sardinije s sklepom št. 24/23 z dne 22. aprila 2016 odredil likvidacijo družbe Saremar. Deželni svet je v tem sklepu ugotovil, da družba Saremar 31. marca 2016 ni več opravljala nobenih dejavnosti, zato je bilo treba družbo likvidirati, dežela pa je imenovala novega upravitelja;

| (d) | Italijanski organi so z dopisom z dne 20. julija 2016 Komisijo obvestili, da je na podlagi sredstev, prejetih iz likvidacije premoženja družbe Saremar, in seznama terjatev mogoče za terjatve v zvezi z državno pomočjo dodeliti le 4 452 226,42 EUR (približno 40 % dolgovanih zneskov). Poleg tega so potrdili, da je družba Saremar odpuščala vse zaposlene in da bo po zaključku likvidacije izbrisana iz registra podjetij ter da med prodajalcem (Saremar) in kupcem (Delcoservizi) sredstev ni bilo nobenih povezav. Nazadnje so italijanski organi z dopisom z dne 17. julija 2017 predložili dokazila o plačilu 4 452 226,42 EUR, ki so ga upravitelji družbe Saremar plačali deželi Sardiniji. |
| --- | --- |

(d)

Italijanski organi so z dopisom z dne 20. julija 2016 Komisijo obvestili, da je na podlagi sredstev, prejetih iz likvidacije premoženja družbe Saremar, in seznama terjatev mogoče za terjatve v zvezi z državno pomočjo dodeliti le 4 452 226,42 EUR (približno 40 % dolgovanih zneskov). Poleg tega so potrdili, da je družba Saremar odpuščala vse zaposlene in da bo po zaključku likvidacije izbrisana iz registra podjetij ter da med prodajalcem (Saremar) in kupcem (Delcoservizi) sredstev ni bilo nobenih povezav. Nazadnje so italijanski organi z dopisom z dne 17. julija 2017 predložili dokazila o plačilu 4 452 226,42 EUR, ki so ga upravitelji družbe Saremar plačali deželi Sardiniji.

2.2   Ukrepi, ki so predmet sklepov iz let 2011 in 2012

Ukrepi, ki so predmet sklepov iz let 2011 in 2012

| (28) | V formalnem postopku preiskave, ki se je začel s sklepoma iz let 2011 in 2012, se ocenjujejo naslednji ukrepi:






  (1) | nadomestilo za zagotavljanje storitev splošnega gospodarskega pomena na podlagi podaljšanja prvotnih pogodb (ukrep 1); |
| --- | --- | --- |

(28)

V formalnem postopku preiskave, ki se je začel s sklepoma iz let 2011 in 2012, se ocenjujejo naslednji ukrepi:

(1)

nadomestilo za zagotavljanje storitev splošnega gospodarskega pomena na podlagi podaljšanja prvotnih pogodb (ukrep 1);

| (2) | nezakonito podaljšanje pomoči za reševanje, dodeljene družbama Tirrenia in Siremar (ukrep 2); |
| --- | --- |

(2)

nezakonito podaljšanje pomoči za reševanje, dodeljene družbama Tirrenia in Siremar (ukrep 2);

| (3) | privatizacija družb nekdanje skupine Tirrenia (22) (ukrep 3); |
| --- | --- |

(3)

privatizacija družb nekdanje skupine Tirrenia (22) (ukrep 3);

22

| (4) | nadomestilo, plačano za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena na podlagi prihodnjih pogodb/javnih naročil storitev (ukrep 4); |
| --- | --- |

(4)

nadomestilo, plačano za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena na podlagi prihodnjih pogodb/javnih naročil storitev (ukrep 4);

| (5) | prednostni privez (ukrep 5); |
| --- | --- |

(5)

prednostni privez (ukrep 5);

| (6) | ukrepi, določeni z zakonom iz leta 2010 (ukrep 6); |
| --- | --- |

(6)

ukrepi, določeni z zakonom iz leta 2010 (ukrep 6);

| (7) | pet dodatnih ukrepov, ki jih je dežela Sardinija sprejela v korist družbe Saremar (ukrep 7). |
| --- | --- |

(7)

pet dodatnih ukrepov, ki jih je dežela Sardinija sprejela v korist družbe Saremar (ukrep 7).

| (29) | Komisija je s sklepom iz leta 2014 končala formalni postopek preiskave v zvezi s štirimi od petih ukrepov, ki jih je dežela Sardinija sprejela v korist družbe Saremar in ki so zgoraj navedeni kot ukrep 7. Vendar pa ni odločila o petem ukrepu: projekt „Bonus Sardo – Vacanza“ (23). Zato Komisija za družbo Saremar še ni sprejela stališča o združljivosti ukrepov 1, 3, 4, 5 in 6 ter projekta „Bonus Sardo – Vacanza“ z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je s sklepom iz leta 2014 končala formalni postopek preiskave v zvezi s štirimi od petih ukrepov, ki jih je dežela Sardinija sprejela v korist družbe Saremar in ki so zgoraj navedeni kot ukrep 7. Vendar pa ni odločila o petem ukrepu: projekt „Bonus Sardo – Vacanza“ (23). Zato Komisija za družbo Saremar še ni sprejela stališča o združljivosti ukrepov 1, 3, 4, 5 in 6 ter projekta „Bonus Sardo – Vacanza“ z notranjim trgom.

23

3   LIKVIDACIJA UPRAVIČENCA IN GOSPODARSKA NEKONTINUITETA

LIKVIDACIJA UPRAVIČENCA IN GOSPODARSKA NEKONTINUITETA

| (30) | Komisija opozarja, da je sistem predhodnega pregleda novih ukrepov pomoči, ki ga izvaja Komisija in je določen v členu 108(3) PDEU, namenjen preprečevanju dodeljevanja pomoči, ki ni združljiva z notranjim trgom (24). Glede vračila nezdružljive pomoči Sodišče dosledno ugotavlja, da je namen pristojnosti Komisije, da državam članicam odredi vračilo pomoči, za katero Komisija meni, da ni združljiva z notranjim trgom, odpraviti izkrivljanje konkurence zaradi konkurenčne prednosti, ki jo je imel prejemnik pomoči, in tako ponovno vzpostaviti stanje, ki je obstajalo pred izplačilom te pomoči (25). Če podjetje ne more vrniti pomoči, mora zadevna država članica v okviru vračila poskrbeti za likvidacijo tega podjetja (26), tj. prenehanje njegovih dejavnosti in prodajo njegovih sredstev v skladu s tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(30)

Komisija opozarja, da je sistem predhodnega pregleda novih ukrepov pomoči, ki ga izvaja Komisija in je določen v členu 108(3) PDEU, namenjen preprečevanju dodeljevanja pomoči, ki ni združljiva z notranjim trgom (24). Glede vračila nezdružljive pomoči Sodišče dosledno ugotavlja, da je namen pristojnosti Komisije, da državam članicam odredi vračilo pomoči, za katero Komisija meni, da ni združljiva z notranjim trgom, odpraviti izkrivljanje konkurence zaradi konkurenčne prednosti, ki jo je imel prejemnik pomoči, in tako ponovno vzpostaviti stanje, ki je obstajalo pred izplačilom te pomoči (25). Če podjetje ne more vrniti pomoči, mora zadevna država članica v okviru vračila poskrbeti za likvidacijo tega podjetja (26), tj. prenehanje njegovih dejavnosti in prodajo njegovih sredstev v skladu s tržnimi pogoji.

24

25

26

| (31) | Drugače povedano, glavni cilj sistema nadzora državne pomoči je preprečiti dodeljevanje nezdružljive državne pomoči. Če je konkurenca na notranjem trgu izkrivljena zaradi izplačila nezakonite in nezdružljive državne pomoči, je zato treba zagotoviti, da se vzpostavi stanje pred izkrivljanjem konkurence, po potrebi z likvidacijo upravičenca. |
| --- | --- |

(31)

Drugače povedano, glavni cilj sistema nadzora državne pomoči je preprečiti dodeljevanje nezdružljive državne pomoči. Če je konkurenca na notranjem trgu izkrivljena zaradi izplačila nezakonite in nezdružljive državne pomoči, je zato treba zagotoviti, da se vzpostavi stanje pred izkrivljanjem konkurence, po potrebi z likvidacijo upravičenca.

| (32) | Ob upoštevanju navedenega Komisija ugotavlja, da se še nesprejeti ukrepi iz uvodnih izjav 28 in 29 nanašajo bodisi na družbo Saremar, ki je zdaj v likvidaciji (ukrep 1 in ukrep Bonus Sardo – Vacanza), bodisi na naslednike družbe Saremar po njeni privatizaciji (ukrepa 3 in 4) ali na oboje (ukrepa 5 in 6). Vendar privatizacija družbe Saremar ni bila izvedena, kot je bila opisana in predhodno ocenjena v uvodnih izjavah 149 in 150, 238 do 246 ter 305 in 306 sklepa iz leta 2012. Namesto tega je bila družba Saremar likvidirana, njena sredstva in javno naročilo storitev pa so bila oddana na ločenih javnih razpisih. |
| --- | --- |

(32)

Ob upoštevanju navedenega Komisija ugotavlja, da se še nesprejeti ukrepi iz uvodnih izjav 28 in 29 nanašajo bodisi na družbo Saremar, ki je zdaj v likvidaciji (ukrep 1 in ukrep Bonus Sardo – Vacanza), bodisi na naslednike družbe Saremar po njeni privatizaciji (ukrepa 3 in 4) ali na oboje (ukrepa 5 in 6). Vendar privatizacija družbe Saremar ni bila izvedena, kot je bila opisana in predhodno ocenjena v uvodnih izjavah 149 in 150, 238 do 246 ter 305 in 306 sklepa iz leta 2012. Namesto tega je bila družba Saremar likvidirana, njena sredstva in javno naročilo storitev pa so bila oddana na ločenih javnih razpisih.

| (33) | Po italijanski zakonodaji (27) se po začetku likvidacije podjetja njegova sredstva prodajo, izkupiček od prodaje pa se prenese med upnike glede na razvrstitev njihovih terjatev v seznamu terjatev. Komisija mora ob upoštevanju navedenega najprej ugotoviti, ali je nadaljevanje preiskave v zvezi z družbo Saremar še vedno smiselno. V nasprotnem primeru mora na podlagi sodne prakse Sodišča ugotoviti, ali obstaja gospodarska kontinuiteta med družbo Saremar in drugimi družbami. |
| --- | --- |

(33)

Po italijanski zakonodaji (27) se po začetku likvidacije podjetja njegova sredstva prodajo, izkupiček od prodaje pa se prenese med upnike glede na razvrstitev njihovih terjatev v seznamu terjatev. Komisija mora ob upoštevanju navedenega najprej ugotoviti, ali je nadaljevanje preiskave v zvezi z družbo Saremar še vedno smiselno. V nasprotnem primeru mora na podlagi sodne prakse Sodišča ugotoviti, ali obstaja gospodarska kontinuiteta med družbo Saremar in drugimi družbami.

27

| (34) | Komisija v zvezi z družbo Saremar najprej ugotavlja, da je družba Saremar 15. januarja 2015 po sklepu iz leta 2014 sklenila concordato preventivo in da je bil imenovan upravitelj. V italijanski zakonodaji je concordato preventivo postopek, ki je običajno namenjen zagotavljanju nadaljevanja poslovnih dejavnosti. Vendar Komisija ugotavlja, da je bil v tem primeru družbi priznan postopek concordato preventivo con cessione dei beni, tj. likvidacijski postopek, dogovorjen z upniki, za prodajo sredstev družbe in prenehanje njenega poslovanja, pri čemer se je dejavnost le začasno nadaljevala. Ta postopek nadzoruje sodnik, ki mora potrditi sporazum med upniki. V tem primeru Komisija ugotavlja, da je Sodišče v Cagliariju dne 22. julija 2015 potrdilo sporazum med upniki družbe Saremar in to, da se bodo dejavnosti nadaljevale do 31. decembra 2015 (glej uvodno izjavo 27). Zato Komisija meni, da je izbrani postopek že pomenil, da bo družba Saremar po njegovem izteku zapustila trg. |
| --- | --- |

(34)

Komisija v zvezi z družbo Saremar najprej ugotavlja, da je družba Saremar 15. januarja 2015 po sklepu iz leta 2014 sklenila concordato preventivo in da je bil imenovan upravitelj. V italijanski zakonodaji je concordato preventivo postopek, ki je običajno namenjen zagotavljanju nadaljevanja poslovnih dejavnosti. Vendar Komisija ugotavlja, da je bil v tem primeru družbi priznan postopek concordato preventivo con cessione dei beni, tj. likvidacijski postopek, dogovorjen z upniki, za prodajo sredstev družbe in prenehanje njenega poslovanja, pri čemer se je dejavnost le začasno nadaljevala. Ta postopek nadzoruje sodnik, ki mora potrditi sporazum med upniki. V tem primeru Komisija ugotavlja, da je Sodišče v Cagliariju dne 22. julija 2015 potrdilo sporazum med upniki družbe Saremar in to, da se bodo dejavnosti nadaljevale do 31. decembra 2015 (glej uvodno izjavo 27). Zato Komisija meni, da je izbrani postopek že pomenil, da bo družba Saremar po njegovem izteku zapustila trg.

concordato preventivo

concordato preventiv

concordato preventivo con cessione dei beni

| (35) | Komisija ugotavlja, da je družba Saremar 31. marca 2016 prenehala opravljati vse svoje gospodarske dejavnosti (glej uvodno izjavo 27), vključno s trajektnimi storitvami, ki se opravljajo na poteh, na podlagi javnega naročila storitev. Javno naročilo storitev je bilo od takrat dodeljeno družbi Delcomar. Hkrati so bila njena plovila prodana družbi Delcoservizi. Po prodaji sredstev družbe Saremar je deželni svet Sardinije dne 22. aprila 2016 s sklepom št. 24/23 odredil likvidacijo družbe Saremar. |
| --- | --- |

(35)

Komisija ugotavlja, da je družba Saremar 31. marca 2016 prenehala opravljati vse svoje gospodarske dejavnosti (glej uvodno izjavo 27), vključno s trajektnimi storitvami, ki se opravljajo na poteh, na podlagi javnega naročila storitev. Javno naročilo storitev je bilo od takrat dodeljeno družbi Delcomar. Hkrati so bila njena plovila prodana družbi Delcoservizi. Po prodaji sredstev družbe Saremar je deželni svet Sardinije dne 22. aprila 2016 s sklepom št. 24/23 odredil likvidacijo družbe Saremar.

| (36) | Poleg tega je Italija sklep iz leta 2014 izvajala pravilno, čeprav z zamudo. Terjatev v zvezi z državno pomočjo v višini 10 824 309,69 EUR, skupaj z obrestmi za vračilo, je bila ustrezno vpisana na seznam terjatev podjetja. Od tega zneska se je lahko po prodaji sredstev družbe Saremar Italiji plačalo le približno 4,4 milijona EUR. Ker pa je insolvenčni postopek družbe Saremar vodil do njene likvidacije in družba ne opravlja več nobenih dejavnosti (28), je Komisija z dopisom z dne 13. septembra 2017 Italiji, začasno zaključila postopek izterjave. |
| --- | --- |

(36)

Poleg tega je Italija sklep iz leta 2014 izvajala pravilno, čeprav z zamudo. Terjatev v zvezi z državno pomočjo v višini 10 824 309,69 EUR, skupaj z obrestmi za vračilo, je bila ustrezno vpisana na seznam terjatev podjetja. Od tega zneska se je lahko po prodaji sredstev družbe Saremar Italiji plačalo le približno 4,4 milijona EUR. Ker pa je insolvenčni postopek družbe Saremar vodil do njene likvidacije in družba ne opravlja več nobenih dejavnosti (28), je Komisija z dopisom z dne 13. septembra 2017 Italiji, začasno zaključila postopek izterjave.

28

| (37) | Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da družba Saremar že več kot pet let ne opravlja nobene gospodarske dejavnosti, njena sredstva so bila prodana, zaposleni odpuščeni, po zaključku postopka likvidacije pa bo izbrisana iz registra družb. Morebitno izkrivljanje konkurence ali vpliv ukrepov iz uvodnih izjav 28 in 29 na trgovino sta se končala, ko je družba Saremar prenehala opravljati svoje dejavnosti. Poleg tega je bil že zahtevek za vračilo iz sklepa iz leta 2014 le delno izpolnjen (za približno 40 % dolgovanega zneska, glej uvodni izjavi 27 in 36). |
| --- | --- |

(37)

Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da družba Saremar že več kot pet let ne opravlja nobene gospodarske dejavnosti, njena sredstva so bila prodana, zaposleni odpuščeni, po zaključku postopka likvidacije pa bo izbrisana iz registra družb. Morebitno izkrivljanje konkurence ali vpliv ukrepov iz uvodnih izjav 28 in 29 na trgovino sta se končala, ko je družba Saremar prenehala opravljati svoje dejavnosti. Poleg tega je bil že zahtevek za vračilo iz sklepa iz leta 2014 le delno izpolnjen (za približno 40 % dolgovanega zneska, glej uvodni izjavi 27 in 36).

| (38) | Ob upoštevanju navedenega Komisija ugotavlja, da sta oba zgoraj navedena cilja nadzora državne pomoči in vračila, tj. preprečiti dodelitev nezdružljive državne pomoči in zagotoviti, da se ponovno vzpostavi stanje pred izkrivljanjem konkurence zaradi državne pomoči, ki ni združljiva z notranjim trgom, že izpolnjena. Družba Saremar ni več gospodarski subjekt, ki bi deloval na trgu, in je že v likvidaciji, terjatve v zvezi z državno pomočjo pa bi bile po prodaji sredstev družbe Saremar zaradi nezadostnih sredstev le delno poravnane. Zato je nadaljevanje preiskave v zvezi z družbo Saremar brezpredmetno. |
| --- | --- |

(38)

Ob upoštevanju navedenega Komisija ugotavlja, da sta oba zgoraj navedena cilja nadzora državne pomoči in vračila, tj. preprečiti dodelitev nezdružljive državne pomoči in zagotoviti, da se ponovno vzpostavi stanje pred izkrivljanjem konkurence zaradi državne pomoči, ki ni združljiva z notranjim trgom, že izpolnjena. Družba Saremar ni več gospodarski subjekt, ki bi deloval na trgu, in je že v likvidaciji, terjatve v zvezi z državno pomočjo pa bi bile po prodaji sredstev družbe Saremar zaradi nezadostnih sredstev le delno poravnane. Zato je nadaljevanje preiskave v zvezi z družbo Saremar brezpredmetno.

| (39) | V zvezi z vprašanjem morebitne gospodarske kontinuitete med podjetjem Saremar in njegovimi nasledniki se v skladu s sodno prakso lahko upoštevajo naslednji elementi: predmet prenosa (sredstva in obveznosti, kontinuiteta delovne sile, sredstva v svežnju), cena prenosa, enakost delničarjev ali lastnikov prevzemnega podjetja in prvotnega podjetja, čas izvedbe prenosa (po začetku preiskave, sprožitvi postopka ali končni odločbi) in nazadnje ekonomski razlogi za transakcijo (29). |
| --- | --- |

(39)

V zvezi z vprašanjem morebitne gospodarske kontinuitete med podjetjem Saremar in njegovimi nasledniki se v skladu s sodno prakso lahko upoštevajo naslednji elementi: predmet prenosa (sredstva in obveznosti, kontinuiteta delovne sile, sredstva v svežnju), cena prenosa, enakost delničarjev ali lastnikov prevzemnega podjetja in prvotnega podjetja, čas izvedbe prenosa (po začetku preiskave, sprožitvi postopka ali končni odločbi) in nazadnje ekonomski razlogi za transakcijo (29).

29

| (40) | Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da je v okviru postopka izterjave za izvajanje sklepa iz leta 2014 že ocenila, ali bi bilo treba obveznost vračila pomoči, dodeljene družbi Saremar, razširiti na druga podjetja, na katera so bila morda prenesena sredstva ali poslovanje upravičenca. Komisija se je v navedenem postopku izterjave strinjala, da je obveznost vračila pomoči namenjena samo družbi Saremar, pri čemer je izključila obstoj gospodarske kontinuitete z družbo Delcomar ali Delcoservizi (v nadaljnjem besedilu: nasledniki), in sicer iz naslednjih razlogov:






  (a) | opravljanje trajektnih storitev na poteh je potekalo na podlagi javnega naročila storitev, ladje pa so bile dodeljene na podlagi dveh ločenih, preglednih, javnih in nediskriminacijskih javnih razpisov; |
| --- | --- | --- |

(40)

Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da je v okviru postopka izterjave za izvajanje sklepa iz leta 2014 že ocenila, ali bi bilo treba obveznost vračila pomoči, dodeljene družbi Saremar, razširiti na druga podjetja, na katera so bila morda prenesena sredstva ali poslovanje upravičenca. Komisija se je v navedenem postopku izterjave strinjala, da je obveznost vračila pomoči namenjena samo družbi Saremar, pri čemer je izključila obstoj gospodarske kontinuitete z družbo Delcomar ali Delcoservizi (v nadaljnjem besedilu: nasledniki), in sicer iz naslednjih razlogov:

(a)

opravljanje trajektnih storitev na poteh je potekalo na podlagi javnega naročila storitev, ladje pa so bile dodeljene na podlagi dveh ločenih, preglednih, javnih in nediskriminacijskih javnih razpisov;

| (b) | delovna sila družbe Saremar je bila odpuščena, nasledniki pa so jo le delno ponovno zaposlili (30); |
| --- | --- |

(b)

delovna sila družbe Saremar je bila odpuščena, nasledniki pa so jo le delno ponovno zaposlili (30);

30

| (c) | nasledniki so zasebni subjekti, medtem ko je družba Saremar v 100-odstotni lasti dežele Sardinije, zato med prodajalcem in kupcem sredstev ni bilo mogoče vzpostaviti nobene povezave; |
| --- | --- |

(c)

nasledniki so zasebni subjekti, medtem ko je družba Saremar v 100-odstotni lasti dežele Sardinije, zato med prodajalcem in kupcem sredstev ni bilo mogoče vzpostaviti nobene povezave;

| (d) | odločitve o naložbah ali ponudbah, ki jih sprejemajo nasledniki, so tržne odločitve. |
| --- | --- |

(d)

odločitve o naložbah ali ponudbah, ki jih sprejemajo nasledniki, so tržne odločitve.

| (41) | Komisija od začasnega zaprtja primera izterjave ni prejela nobenih informacij, zaradi katerih bi lahko spremenila svoje stališče o tej zadevi. Zato je na podlagi razpoložljivih informacij mogoče izključiti gospodarsko kontinuiteto med družbo Saremar in družbo Delcomar ali družbo Delcoservizi ali obema. Komisija bo še naprej spremljala likvidacijo družbe Saremar do njenega izbrisa iz poslovnega registra. Le tako bo lahko dokončno zaključila postopek izterjave za sklep iz leta 2014 (31). |
| --- | --- |

(41)

Komisija od začasnega zaprtja primera izterjave ni prejela nobenih informacij, zaradi katerih bi lahko spremenila svoje stališče o tej zadevi. Zato je na podlagi razpoložljivih informacij mogoče izključiti gospodarsko kontinuiteto med družbo Saremar in družbo Delcomar ali družbo Delcoservizi ali obema. Komisija bo še naprej spremljala likvidacijo družbe Saremar do njenega izbrisa iz poslovnega registra. Le tako bo lahko dokončno zaključila postopek izterjave za sklep iz leta 2014 (31).

31

| (42) | Glede na likvidacijo družbe Saremar in neobstoj gospodarske kontinuitete z njenimi nasledniki formalni je postopek preiskave o še vedno izrednih ukrepih, odobrenih v korist družbe Saremar ali njenih naslednikov, ki se je začel v skladu s prvim pododstavkom člena 108(2) PDEU, v tem okviru postal brezpredmeten. |
| --- | --- |

(42)

Glede na likvidacijo družbe Saremar in neobstoj gospodarske kontinuitete z njenimi nasledniki formalni je postopek preiskave o še vedno izrednih ukrepih, odobrenih v korist družbe Saremar ali njenih naslednikov, ki se je začel v skladu s prvim pododstavkom člena 108(2) PDEU, v tem okviru postal brezpredmeten.

| (43) | Ta sklep ne zadeva drugih vprašanj iz sklepov iz let 2011 in 2012 (32) ali vprašanj, na katera so Komisijo opozorile zainteresirane strani med preiskavo, ki se je začela na podlagi navedenih sklepov, ter ne posega vanje – |
| --- | --- |

(43)

Ta sklep ne zadeva drugih vprašanj iz sklepov iz let 2011 in 2012 (32) ali vprašanj, na katera so Komisijo opozorile zainteresirane strani med preiskavo, ki se je začela na podlagi navedenih sklepov, ter ne posega vanje –

32

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Postopek, ki se je za družbo Saremar in njene naslednike na podlagi prvega pododstavka člena 108(2) PDEU začel dne 5. oktobra 2011 in podaljšal 19. decembra 2012, se zaključi.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Italijansko republiko.

V Bruslju, 30. septembra 2021

Za Komisijo

Margrethe VESTAGER

članica Komisije

---

(1)  
  UL C 28, 1.2.2012, str. 18, in UL C 84, 22.3.2013, str. 58.

1

(2)  
  UL C 306, 23.10.1999, str. 2. Nekdanja skupina Tirrenia je bila sestavljena iz družb Tirrenia di Navigazione S.p.A., Adriatica S.p.A., Caremar – Campania Regionale Marittima S.p.A., Saremar – Sardegna Regionale Marittima S.p.A., Siremar – Sicilia Regionale Marittima S.p.A. in Toremar – Toscana Regionale Marittima S.p.A.

2

(3)  Odločba Komisije 2001/851/ES z dne 21. junija 2001 o državnih pomočeh, ki jih je Italija dodelila pomorskemu podjetju Tirrenia di Navigazione (UL L 318, 4.12.2001, str. 9).

3

(4)  Odločba Komisije 2005/163/ES z dne 16. marca 2004 o državni pomoči, ki jo je Italija izplačala ladjarskim družbam Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar in Toremar (skupina Tirrenia) (UL L 53, 26.2.2005, str. 29).

4

(5)  Natančneje, družbam: Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar in Toremar.

5

(6)  Združene zadeve T-265/04, T-292/04 in T-504/04, Tirrenia di Navigazione in drugi/Komisija, EU:T:2009:48.

6

(7)  
  UL C 28, 1.2.2012, str. 18.

7

(8)  Vse spremembe so se nanašale na ukrepe v korist družbe Saremar.

8

(9)  
  UL C 84, 22.3.2013, str. 58.

9

(10)  Sklep Komisije (EU) 2018/261 z dne 22. januarja 2014 glede ukrepov SA.32014 (2011/C), SA.32015 (2011/C) in SA.32016 (2011/C), ki jih izvaja dežela Sardinija v korist družbe Saremar (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 9101 (UL L 49, 22.2.2018, str. 22).

10

(11)  Zadeva T-219/14, Regione autonoma della Sardegna/Komisija, EU:T:2017:266.

11

(12)  Zadeva T-220/14 Družba Saremar/Komisija, EU:T:2017:267.

12

(13)  Sklep Komisije (EU) 2020/1411 z dne 2. marca 2020 o državni pomoči št. C 64/99 (ex NN 68/99), ki jo je Italija izvedla za ladjarske družbe Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar in Toremar (skupina Tirrenia) (UL L 332, 12.10.2020, str. 1).

13

(14)  Sporočilo Komisije: Okvir Evropske unije za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve (UL C 8, 11.1.2012, str. 15).

14

(15)  Sklep Komisije (EU) 2020/1412 z dne 2. marca 2020 glede ukrepov SA.32014, SA.32015, SA.32016 (11/C) (ex 11/NN), ki jih je Italija izvedla za družbo Tirrenia di Navigazione in njeno pridobiteljico, družbo Compagnia Italiana di Navigazione (UL L 332, 12.10.2020, str. 45).

15

(16)  Še ni objavljen v Uradnem listu Evropske unije.

16

Uradnem listu Evropske unije

(17)  Še ni objavljen v Uradnem listu Evropske unije.

17

Uradnem listu Evropske unije

(18)  Družba Fintecna je v celoti v lasti italijanskega ministrstva za gospodarstvo in finance, specializirana pa je za upravljanje lastniških deležev in postopkov privatizacije ter obravnavanje projektov za racionalizacijo in prestrukturiranje družb, ki se srečujejo z industrijskimi, finančnimi ali organizacijskimi težavami.

18

(19)  Ta prenos je bil formaliziran 1. junija 2011.

19

(20)  Člen 19-ter(10) zakonskega odloka št. 135/2009.

20

ter

(21)  Glej točki 130 in 133 Obvestila Komisije o vračilu nezakonite in nezdružljive državne pomoči, C 247/1, 23. julij 2019.

21

(22)  To vključuje odlog plačila dela nakupne cene s strani družbe CIN za pridobitev poslovne veje družbe Tirrenia in več domnevnih dodatnih ukrepov pomoči v okviru privatizacije poslovne veje družbe Siremar (npr. posredno osebno jamstvo in povečanje kapitala s strani države za družbo CdI).

22

(23)  V sklepu iz leta 2014 je bilo navedeno, da se bo ta projekt ocenil v ločenem sklepu.

23

(24)  Sodba Sodišča z dne 3. marca 2020 v zadevi Vodafone Magyarország, C-75/18, EU:C:2020:139, točka 19.

24

(25)  Sodba Sodišča z dne 11. decembra 2012, v zadevi Komisija/Španija (Magefesa II), C-610/10, EU:C:2012:781, točk 105.

25

(26)  Sodba Sodišča z dne 17. januarja 2018 v zadevi Komisija/Grčija (United Textiles), C-363/16, EU:C:2018:12, točka 36.

26

(27)  Regio decreto z dne 16. marca 1942, št. 267, kot je bil spremenjen (t. i. Legge Fallimentare).

27

(28)  Glej točko 129 Obvestila Komisije o vračilu nezakonite in nezdružljive državne pomoči, C 247/1, 23. julij 2019.

28

(29)  Zadeva T-121/15, Fortischem a.s./ Komisija, EU:T:2019:684, točka 208.

29

(30)  Na podlagi informacij, ki so na voljo Komisiji, je družba Delcomar ponovno zaposlila manj kot 20 % delovne sile družbe Saremar.

30

(31)  Glej točke od 136 do 140 Obvestila Komisije o vračilu nezakonite in nezdružljive državne pomoči, C 247/1, 23. julij 2019.

31

(32)  Glej uvodni izjavi 6 in 8 tega sklepa.

32

---

| 17.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 138/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 138/27

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2022/757

z dne 11. maja 2022

o spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2021/1182 glede harmoniziranih standardov za sisteme vodenja kakovosti, sterilizacijo in uporabo obvladovanja tveganja pri medicinskih pripomočkih

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Sklepa Sveta 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1) ter zlasti člena 10(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 8(1) Uredbe (EU) 2017/745 Evropskega parlamenta in Sveta (2) se za pripomočke, ki so v skladu z ustreznimi harmoniziranimi standardi ali ustreznimi deli navedenih standardov, sklici na katere so bili objavljeni v Uradnem listu Evropske unije, domneva, da so skladni z zahtevami iz navedene uredbe, zajetimi v navedenih standardih ali njihovih delih. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 8(1) Uredbe (EU) 2017/745 Evropskega parlamenta in Sveta (2) se za pripomočke, ki so v skladu z ustreznimi harmoniziranimi standardi ali ustreznimi deli navedenih standardov, sklici na katere so bili objavljeni v Uradnem listu Evropske unije, domneva, da so skladni z zahtevami iz navedene uredbe, zajetimi v navedenih standardih ali njihovih delih.

| (2) | Uredba (EU) 2017/745 je s 26. majem 2021 nadomestila direktivi Sveta 90/385/EGS (3) in 93/42/EGS (4). |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EU) 2017/745 je s 26. majem 2021 nadomestila direktivi Sveta 90/385/EGS (3) in 93/42/EGS (4).

| (3) | Komisija je z Izvedbenim sklepom C(2021) 2406 (5) od Evropskega odbora za standardizacijo (CEN) in Evropskega odbora za elektrotehnično standardizacijo (CENELEC) zahtevala revizijo obstoječih harmoniziranih standardov za medicinske pripomočke, razvitih v podporo direktivama 90/385/EGS in 93/42/EGS, ter pripravo novih harmoniziranih standardov v podporo Uredbi (EU) 2017/745. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je z Izvedbenim sklepom C(2021) 2406 (5) od Evropskega odbora za standardizacijo (CEN) in Evropskega odbora za elektrotehnično standardizacijo (CENELEC) zahtevala revizijo obstoječih harmoniziranih standardov za medicinske pripomočke, razvitih v podporo direktivama 90/385/EGS in 93/42/EGS, ter pripravo novih harmoniziranih standardov v podporo Uredbi (EU) 2017/745.

| (4) | Na podlagi zahteve iz Izvedbenega sklepa C(2021) 2406 sta CEN in CENELEC revidirala harmonizirana standarda EN 285:2015 in EN ISO 14971:2019, sklica na katera nista objavljena v Uradnem listu Evropske unije, da bi se upošteval najnovejši tehnični in znanstveni napredek ter da bi se prilagodila zahtevam iz Uredbe (EU) 2017/745. To je privedlo do sprejetja revidiranega harmoniziranega standarda EN 285:2015+A1:2021 o sterilizaciji in spremembe EN ISO 14971:2019/A11:2021 k harmoniziranemu standardu EN ISO 14971:2019 o uporabi obvladovanja tveganja pri medicinskih pripomočkih. |
| --- | --- |

(4)

Na podlagi zahteve iz Izvedbenega sklepa C(2021) 2406 sta CEN in CENELEC revidirala harmonizirana standarda EN 285:2015 in EN ISO 14971:2019, sklica na katera nista objavljena v Uradnem listu Evropske unije, da bi se upošteval najnovejši tehnični in znanstveni napredek ter da bi se prilagodila zahtevam iz Uredbe (EU) 2017/745. To je privedlo do sprejetja revidiranega harmoniziranega standarda EN 285:2015+A1:2021 o sterilizaciji in spremembe EN ISO 14971:2019/A11:2021 k harmoniziranemu standardu EN ISO 14971:2019 o uporabi obvladovanja tveganja pri medicinskih pripomočkih.

| (5) | Komisija je skupaj s CEN in CENELEC ocenila, ali harmonizirana standarda EN 285:2015+A1:2021 in EN ISO 14971:2019, kot je bil spremenjen z EN ISO 14971:2019/A11:2021, izpolnjujeta zahtevo iz Izvedbenega sklepa C(2021) 2406. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je skupaj s CEN in CENELEC ocenila, ali harmonizirana standarda EN 285:2015+A1:2021 in EN ISO 14971:2019, kot je bil spremenjen z EN ISO 14971:2019/A11:2021, izpolnjujeta zahtevo iz Izvedbenega sklepa C(2021) 2406.

| (6) | Harmonizirana standarda EN 285:2015+A1:2021 in EN ISO 14971:2019, kot je bil spremenjen z EN ISO 14971:2019/A11:2021, izpolnjujeta zahteve, ki naj bi jih zajemala in ki so določene v Uredbi (EU) 2017/745. Zato je sklice na harmonizirana standarda EN 285:2015+A1:2021 ter EN ISO 14971:2019 in njegovo spremembo primerno objaviti v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(6)

Harmonizirana standarda EN 285:2015+A1:2021 in EN ISO 14971:2019, kot je bil spremenjen z EN ISO 14971:2019/A11:2021, izpolnjujeta zahteve, ki naj bi jih zajemala in ki so določene v Uredbi (EU) 2017/745. Zato je sklice na harmonizirana standarda EN 285:2015+A1:2021 ter EN ISO 14971:2019 in njegovo spremembo primerno objaviti v Uradnem listu Evropske unije.

| (7) | V Prilogi k Izvedbenemu sklepu Komisije (EU) 2021/1182 (6) so navedeni sklici na harmonizirane standarde, pripravljene v podporo Uredbi (EU) 2017/745. |
| --- | --- |

(7)

V Prilogi k Izvedbenemu sklepu Komisije (EU) 2021/1182 (6) so navedeni sklici na harmonizirane standarde, pripravljene v podporo Uredbi (EU) 2017/745.

| (8) | Za zagotovitev, da so sklici na harmonizirane standarde, pripravljene v podporo Uredbi (EU) 2017/745, navedeni v enem aktu, bi bilo treba sklice na harmonizirana standarda EN 285:2015+A1:2021 ter EN ISO 14971:2019 in njegovo spremembo vključiti v Izvedbeni sklep (EU) 2021/1182. |
| --- | --- |

(8)

Za zagotovitev, da so sklici na harmonizirane standarde, pripravljene v podporo Uredbi (EU) 2017/745, navedeni v enem aktu, bi bilo treba sklice na harmonizirana standarda EN 285:2015+A1:2021 ter EN ISO 14971:2019 in njegovo spremembo vključiti v Izvedbeni sklep (EU) 2021/1182.

| (9) | Sklici na harmonizirani standard EN ISO 13485:2016 o sistemih vodenja kakovosti in njegovo spremembo EN ISO 13485:2016/A11:2021 so objavljeni z Izvedbenim sklepom (EU) 2021/1182. Vendar navedena publikacija ne vključuje sklica na popravek navedenega standarda, tj. EN ISO 13485:2016/AC:2018. S popravkom so popravljeni le formalni vidike evropskega predgovora in informativnih prilog, ne da bi to vplivalo na vsebino harmoniziranega standarda. Harmonizirani standard EN 13485:2016, kot je bil spremenjen z EN ISO 13485:2016/A11:2021 in popravljen z EN ISO 13485:2016/AC:2018, izpolnjuje zahteve, ki naj bi jih zajemal in ki so določene v Uredbi (EU) 2017/745. Za zagotovitev, da se popravki, uvedeni z EN ISO 13485:2016/AC:2018, uporabljajo za namene domneve o skladnosti z ustreznimi zahtevami iz Uredbe (EU) 2017/745, je treba sklic na navedeni popravek vključiti v Izvedbeni sklep (EU) 2021/1182. Zaradi pravne varnosti bi bilo treba sklic na popravek EN ISO 13485:2016/AC:2018 objaviti v Uradnem listu Evropske unije z retroaktivnim učinkom. |
| --- | --- |

(9)

Sklici na harmonizirani standard EN ISO 13485:2016 o sistemih vodenja kakovosti in njegovo spremembo EN ISO 13485:2016/A11:2021 so objavljeni z Izvedbenim sklepom (EU) 2021/1182. Vendar navedena publikacija ne vključuje sklica na popravek navedenega standarda, tj. EN ISO 13485:2016/AC:2018. S popravkom so popravljeni le formalni vidike evropskega predgovora in informativnih prilog, ne da bi to vplivalo na vsebino harmoniziranega standarda. Harmonizirani standard EN 13485:2016, kot je bil spremenjen z EN ISO 13485:2016/A11:2021 in popravljen z EN ISO 13485:2016/AC:2018, izpolnjuje zahteve, ki naj bi jih zajemal in ki so določene v Uredbi (EU) 2017/745. Za zagotovitev, da se popravki, uvedeni z EN ISO 13485:2016/AC:2018, uporabljajo za namene domneve o skladnosti z ustreznimi zahtevami iz Uredbe (EU) 2017/745, je treba sklic na navedeni popravek vključiti v Izvedbeni sklep (EU) 2021/1182. Zaradi pravne varnosti bi bilo treba sklic na popravek EN ISO 13485:2016/AC:2018 objaviti v Uradnem listu Evropske unije z retroaktivnim učinkom.

| (10) | Izvedbeni sklep (EU) 2021/1182 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(10)

Izvedbeni sklep (EU) 2021/1182 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (11) | Skladnost s harmoniziranim standardom zagotavlja domnevo o skladnosti z ustreznimi bistvenimi zahtevami iz harmonizacijske zakonodaje Unije od datuma objave sklica na tak standard v Uradnem listu Evropske unije. Ta sklep bi zato moral začeti veljati na dan objave – |
| --- | --- |

(11)

Skladnost s harmoniziranim standardom zagotavlja domnevo o skladnosti z ustreznimi bistvenimi zahtevami iz harmonizacijske zakonodaje Unije od datuma objave sklica na tak standard v Uradnem listu Evropske unije. Ta sklep bi zato moral začeti veljati na dan objave –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga k Izvedbenemu sklepu (EU) 2021/1182 se spremeni v skladu s Prilogo k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Točka 1 Priloge se uporablja od 5. januarja 2022.

V Bruslju, 11. maja 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 316, 14.11.2012, str. 12.

1

(2)  Uredba (EU) 2017/745 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2017 o medicinskih pripomočkih, spremembi Direktive 2001/83/ES, Uredbe (ES) št. 178/2002 in Uredbe (ES) št. 1223/2009 ter razveljavitvi direktiv Sveta 90/385/EGS in 93/42/EGS (UL L 117, 5.5.2017, str. 1).

2

(3)  Direktiva Sveta 90/385/EGS z dne 20. junija 1990 o približevanju zakonodaje držav članic o aktivnih medicinskih pripomočkih za vsaditev (UL L 189, 20.7.1990, str. 17).

3

(4)  Direktiva Sveta 93/42/EGS z dne 14. junija 1993 o medicinskih pripomočkih (UL L 169, 12.7.1993, str. 1).

4

(5)  Izvedbeni sklep Komisije C(2021) 2406 z dne 14. aprila 2021 o zahtevi za standardizacijo Evropskemu odboru za standardizacijo in Evropskemu odboru za elektrotehnično standardizacijo glede medicinskih pripomočkov v podporo Uredbi (EU) 2017/745 Evropskega parlamenta in Sveta ter in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkov v podporo Uredbi (EU) 2017/746 Evropskega parlamenta in Sveta.

5

in vitro

(6)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/1182 z dne 16. julija 2021 o harmoniziranih standardih za medicinske pripomočke, pripravljenih v podporo Uredbi (EU) 2017/745 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 256, 19.7.2021, str. 100).

6

---

PRILOGA

Priloga k Izvedbenemu sklepu (EU) 2021/1182 se spremeni:

| (1) | vnos št. 10 se nadomesti z naslednjim:






  Št. | Sklic standarda |
| --- | --- | --- |
| „10. | EN ISO 13485:2016
  Medicinski pripomočki – Sistemi vodenja kakovosti – Zahteve za zakonodajne namene (ISO 13485:2016)
  EN ISO 13485:2016/AC:2018
  EN ISO 13485:2016/A11:2021“; |

(1)

vnos št. 10 se nadomesti z naslednjim:

Št.

Sklic standarda

„10.

EN ISO 13485:2016

Medicinski pripomočki – Sistemi vodenja kakovosti – Zahteve za zakonodajne namene (ISO 13485:2016)

EN ISO 13485:2016/AC:2018

EN ISO 13485:2016/A11:2021“;

| (2) | dodajo se naslednji vnosi:






  Št. | Sklic standarda |
| --- | --- | --- |
| „15. | EN 285:2015+A1:2021
  Sterilizacija – Parni sterilizatorji – Veliki sterilizatorji |
| 16. | EN ISO 14971:2019
  Medicinski pripomočki – Uporaba obvladovanja tveganja pri medicinskih pripomočkih (ISO 14971:2019)
  EN ISO 14971:2019/A11:2021“. |

(2)

dodajo se naslednji vnosi:

Št.

Sklic standarda

„15.

EN 285:2015+A1:2021

Sterilizacija – Parni sterilizatorji – Veliki sterilizatorji

16.

EN ISO 14971:2019

Medicinski pripomočki – Uporaba obvladovanja tveganja pri medicinskih pripomočkih (ISO 14971:2019)

EN ISO 14971:2019/A11:2021“.

---

PRIPOROČILA

| 17.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 138/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 138/30

---

PRIPOROČILO KOMISIJE (EU) 2022/758

z dne 27. aprila 2022

o zaščiti novinarjev in zagovornikov človekovih pravic, ki se udejstvujejo pri udeležbi javnosti, pred očitno neutemeljenimi in zlorabljenimi sodnimi postopki (strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 2 Pogodbe o Evropski uniji določa, da Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin. |
| --- | --- |

(1)

Člen 2 Pogodbe o Evropski uniji določa, da Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin.

| (2) | Člen 10(3) Pogodbe o Evropski uniji določa, da ima vsak državljan Unije pravico sodelovati v demokratičnem življenju Unije. Listina Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) med drugim določa pravice do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja (člen 7), varstva osebnih podatkov (člen 8), svobode izražanja in obveščanja, kar vključuje spoštovanje svobode in pluralnosti medijev, (člen 11) ter do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča (člen 47). |
| --- | --- |

(2)

Člen 10(3) Pogodbe o Evropski uniji določa, da ima vsak državljan Unije pravico sodelovati v demokratičnem življenju Unije. Listina Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) med drugim določa pravice do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja (člen 7), varstva osebnih podatkov (člen 8), svobode izražanja in obveščanja, kar vključuje spoštovanje svobode in pluralnosti medijev, (člen 11) ter do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča (člen 47).

| (3) | Pravica do svobode izražanja in obveščanja, kakor je določena v členu 11 Listine, vključuje pravico do mnenja ter sprejemanja in širjenja vesti in idej brez vmešavanja javnih organov in ne glede na državne meje. Čeprav ne gre za absolutno pravico, morajo biti kakršne koli omejitve predpisane z zakonom in spoštovati bistveno vsebino te pravice, dovoljene pa so le, če so potrebne in če dejansko ustrezajo ciljem splošnega interesa, ki jih priznava Unija, ali če so potrebne zaradi zaščite pravic in svoboščin drugih (člen 52(1) Listine). |
| --- | --- |

(3)

Pravica do svobode izražanja in obveščanja, kakor je določena v členu 11 Listine, vključuje pravico do mnenja ter sprejemanja in širjenja vesti in idej brez vmešavanja javnih organov in ne glede na državne meje. Čeprav ne gre za absolutno pravico, morajo biti kakršne koli omejitve predpisane z zakonom in spoštovati bistveno vsebino te pravice, dovoljene pa so le, če so potrebne in če dejansko ustrezajo ciljem splošnega interesa, ki jih priznava Unija, ali če so potrebne zaradi zaščite pravic in svoboščin drugih (člen 52(1) Listine).

| (4) | V skladu s členom 52(3) Listine in Pojasnili k Listini bi moral člen 11 Listine imeti enako vsebino in obseg kot člen 10 Evropske konvencije o človekovih pravicah o svobodi izražanja in obveščanja, kot ga razlaga Evropsko sodišče za človekove pravice. Člen 10 Evropske konvencije o človekovih pravicah varuje svobodo izražanja in obveščanja. Na področju uporabe Evropske konvencije o človekovih pravicah mora biti vsaka omejitev določena z zakonom, potrebna v demokratični družbi in sprejeta za doseganje legitimnih ciljev iz člena 10(2) Evropske konvencije o človekovih pravicah. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 52(3) Listine in Pojasnili k Listini bi moral člen 11 Listine imeti enako vsebino in obseg kot člen 10 Evropske konvencije o človekovih pravicah o svobodi izražanja in obveščanja, kot ga razlaga Evropsko sodišče za človekove pravice. Člen 10 Evropske konvencije o človekovih pravicah varuje svobodo izražanja in obveščanja. Na področju uporabe Evropske konvencije o človekovih pravicah mora biti vsaka omejitev določena z zakonom, potrebna v demokratični družbi in sprejeta za doseganje legitimnih ciljev iz člena 10(2) Evropske konvencije o človekovih pravicah.

| (5) | Evropska konvencija o človekovih pravicah državam pogodbenicam nalaga tudi pozitivno obveznost, da varujejo svobodo in pluralnost medijev ter ustvarijo ugodno okolje za sodelovanje v javnih razpravah (1). Sodna praksa Evropskega sodišča za človekove pravice nadalje opredeljuje, da je svoboda izražanja eden od bistvenih temeljev demokratične družbe in ne velja le za informacije ali ideje, ki so sprejete z odobravanjem ali se štejejo za neškodljive ali nepomembne, temveč tudi za tiste, ki žalijo, šokirajo ali vznemirjajo državo ali katero koli skupino prebivalstva (2). Nadalje je pojasnilo, da „morajo biti v demokratični družbi tudi majhne in neformalne aktivistične skupine zmožne uspešno opravljati svoje dejavnosti“ in da „obstaja močan javni interes, da se takim skupinam in posameznikom, ki so zunaj običajne javnosti, omogoči, da prispevajo k javni razpravi z razširjanjem informacij in idej o zadevah v splošnem javnem interesu“ (3). |
| --- | --- |

(5)

Evropska konvencija o človekovih pravicah državam pogodbenicam nalaga tudi pozitivno obveznost, da varujejo svobodo in pluralnost medijev ter ustvarijo ugodno okolje za sodelovanje v javnih razpravah (1). Sodna praksa Evropskega sodišča za človekove pravice nadalje opredeljuje, da je svoboda izražanja eden od bistvenih temeljev demokratične družbe in ne velja le za informacije ali ideje, ki so sprejete z odobravanjem ali se štejejo za neškodljive ali nepomembne, temveč tudi za tiste, ki žalijo, šokirajo ali vznemirjajo državo ali katero koli skupino prebivalstva (2). Nadalje je pojasnilo, da „morajo biti v demokratični družbi tudi majhne in neformalne aktivistične skupine zmožne uspešno opravljati svoje dejavnosti“ in da „obstaja močan javni interes, da se takim skupinam in posameznikom, ki so zunaj običajne javnosti, omogoči, da prispevajo k javni razpravi z razširjanjem informacij in idej o zadevah v splošnem javnem interesu“ (3).

| (6) | Novinarji imajo pomembno vlogo pri spodbujanju javne razprave ter posredovanju in sprejemanju informacij, mnenj in idej (4). Bistveno je, da imajo na voljo dovolj prostora, da prispevajo k odprti, svobodni in pošteni razpravi ter da se borijo proti dezinformacijam in drugim manipulativnim vmešavanjem, tudi s strani akterjev iz tretjih držav. Novinarji bi morali imeti možnost uspešno opravljati svojo dejavnost, da bi se državljanom v evropskih demokracijah zagotovil dostop do različnih mnenj. |
| --- | --- |

(6)

Novinarji imajo pomembno vlogo pri spodbujanju javne razprave ter posredovanju in sprejemanju informacij, mnenj in idej (4). Bistveno je, da imajo na voljo dovolj prostora, da prispevajo k odprti, svobodni in pošteni razpravi ter da se borijo proti dezinformacijam in drugim manipulativnim vmešavanjem, tudi s strani akterjev iz tretjih držav. Novinarji bi morali imeti možnost uspešno opravljati svojo dejavnost, da bi se državljanom v evropskih demokracijah zagotovil dostop do različnih mnenj.

| (7) | V evropskih demokracijah imajo pomembno vlogo tudi zagovorniki človekovih pravic, zlasti pri zagotavljanju spoštovanja temeljnih pravic, demokratičnih vrednot, socialne vključenosti, varstva okolja in pravne države. Morali bi imeti možnost, da brez bojazni pred ustrahovanjem dejavno sodelujejo v javnem življenju ter izrazijo svoje mnenje tako o političnih zadevah kot v postopkih odločanja. Zagovorniki človekovih pravic so posamezniki ali organizacije, ki se ukvarjajo z varstvom temeljnih in različnih drugih pravic, vključno z okoljskimi in podnebnimi pravicami, pravicami žensk, pravicami LGBTIQ, pravicami ljudi z manjšinskim rasnim ali etničnim poreklom, pravicami delavcev ali verskimi svoboščinami. |
| --- | --- |

(7)

V evropskih demokracijah imajo pomembno vlogo tudi zagovorniki človekovih pravic, zlasti pri zagotavljanju spoštovanja temeljnih pravic, demokratičnih vrednot, socialne vključenosti, varstva okolja in pravne države. Morali bi imeti možnost, da brez bojazni pred ustrahovanjem dejavno sodelujejo v javnem življenju ter izrazijo svoje mnenje tako o političnih zadevah kot v postopkih odločanja. Zagovorniki človekovih pravic so posamezniki ali organizacije, ki se ukvarjajo z varstvom temeljnih in različnih drugih pravic, vključno z okoljskimi in podnebnimi pravicami, pravicami žensk, pravicami LGBTIQ, pravicami ljudi z manjšinskim rasnim ali etničnim poreklom, pravicami delavcev ali verskimi svoboščinami.

| (8) | Za zdravo in uspešno demokracijo mora biti ljudem omogočeno dejavno sodelovanje v javnih razpravah. Da bi zagotovili pomenljivo udeležbo, bi morali imeti ljudje dostop do zanesljivih informacij, ki jim omogočajo oblikovanje lastnega mnenja in uporabo lastne presoje v javnem prostoru, v katerem se lahko svobodno izražajo različna stališča. |
| --- | --- |

(8)

Za zdravo in uspešno demokracijo mora biti ljudem omogočeno dejavno sodelovanje v javnih razpravah. Da bi zagotovili pomenljivo udeležbo, bi morali imeti ljudje dostop do zanesljivih informacij, ki jim omogočajo oblikovanje lastnega mnenja in uporabo lastne presoje v javnem prostoru, v katerem se lahko svobodno izražajo različna stališča.

| (9) | Za spodbujanje tega okolja je pomembno, da se novinarji in zagovorniki človekovih pravic zaščitijo pred očitno neutemeljenimi in zlorabljenimi sodnimi postopki zoper udeležbo javnosti (splošno znanimi kot strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti (strategic lawsuit against public participation – SLAPP)). Pri teh sodnih postopkih gre za bodisi očitno neutemeljene bodisi v celoti ali delno neutemeljene postopke, ki vsebujejo elemente zlorabe, zaradi česar se upravičeno domneva, da je glavni namen sodnega postopka preprečiti, omejiti ali kaznovati udeležbo javnosti. Za take zlorabe so značilni nesorazmerna, pretirana ali nerazumna narava zahtevka ali njegovega dela, obstoj več zahtevkov, ki jih tožeča stranka uveljavlja v zvezi s podobnimi zadevami, ali ustrahovanje, nadlegovanje ali grožnje tožnika ali njihovih zastopnikov pred začetkom očitno neutemeljenega sodnega postopka ali sodnega postopka, ki pomeni zlorabo. Ti postopki pomenijo zlorabo sodnih postopkov in nepotrebno obremenjujejo sodišča, saj njihov cilj ni dostop do sodnega varstva, temveč nadlegovanje in utišanje toženih strank. Dolgotrajni postopki obremenjujejo nacionalne sodne sisteme. |
| --- | --- |

(9)

Za spodbujanje tega okolja je pomembno, da se novinarji in zagovorniki človekovih pravic zaščitijo pred očitno neutemeljenimi in zlorabljenimi sodnimi postopki zoper udeležbo javnosti (splošno znanimi kot strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti (strategic lawsuit against public participation – SLAPP)). Pri teh sodnih postopkih gre za bodisi očitno neutemeljene bodisi v celoti ali delno neutemeljene postopke, ki vsebujejo elemente zlorabe, zaradi česar se upravičeno domneva, da je glavni namen sodnega postopka preprečiti, omejiti ali kaznovati udeležbo javnosti. Za take zlorabe so značilni nesorazmerna, pretirana ali nerazumna narava zahtevka ali njegovega dela, obstoj več zahtevkov, ki jih tožeča stranka uveljavlja v zvezi s podobnimi zadevami, ali ustrahovanje, nadlegovanje ali grožnje tožnika ali njihovih zastopnikov pred začetkom očitno neutemeljenega sodnega postopka ali sodnega postopka, ki pomeni zlorabo. Ti postopki pomenijo zlorabo sodnih postopkov in nepotrebno obremenjujejo sodišča, saj njihov cilj ni dostop do sodnega varstva, temveč nadlegovanje in utišanje toženih strank. Dolgotrajni postopki obremenjujejo nacionalne sodne sisteme.

| (10) | Strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti se lahko pojavljajo v obliki široke palete pravnih zlorab, zlasti v civilnih ali kazenskih zadevah, pa tudi v upravnopravnih zadevah, in lahko temeljijo na navedbah različnih razlogov. |
| --- | --- |

(10)

Strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti se lahko pojavljajo v obliki široke palete pravnih zlorab, zlasti v civilnih ali kazenskih zadevah, pa tudi v upravnopravnih zadevah, in lahko temeljijo na navedbah različnih razlogov.

| (11) | Take sodne postopke pogosto začnejo vplivni posamezniki ali subjekti (na primer lobistične skupine, korporacije in državni organi) z namenom utišati javno razpravo. Pogosto je pri tem prisotno neravnovesje moči med strankami, pri čemer ima tožeča stranka močnejši položaj kot tožena, na primer s finančnega ali političnega vidika. Čeprav tako neravnovesje moči pri očitno neutemeljenih ali zlorabljenih sodnih postopkih ni nepogrešljivo, pa se ob njegovi prisotnosti znatno povečajo škodljivi in zastraševalni učinki sodnih postopkov za onemogočanje udeležbe javnosti. |
| --- | --- |

(11)

Take sodne postopke pogosto začnejo vplivni posamezniki ali subjekti (na primer lobistične skupine, korporacije in državni organi) z namenom utišati javno razpravo. Pogosto je pri tem prisotno neravnovesje moči med strankami, pri čemer ima tožeča stranka močnejši položaj kot tožena, na primer s finančnega ali političnega vidika. Čeprav tako neravnovesje moči pri očitno neutemeljenih ali zlorabljenih sodnih postopkih ni nepogrešljivo, pa se ob njegovi prisotnosti znatno povečajo škodljivi in zastraševalni učinki sodnih postopkov za onemogočanje udeležbe javnosti.

| (12) | Strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti lahko zlasti negativno vplivajo na verodostojnost in ugled novinarjev in zagovornikov človekovih pravic ter izčrpajo njihove finančne in druge vire. Lahko imajo negativne psihološke posledice za osebe, zoper katere se vlagajo, in njihove družinske člane. Strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti ogrožajo zmožnost novinarjev in zagovornikov človekovih pravic za opravljanje dejavnosti. Take tožbe lahko odložijo ali popolnoma preprečijo objavo informacij o zadevah v javnem interesu. Obstoj takih postopkov ima lahko širše odvračilni učinek zlasti na delo novinarjev in zagovornikov človekovih pravic, saj prispeva k samocenzuri v pričakovanju morebitnih prihodnjih sodnih postopkov, kar vodi v osiromašenje javne razprave v škodo družbe kot celote. Trajanje postopkov, finančni pritisk in grožnja s kazenskimi sankcijami so močna orodja za ustrahovanje in utišanje kritičnih glasov. |
| --- | --- |

(12)

Strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti lahko zlasti negativno vplivajo na verodostojnost in ugled novinarjev in zagovornikov človekovih pravic ter izčrpajo njihove finančne in druge vire. Lahko imajo negativne psihološke posledice za osebe, zoper katere se vlagajo, in njihove družinske člane. Strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti ogrožajo zmožnost novinarjev in zagovornikov človekovih pravic za opravljanje dejavnosti. Take tožbe lahko odložijo ali popolnoma preprečijo objavo informacij o zadevah v javnem interesu. Obstoj takih postopkov ima lahko širše odvračilni učinek zlasti na delo novinarjev in zagovornikov človekovih pravic, saj prispeva k samocenzuri v pričakovanju morebitnih prihodnjih sodnih postopkov, kar vodi v osiromašenje javne razprave v škodo družbe kot celote. Trajanje postopkov, finančni pritisk in grožnja s kazenskimi sankcijami so močna orodja za ustrahovanje in utišanje kritičnih glasov.

| (13) | Osebe, zoper katere se vlagajo strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti, se pogosto soočajo z več sodnimi postopki hkrati, v več jurisdikcijah. Sodni postopki, ki se začnejo v jurisdikciji ene države članice zoper osebo s stalnim prebivališčem v drugi državi članici, so za toženo stranko običajno bolj zapleteni in dražji. Tožeče stranke lahko pri strateških tožbah za onemogočanje udeležbe javnosti uporabijo tudi procesna orodja za podaljšanje trajanja postopkov in zvišanje pravdnih stroškov ter začnejo postopke v jurisdikciji, za katero menijo, da bo za njihovo zadevo ugodna, ne pa pri sodišču, ki je najprimernejše za obravnavo zahtevka. |
| --- | --- |

(13)

Osebe, zoper katere se vlagajo strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti, se pogosto soočajo z več sodnimi postopki hkrati, v več jurisdikcijah. Sodni postopki, ki se začnejo v jurisdikciji ene države članice zoper osebo s stalnim prebivališčem v drugi državi članici, so za toženo stranko običajno bolj zapleteni in dražji. Tožeče stranke lahko pri strateških tožbah za onemogočanje udeležbe javnosti uporabijo tudi procesna orodja za podaljšanje trajanja postopkov in zvišanje pravdnih stroškov ter začnejo postopke v jurisdikciji, za katero menijo, da bo za njihovo zadevo ugodna, ne pa pri sodišču, ki je najprimernejše za obravnavo zahtevka.

| (14) | V Evropski uniji je čedalje več strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti. Nedavne študije (5) kažejo, da se taki postopki v državah članicah vse pogosteje uporabljajo. |
| --- | --- |

(14)

V Evropski uniji je čedalje več strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti. Nedavne študije (5) kažejo, da se taki postopki v državah članicah vse pogosteje uporabljajo.

| (15) | Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 25. novembra 2020 (6) obsodil uporabo strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti, namenjeno utišanju ali ustrahovanju preiskovalnih novinarjev in medijskih hiš ter ustvarjanju ozračja strahu glede njihovega poročanja o nekaterih temah, ter pozval Komisijo, naj predstavi predlog za njihovo preprečevanje. Evropski parlament je svoji resoluciji (7) z dne 11. novembra 2021 z naslovom Krepitev demokracije ter svobode in pluralnosti medijev v EU: zloraba civilnopravnih in kazenskopravnih ukrepov za utišanje novinarjev, nevladnih organizacij in civilne družbe ponovno poudaril razširjenost tega pojava in potrebo po učinkovitih zaščitnih ukrepih za njegove žrtve po vsej Uniji. |
| --- | --- |

(15)

Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 25. novembra 2020 (6) obsodil uporabo strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti, namenjeno utišanju ali ustrahovanju preiskovalnih novinarjev in medijskih hiš ter ustvarjanju ozračja strahu glede njihovega poročanja o nekaterih temah, ter pozval Komisijo, naj predstavi predlog za njihovo preprečevanje. Evropski parlament je svoji resoluciji (7) z dne 11. novembra 2021 z naslovom Krepitev demokracije ter svobode in pluralnosti medijev v EU: zloraba civilnopravnih in kazenskopravnih ukrepov za utišanje novinarjev, nevladnih organizacij in civilne družbe ponovno poudaril razširjenost tega pojava in potrebo po učinkovitih zaščitnih ukrepih za njegove žrtve po vsej Uniji.

| (16) | Platforma Sveta Evrope za spodbujanje zaščite novinarstva in varnosti novinarjev (8) poroča tudi o vse večjem številu opozoril o resnih grožnjah za varnost novinarjev in svobodo medijev v Evropi, tudi o več primerih sodnega ustrahovanja. V letnem poročilu za leto 2021, ki so ga partnerska združenja predložila platformi Sveta Evrope za spodbujanje zaščite novinarstva in varnosti novinarjev, je poudarjeno, da je bilo v letu 2020 znatno več opozoril v zvezi s strateškimi tožbami za onemogočanje udeležbe javnosti v primerjavi z letom prej, in sicer tako z vidika števila opozoril kot tudi števila jurisdikcij zadevnih držav članic Sveta Evrope (9). Svet Evrope je v svojem priporočilu o zaščiti novinarstva ter varnosti novinarjev in drugih medijskih akterjev (10) z dne 13. aprila 2016 svojim državam članicam priporočil, naj sprejmejo potrebne zakonodajne in/ali druge ukrepe za preprečevanje neresne, nadležne ali zlonamerne uporabe prava in pravnih postopkov za ustrahovanje in utišanje novinarjev ter drugih medijskih akterjev. |
| --- | --- |

(16)

Platforma Sveta Evrope za spodbujanje zaščite novinarstva in varnosti novinarjev (8) poroča tudi o vse večjem številu opozoril o resnih grožnjah za varnost novinarjev in svobodo medijev v Evropi, tudi o več primerih sodnega ustrahovanja. V letnem poročilu za leto 2021, ki so ga partnerska združenja predložila platformi Sveta Evrope za spodbujanje zaščite novinarstva in varnosti novinarjev, je poudarjeno, da je bilo v letu 2020 znatno več opozoril v zvezi s strateškimi tožbami za onemogočanje udeležbe javnosti v primerjavi z letom prej, in sicer tako z vidika števila opozoril kot tudi števila jurisdikcij zadevnih držav članic Sveta Evrope (9). Svet Evrope je v svojem priporočilu o zaščiti novinarstva ter varnosti novinarjev in drugih medijskih akterjev (10) z dne 13. aprila 2016 svojim državam članicam priporočil, naj sprejmejo potrebne zakonodajne in/ali druge ukrepe za preprečevanje neresne, nadležne ali zlonamerne uporabe prava in pravnih postopkov za ustrahovanje in utišanje novinarjev ter drugih medijskih akterjev.

| (17) | V poročilih Komisije o stanju pravne države za leti 2020 (11) in 2021 (12) je poudarjeno, da se novinarji in drugi, ki so vključeni v zaščito javnega interesa, v številnih državah članicah v zvezi s svojimi objavami in delom vse pogosteje soočajo z grožnjami in napadi v različnih oblikah, ki vključujejo tudi vlaganje strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti. |
| --- | --- |

(17)

V poročilih Komisije o stanju pravne države za leti 2020 (11) in 2021 (12) je poudarjeno, da se novinarji in drugi, ki so vključeni v zaščito javnega interesa, v številnih državah članicah v zvezi s svojimi objavami in delom vse pogosteje soočajo z grožnjami in napadi v različnih oblikah, ki vključujejo tudi vlaganje strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti.

| (18) | Jasen primer uporabe strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti v Uniji je novinarka Daphne Caruana Galizia, ki je bila v času, ko je bila umorjena, izpostavljena več kot 40 civilnim in kazenskim sodnim postopkom zaradi žalitve časti in dobrega imena ter obrekovanja v povezavi z njenim preiskovalnim delom. |
| --- | --- |

(18)

Jasen primer uporabe strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti v Uniji je novinarka Daphne Caruana Galizia, ki je bila v času, ko je bila umorjena, izpostavljena več kot 40 civilnim in kazenskim sodnim postopkom zaradi žalitve časti in dobrega imena ter obrekovanja v povezavi z njenim preiskovalnim delom.

| (19) | Akcijski načrt za evropsko demokracijo (13), ki ga je Komisija predstavila 3. decembra 2020, poudarja temeljno vlogo svobodnih in pluralističnih medijev v demokracijah ter pomen civilne družbe. Med drugim poudarja pomembno vlogo neodvisnih in pluralističnih medijev pri omogočanju državljanom, da sprejemajo informirane odločitve, pa tudi v boju proti manipulaciji z informacijami in vmešavanju v informacijski prostor, tudi z dezinformacijami. V tem okviru je Komisija že sprejela Priporočilo Komisije (EU) 2021/1534 o zagotavljanju zaščite, varnosti in opolnomočenja novinarjev in drugih medijskih delavcev v Evropski uniji (14). Namen navedenega priporočila je zagotoviti varnejše delovne pogoje za vse medijske delavce ter jim omogočiti, da svoje delo opravljajo brez strahu in ustrahovanja – tako na spletu kot sicer. Glede na vse večjo grožnjo, ki jo svobodi medijev in udeležbi javnosti predstavljajo strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti, bi morala Unija razviti skladen in učinkovit pristop k boju proti takim postopkom. To priporočilo dopolnjuje Priporočilo (EU) 2021/1534, pri čemer zagotavlja posebna priporočila glede strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti. Poleg zaščite novinarjev in drugih medijskih delavcev zajema tudi zagovornike človekovih pravic. To priporočilo bi moralo obravnavati posebno grožnjo, ki jo predstavljajo strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti, in s tem podpirati pravilno delovanje sistema zavor in ravnovesij v zdravi demokraciji. Državam članicam bi moralo zagotoviti smernice za sprejetje učinkovitih, ustreznih in sorazmernih ukrepov za obravnavo takih postopkov ter v zvezi s tem zlasti zaščito novinarjev in zagovornikov človekovih pravic. Priporočeni ukrepi bi morali zajemati ozaveščanje in razvijanje strokovnega znanja, zlasti med pravnimi strokovnjaki in osebami, zoper katere se vlagajo strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti, da se slednjim nudi podpora in podpre okrepljeno spremljanje. |
| --- | --- |

(19)

Akcijski načrt za evropsko demokracijo (13), ki ga je Komisija predstavila 3. decembra 2020, poudarja temeljno vlogo svobodnih in pluralističnih medijev v demokracijah ter pomen civilne družbe. Med drugim poudarja pomembno vlogo neodvisnih in pluralističnih medijev pri omogočanju državljanom, da sprejemajo informirane odločitve, pa tudi v boju proti manipulaciji z informacijami in vmešavanju v informacijski prostor, tudi z dezinformacijami. V tem okviru je Komisija že sprejela Priporočilo Komisije (EU) 2021/1534 o zagotavljanju zaščite, varnosti in opolnomočenja novinarjev in drugih medijskih delavcev v Evropski uniji (14). Namen navedenega priporočila je zagotoviti varnejše delovne pogoje za vse medijske delavce ter jim omogočiti, da svoje delo opravljajo brez strahu in ustrahovanja – tako na spletu kot sicer. Glede na vse večjo grožnjo, ki jo svobodi medijev in udeležbi javnosti predstavljajo strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti, bi morala Unija razviti skladen in učinkovit pristop k boju proti takim postopkom. To priporočilo dopolnjuje Priporočilo (EU) 2021/1534, pri čemer zagotavlja posebna priporočila glede strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti. Poleg zaščite novinarjev in drugih medijskih delavcev zajema tudi zagovornike človekovih pravic. To priporočilo bi moralo obravnavati posebno grožnjo, ki jo predstavljajo strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti, in s tem podpirati pravilno delovanje sistema zavor in ravnovesij v zdravi demokraciji. Državam članicam bi moralo zagotoviti smernice za sprejetje učinkovitih, ustreznih in sorazmernih ukrepov za obravnavo takih postopkov ter v zvezi s tem zlasti zaščito novinarjev in zagovornikov človekovih pravic. Priporočeni ukrepi bi morali zajemati ozaveščanje in razvijanje strokovnega znanja, zlasti med pravnimi strokovnjaki in osebami, zoper katere se vlagajo strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti, da se slednjim nudi podpora in podpre okrepljeno spremljanje.

| (20) | Da bi zagotovili učinkovito zaščito pred strateškimi tožbami za onemogočanje udeležbe javnosti in preprečili zakoreninjenje tega pojava v Uniji, bi morale države članice zagotoviti, da so v njihovih pravnih okvirih, ki urejajo civilne, kazenske, gospodarske in upravne postopke, na voljo potrebni zaščitni ukrepi za obravnavo takih sodnih postopkov ob polnem spoštovanju demokratičnih vrednot in temeljnih pravic, vključno s pravico do poštenega sojenja in pravico do svobode izražanja. Za zagotovitev dosledne in učinkovite zaščite pred strateškimi tožbami za onemogočanje udeležbe javnosti bi si morale države članice prizadevati zagotoviti, da je na voljo zgodnja zavrnitev. Prav tako bi si morale prizadevati za zagotovitev drugih pravnih sredstev zoper zlorabo sodnih postopkov, in sicer za naložitev plačila stroškov, kar pomeni, da se lahko tožniku, ki je vložil strateško tožbo za onemogočanje udeležbe javnosti, naloži plačilo vseh stroškov postopka, za naložitev odškodnine vsem fizičnim ali pravnim osebam, ki so utrpele škodo zaradi strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti, ter za možnost, da se stranki, ki je vložila strateško tožbo za onemogočanje udeležbe javnosti, naloži učinkovita, sorazmerna in odvračilna kazen. Glavni cilj tega, da se sodiščem omogoči naložitev kazni, je odvrniti morebitne tožnike od vlaganja strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti. Take kazni bi morale biti sorazmerne z ugotovljenimi elementi zlorabe. Sodišča bi lahko pri določanju višine kazni upoštevala, kako verjetno lahko strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti, tudi glede na naravo zahtevka, dosežejo škodljiv ali zastraševalni učinek, ali je tožeča stranka sprožila več ali usklajene postopke v podobnih zadevah ter ali obstajajo poskusi ustrahovanja, nadlegovanja ali groženj toženi stranki. |
| --- | --- |

(20)

Da bi zagotovili učinkovito zaščito pred strateškimi tožbami za onemogočanje udeležbe javnosti in preprečili zakoreninjenje tega pojava v Uniji, bi morale države članice zagotoviti, da so v njihovih pravnih okvirih, ki urejajo civilne, kazenske, gospodarske in upravne postopke, na voljo potrebni zaščitni ukrepi za obravnavo takih sodnih postopkov ob polnem spoštovanju demokratičnih vrednot in temeljnih pravic, vključno s pravico do poštenega sojenja in pravico do svobode izražanja. Za zagotovitev dosledne in učinkovite zaščite pred strateškimi tožbami za onemogočanje udeležbe javnosti bi si morale države članice prizadevati zagotoviti, da je na voljo zgodnja zavrnitev. Prav tako bi si morale prizadevati za zagotovitev drugih pravnih sredstev zoper zlorabo sodnih postopkov, in sicer za naložitev plačila stroškov, kar pomeni, da se lahko tožniku, ki je vložil strateško tožbo za onemogočanje udeležbe javnosti, naloži plačilo vseh stroškov postopka, za naložitev odškodnine vsem fizičnim ali pravnim osebam, ki so utrpele škodo zaradi strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti, ter za možnost, da se stranki, ki je vložila strateško tožbo za onemogočanje udeležbe javnosti, naloži učinkovita, sorazmerna in odvračilna kazen. Glavni cilj tega, da se sodiščem omogoči naložitev kazni, je odvrniti morebitne tožnike od vlaganja strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti. Take kazni bi morale biti sorazmerne z ugotovljenimi elementi zlorabe. Sodišča bi lahko pri določanju višine kazni upoštevala, kako verjetno lahko strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti, tudi glede na naravo zahtevka, dosežejo škodljiv ali zastraševalni učinek, ali je tožeča stranka sprožila več ali usklajene postopke v podobnih zadevah ter ali obstajajo poskusi ustrahovanja, nadlegovanja ali groženj toženi stranki.

| (21) | Države članice bi si morale prizadevati, da v svoje nacionalne zakonodaje za domače zadeve vključijo podobne zaščitne ukrepe, kot so tisti iz instrumentov Unije, katerih namen je obravnavati strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti v civilnih zadevah s čezmejnimi posledicami. S tem bi se zagotovila dosledna in učinkovita zaščita pred takimi sodnimi postopki ter prispevalo k preprečevanju razraščanja tega pojava v Uniji. |
| --- | --- |

(21)

Države članice bi si morale prizadevati, da v svoje nacionalne zakonodaje za domače zadeve vključijo podobne zaščitne ukrepe, kot so tisti iz instrumentov Unije, katerih namen je obravnavati strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti v civilnih zadevah s čezmejnimi posledicami. S tem bi se zagotovila dosledna in učinkovita zaščita pred takimi sodnimi postopki ter prispevalo k preprečevanju razraščanja tega pojava v Uniji.

| (22) | Države članice bi morale posebej pregledati svoje pravne okvire glede obrekovanja, da bi zagotovile, da tožniki v okviru strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti proti novinarjem ali zagovornikom človekovih pravic ne morejo nezakonito uporabljati obstoječih konceptov in opredelitev. |
| --- | --- |

(22)

Države članice bi morale posebej pregledati svoje pravne okvire glede obrekovanja, da bi zagotovile, da tožniki v okviru strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti proti novinarjem ali zagovornikom človekovih pravic ne morejo nezakonito uporabljati obstoječih konceptov in opredelitev.

| (23) | Da bi preprečili zastraševalni učinek na javno razpravo, bi morale države članice zagotoviti, da kazni za obrekovanje niso pretirane in nesorazmerne. Posebno pozornost bi morale nameniti smernicam in priporočilom Sveta Evrope (15), ki obravnavajo pravni okvir za obrekovanje, zlasti na področju kazenskega prava. V zvezi s tem se države članice spodbuja, da iz svojega pravnega okvira odstranijo zaporne kazni za obrekovanje. Parlamentarna skupščina Sveta Evrope je v svoji resoluciji št. 1577 (2007) (16) države članice, ki za obrekovanje še vedno določajo zaporne kazni, pa čeprav te dejansko niso izrečene, pozvala, naj jih nemudoma odpravijo. Države članice se tudi spodbuja, da pri obravnavanju primerov obrekovanja dajejo prednost uporabi upravnega ali civilnega prava, če imajo take določbe manjši kaznovalni učinek od določb kazenskega prava (17). |
| --- | --- |

(23)

Da bi preprečili zastraševalni učinek na javno razpravo, bi morale države članice zagotoviti, da kazni za obrekovanje niso pretirane in nesorazmerne. Posebno pozornost bi morale nameniti smernicam in priporočilom Sveta Evrope (15), ki obravnavajo pravni okvir za obrekovanje, zlasti na področju kazenskega prava. V zvezi s tem se države članice spodbuja, da iz svojega pravnega okvira odstranijo zaporne kazni za obrekovanje. Parlamentarna skupščina Sveta Evrope je v svoji resoluciji št. 1577 (2007) (16) države članice, ki za obrekovanje še vedno določajo zaporne kazni, pa čeprav te dejansko niso izrečene, pozvala, naj jih nemudoma odpravijo. Države članice se tudi spodbuja, da pri obravnavanju primerov obrekovanja dajejo prednost uporabi upravnega ali civilnega prava, če imajo take določbe manjši kaznovalni učinek od določb kazenskega prava (17).

| (24) | Kazenskopravno bi bilo treba primere obrekovanja obravnavati le kot zadnjo možnost, namesto tega pa bi bilo treba v skladu s smernicami mednarodnih organizacij dati prednost odzivanju z uporabo upravnega ali civilnega prava. Odbor Združenih narodov za človekove pravice (18) in Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi (19) sta priporočila odpravo obrekovanja iz kazenskopravnih predpisov. Podobno je pridržke v zvezi s tem izrazil tudi Svet Evrope (20). |
| --- | --- |

(24)

Kazenskopravno bi bilo treba primere obrekovanja obravnavati le kot zadnjo možnost, namesto tega pa bi bilo treba v skladu s smernicami mednarodnih organizacij dati prednost odzivanju z uporabo upravnega ali civilnega prava. Odbor Združenih narodov za človekove pravice (18) in Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi (19) sta priporočila odpravo obrekovanja iz kazenskopravnih predpisov. Podobno je pridržke v zvezi s tem izrazil tudi Svet Evrope (20).

| (25) | Pravica do varstva osebnih podatkov je podrobneje določena v Uredbi (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (21). Pravica do varstva osebnih podatkov ni absolutna pravica. Člen 85 Splošne uredbe o varstvu podatkov določa, da države članice z zakonom usklajujejo pravico do varstva osebnih podatkov s pravico do svobode izražanja in obveščanja, vključno z obdelavo v novinarske namene ali zaradi akademskega, umetniškega ali književnega izražanja. |
| --- | --- |

(25)

Pravica do varstva osebnih podatkov je podrobneje določena v Uredbi (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (21). Pravica do varstva osebnih podatkov ni absolutna pravica. Člen 85 Splošne uredbe o varstvu podatkov določa, da države članice z zakonom usklajujejo pravico do varstva osebnih podatkov s pravico do svobode izražanja in obveščanja, vključno z obdelavo v novinarske namene ali zaradi akademskega, umetniškega ali književnega izražanja.

| (26) | Države članice bi morale samoregulativne organe in združenja pravnih delavcev spodbujati, da svoje deontološke standarde, vključno s kodeksi ravnanja, po potrebi uskladijo s tem priporočilom. Države članice bi morale po potrebi zagotoviti tudi, da deontološki standardi, katerih namen je pravne delavce odvrniti od ravnanj, ki bi lahko pomenila zlorabo postopka ali zlorabo njihovih drugih poklicnih odgovornosti v zvezi z integriteto sodnega postopka, ali jim taka ravnanja prepovedati, ter temu ustrezne disciplinske sankcije zajemajo strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti. To bi morale spremljati ustrezne dejavnosti ozaveščanja in usposabljanja, da bi izboljšali poznavanje in učinkovitost obstoječih deontoloških standardov, ki so upoštevni za strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti. |
| --- | --- |

(26)

Države članice bi morale samoregulativne organe in združenja pravnih delavcev spodbujati, da svoje deontološke standarde, vključno s kodeksi ravnanja, po potrebi uskladijo s tem priporočilom. Države članice bi morale po potrebi zagotoviti tudi, da deontološki standardi, katerih namen je pravne delavce odvrniti od ravnanj, ki bi lahko pomenila zlorabo postopka ali zlorabo njihovih drugih poklicnih odgovornosti v zvezi z integriteto sodnega postopka, ali jim taka ravnanja prepovedati, ter temu ustrezne disciplinske sankcije zajemajo strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti. To bi morale spremljati ustrezne dejavnosti ozaveščanja in usposabljanja, da bi izboljšali poznavanje in učinkovitost obstoječih deontoloških standardov, ki so upoštevni za strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti.

| (27) | Pravni delavci so ključni akterji v strateških tožbah za onemogočanje udeležbe javnosti, in sicer tako pri zastopanju strank v postopku kot pri pregonu posameznikov ali razsojanju v sporih. Zato je ključno, da imajo za to potrebno znanje in spretnosti. Države članice bi morale te pravne delavce podpirati in jim ponuditi priložnosti za usposabljanje. Usposabljanje bi lahko bistveno prispevalo h krepitvi njihovega znanja in zmožnosti za odkrivanje strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti, tudi tistih z elementi tretjih držav, in za ustrezen odziv nanje. Tako usposabljanje bi moralo biti namenjeno sodnikom in sodnemu osebju na vseh ravneh sodišč, vključno s sodniki, tožilci, osebjem sodišč in tožilstev, pa tudi vsem drugim pravosodnim delavcem, ki so povezani s sodstvom ali kako drugače sodelujejo pri izvajanju sodne oblasti, ne glede na opredelitev v nacionalnem pravu, pravni status ali notranjo organizacijo, na regionalni in lokalni ravni, kjer se lahko na prvi stopnji pojavijo strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti. Tako usposabljanje bi moralo vključevati tudi druge pravne delavce, kot so odvetniki. Razvoj lokalnih zmogljivosti za usposabljanje lahko prispeva k dolgoročni trajnostnosti usposabljanja. |
| --- | --- |

(27)

Pravni delavci so ključni akterji v strateških tožbah za onemogočanje udeležbe javnosti, in sicer tako pri zastopanju strank v postopku kot pri pregonu posameznikov ali razsojanju v sporih. Zato je ključno, da imajo za to potrebno znanje in spretnosti. Države članice bi morale te pravne delavce podpirati in jim ponuditi priložnosti za usposabljanje. Usposabljanje bi lahko bistveno prispevalo h krepitvi njihovega znanja in zmožnosti za odkrivanje strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti, tudi tistih z elementi tretjih držav, in za ustrezen odziv nanje. Tako usposabljanje bi moralo biti namenjeno sodnikom in sodnemu osebju na vseh ravneh sodišč, vključno s sodniki, tožilci, osebjem sodišč in tožilstev, pa tudi vsem drugim pravosodnim delavcem, ki so povezani s sodstvom ali kako drugače sodelujejo pri izvajanju sodne oblasti, ne glede na opredelitev v nacionalnem pravu, pravni status ali notranjo organizacijo, na regionalni in lokalni ravni, kjer se lahko na prvi stopnji pojavijo strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti. Tako usposabljanje bi moralo vključevati tudi druge pravne delavce, kot so odvetniki. Razvoj lokalnih zmogljivosti za usposabljanje lahko prispeva k dolgoročni trajnostnosti usposabljanja.

| (28) | Razširitev takega usposabljanja na novinarje, člane tiskovnih svetov, medijske delavce in zagovornike človekovih pravic bi jim pomagala prepoznati, kdaj se soočajo s takimi sodnimi postopki, in jim zagotovila kritične pravne spretnosti za zmanjšanje tveganja izpostavljenosti strateškim tožbam za onemogočanje udeležbe javnosti, oziroma bi jim zagotovila znanje, potrebno za njegovo boljše obvladovanje. Omogočila bi jim lahko tudi zanesljivo poročanje o strateških tožbah za onemogočanje udeležbe javnosti. Pri usposabljanju novinarjev bi bilo treba upoštevati tudi etične standarde in smernice, ki jih določijo nacionalni tiskovni ali medijski sveti. Da bi prispevali k splošni krepitvi zmogljivosti in okrepili institucionalni odziv na strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti, bi tako usposabljanje lahko vključevalo tudi organe za varstvo podatkov, nacionalne institucije za človekove pravice, institucije varuha človekovih pravic in državne regulativne organe na področju medijev. |
| --- | --- |

(28)

Razširitev takega usposabljanja na novinarje, člane tiskovnih svetov, medijske delavce in zagovornike človekovih pravic bi jim pomagala prepoznati, kdaj se soočajo s takimi sodnimi postopki, in jim zagotovila kritične pravne spretnosti za zmanjšanje tveganja izpostavljenosti strateškim tožbam za onemogočanje udeležbe javnosti, oziroma bi jim zagotovila znanje, potrebno za njegovo boljše obvladovanje. Omogočila bi jim lahko tudi zanesljivo poročanje o strateških tožbah za onemogočanje udeležbe javnosti. Pri usposabljanju novinarjev bi bilo treba upoštevati tudi etične standarde in smernice, ki jih določijo nacionalni tiskovni ali medijski sveti. Da bi prispevali k splošni krepitvi zmogljivosti in okrepili institucionalni odziv na strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti, bi tako usposabljanje lahko vključevalo tudi organe za varstvo podatkov, nacionalne institucije za človekove pravice, institucije varuha človekovih pravic in državne regulativne organe na področju medijev.

| (29) | Ponudniki pravnega usposabljanja in združenja pravnih delavcev imajo zelo dobre možnosti, da zagotovijo usposabljanje o strateških tožbah za onemogočanje udeležbe javnosti ter opredelijo cilje takega usposabljanja in ocenijo najustreznejšo metodologijo zanj. Usposabljanje, ki ga pravni delavci izvajajo za druge pravne delavce, omogoča, da se vsi učijo kot skupina, bolje izmenjujejo izkušnje in spodbujajo medsebojno zaupanje. Spodbujati bi bilo treba izmenjavo ustreznih praks na evropski ravni, tudi ob podpori Komisije in v sodelovanju z Evropsko mrežo institucij za izobraževanje v pravosodju (EJTN). Sodelovanje delavcev v pravni stroki in njihovih strokovnih združenj, vse od priprave analiz potreb do ocene rezultatov, je bistvenega pomena za zagotavljanje učinkovitosti in trajnostnosti dejavnosti usposabljanja. |
| --- | --- |

(29)

Ponudniki pravnega usposabljanja in združenja pravnih delavcev imajo zelo dobre možnosti, da zagotovijo usposabljanje o strateških tožbah za onemogočanje udeležbe javnosti ter opredelijo cilje takega usposabljanja in ocenijo najustreznejšo metodologijo zanj. Usposabljanje, ki ga pravni delavci izvajajo za druge pravne delavce, omogoča, da se vsi učijo kot skupina, bolje izmenjujejo izkušnje in spodbujajo medsebojno zaupanje. Spodbujati bi bilo treba izmenjavo ustreznih praks na evropski ravni, tudi ob podpori Komisije in v sodelovanju z Evropsko mrežo institucij za izobraževanje v pravosodju (EJTN). Sodelovanje delavcev v pravni stroki in njihovih strokovnih združenj, vse od priprave analiz potreb do ocene rezultatov, je bistvenega pomena za zagotavljanje učinkovitosti in trajnostnosti dejavnosti usposabljanja.

| (30) | Usposabljanje bi moralo obravnavati svobodo izražanja in obveščanja ter druge temeljne pravice v skladu z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in nacionalnim pravom ter zajemati praktične smernice o tem, kako uporabljati ustrezno sodno prakso, omejitve temeljnih pravic in razmerja med njimi, tudi glede svobode izražanja, postopkovna jamstva ter druge ustrezne določbe nacionalnega prava. Ustrezno bi bilo treba upoštevati priročnik Sveta Evrope za delavce v pravni stroki o varstvu pravice do svobode izražanja na podlagi EKČP (22). |
| --- | --- |

(30)

Usposabljanje bi moralo obravnavati svobodo izražanja in obveščanja ter druge temeljne pravice v skladu z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in nacionalnim pravom ter zajemati praktične smernice o tem, kako uporabljati ustrezno sodno prakso, omejitve temeljnih pravic in razmerja med njimi, tudi glede svobode izražanja, postopkovna jamstva ter druge ustrezne določbe nacionalnega prava. Ustrezno bi bilo treba upoštevati priročnik Sveta Evrope za delavce v pravni stroki o varstvu pravice do svobode izražanja na podlagi EKČP (22).

| (31) | Usposabljanje bi moralo med drugim obravnavati varstvo osebnih podatkov, ki se lahko uporabijo za vložitev strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti. Obravnavati bi moralo tudi manipulacijo z informacijami in vmešavanje vanje, vključno z dezinformacijami. |
| --- | --- |

(31)

Usposabljanje bi moralo med drugim obravnavati varstvo osebnih podatkov, ki se lahko uporabijo za vložitev strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti. Obravnavati bi moralo tudi manipulacijo z informacijami in vmešavanje vanje, vključno z dezinformacijami.

| (32) | Usposabljanje bi moralo upoštevati nacionalni pravni okvir in okoliščine. Strukturirano in skladno združevanje tega s smernicami, ki jih je razvil Svet Evrope, pričevanji oseb, zoper katere so bile vložene strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti, ter dobrimi praksami iz drugih držav članic bi lahko prispevalo k uspešnim učnim ciljem pri usposabljanju o strateških tožbah za onemogočanje udeležbe javnosti. Usposabljanje se lahko uporabi tudi za spodbujanje izmenjave dobrih praks med državami članicami. |
| --- | --- |

(32)

Usposabljanje bi moralo upoštevati nacionalni pravni okvir in okoliščine. Strukturirano in skladno združevanje tega s smernicami, ki jih je razvil Svet Evrope, pričevanji oseb, zoper katere so bile vložene strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti, ter dobrimi praksami iz drugih držav članic bi lahko prispevalo k uspešnim učnim ciljem pri usposabljanju o strateških tožbah za onemogočanje udeležbe javnosti. Usposabljanje se lahko uporabi tudi za spodbujanje izmenjave dobrih praks med državami članicami.

| (33) | Da bi dosegli širše občinstvo in spodbudili podporo, bi bilo treba pri usposabljanju o strateških tožbah za onemogočanje udeležbe javnosti čim bolje izkoristiti nove tehnologije, vključno s spletnim usposabljanjem. Koristi takih dejavnosti usposabljanja bi dopolnjeval dostop do e-virov, posodobljenega gradiva in samostojnih učnih orodij o zadevni zakonodaji in smernicah. |
| --- | --- |

(33)

Da bi dosegli širše občinstvo in spodbudili podporo, bi bilo treba pri usposabljanju o strateških tožbah za onemogočanje udeležbe javnosti čim bolje izkoristiti nove tehnologije, vključno s spletnim usposabljanjem. Koristi takih dejavnosti usposabljanja bi dopolnjeval dostop do e-virov, posodobljenega gradiva in samostojnih učnih orodij o zadevni zakonodaji in smernicah.

| (34) | Da bi spodbudili sinergije s podobnimi pobudami za usposabljanje pravnih delavcev, bi lahko v usposabljanje o sorodnih temah, kot sta svoboda izražanja in pravna etika, vključili module usposabljanja o strateških tožbah za onemogočanje udeležbe javnosti. Spodbujati bi bilo treba uporabo obstoječega gradiva in praks usposabljanja, kot so tisti, ki se promovirajo na evropskem portalu e-pravosodja, v Unescovem globalnem naboru orodij za pravosodne akterje (23) in na spletnih tečajih s spletišča HELP (izobraževanje o človekovih pravicah za delavce v pravni stroki) Sveta Evrope (24). |
| --- | --- |

(34)

Da bi spodbudili sinergije s podobnimi pobudami za usposabljanje pravnih delavcev, bi lahko v usposabljanje o sorodnih temah, kot sta svoboda izražanja in pravna etika, vključili module usposabljanja o strateških tožbah za onemogočanje udeležbe javnosti. Spodbujati bi bilo treba uporabo obstoječega gradiva in praks usposabljanja, kot so tisti, ki se promovirajo na evropskem portalu e-pravosodja, v Unescovem globalnem naboru orodij za pravosodne akterje (23) in na spletnih tečajih s spletišča HELP (izobraževanje o človekovih pravicah za delavce v pravni stroki) Sveta Evrope (24).

| (35) | Z vključitvijo strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti v pravne in novinarske učne načrte bi se pravnim delavcem in novinarjem pomagalo pridobiti boljše znanje za prepoznavanje takih postopkov ter jim zagotovilo posebno znanje za ustrezno odzivanje, ob tem pa bi se podpiral razvoj strokovnega znanja in strokovnih kompetenc predavateljev. Tako znanje bi lahko visokošolske ustanove ponujale na dopolnilnih tečajih ali seminarjih v zadnjih letnikih študijskega programa, na primer študentom prava in novinarstva. |
| --- | --- |

(35)

Z vključitvijo strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti v pravne in novinarske učne načrte bi se pravnim delavcem in novinarjem pomagalo pridobiti boljše znanje za prepoznavanje takih postopkov ter jim zagotovilo posebno znanje za ustrezno odzivanje, ob tem pa bi se podpiral razvoj strokovnega znanja in strokovnih kompetenc predavateljev. Tako znanje bi lahko visokošolske ustanove ponujale na dopolnilnih tečajih ali seminarjih v zadnjih letnikih študijskega programa, na primer študentom prava in novinarstva.

| (36) | Države članice bi morale podpirati kampanje ozaveščanja o strateških tožbah za onemogočanje udeležbe javnosti, ki jih med drugim organizirajo nacionalni subjekti, vključno z nacionalnimi institucijami za človekove pravice in organizacijami civilne družbe. |
| --- | --- |

(36)

Države članice bi morale podpirati kampanje ozaveščanja o strateških tožbah za onemogočanje udeležbe javnosti, ki jih med drugim organizirajo nacionalni subjekti, vključno z nacionalnimi institucijami za človekove pravice in organizacijami civilne družbe.

| (37) | Komunikacijske dejavnosti v zvezi s strateškimi tožbami za onemogočanje udeležbe javnosti bi lahko potekale v obliki publikacij, sporočil, javnih srečanj, konferenc, delavnic in spletnih seminarjev. |
| --- | --- |

(37)

Komunikacijske dejavnosti v zvezi s strateškimi tožbami za onemogočanje udeležbe javnosti bi lahko potekale v obliki publikacij, sporočil, javnih srečanj, konferenc, delavnic in spletnih seminarjev.

| (38) | Osebe, zoper katere se vlagajo strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti, imajo pogosto težave pri iskanju informacij o razpoložljivih virih podpore. Za lažjo identifikacijo subjektov ali organov, ki lahko zagotovijo pomoč v primeru strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti, in za zagotovitev učinkovitosti podpore ob takih postopkih bi bilo treba informacije zbirati in dajati na voljo na eni točki, in sicer brezplačno in lahko dostopno. V ta namen bi morala vsaka država članica vzpostaviti nacionalno informacijsko točko, ki bi zbirala in izmenjevala informacije o razpoložljivih virih. |
| --- | --- |

(38)

Osebe, zoper katere se vlagajo strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti, imajo pogosto težave pri iskanju informacij o razpoložljivih virih podpore. Za lažjo identifikacijo subjektov ali organov, ki lahko zagotovijo pomoč v primeru strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti, in za zagotovitev učinkovitosti podpore ob takih postopkih bi bilo treba informacije zbirati in dajati na voljo na eni točki, in sicer brezplačno in lahko dostopno. V ta namen bi morala vsaka država članica vzpostaviti nacionalno informacijsko točko, ki bi zbirala in izmenjevala informacije o razpoložljivih virih.

| (39) | Temeljni cilj dejavnosti ozaveščanja o strateških tožbah za onemogočanje udeležbe javnosti bi moral biti spodbujanje ozaveščenosti o pomenu javnega prostora, ki omogoča demokratično udeležbo in dostop državljanov do pluralnosti mnenj in zanesljivih nepristranskih informacij. |
| --- | --- |

(39)

Temeljni cilj dejavnosti ozaveščanja o strateških tožbah za onemogočanje udeležbe javnosti bi moral biti spodbujanje ozaveščenosti o pomenu javnega prostora, ki omogoča demokratično udeležbo in dostop državljanov do pluralnosti mnenj in zanesljivih nepristranskih informacij.

| (40) | Za zagotavljanje učinkovitosti kampanj ozaveščanja, bi jih bilo treba usklajevati z nacionalnimi informacijskimi točkami in drugimi pristojnimi organi. Te kampanje ozaveščanja bi si morale prizadevati tudi za sinergije s kampanjami za ozaveščanje o združljivih temah, kot so tiste, ki se osredotočajo na spodbujanje odprte, svobodne in poštene razprave ter varstvo pravice do svobode izražanja, vključene pa bi morale biti v dejavnosti ozaveščanja, ki spodbujajo aktivno državljansko udeležbo, pluralizem mnenj in dostop do zanesljivih informacij. Po potrebi bi si morale prizadevati tudi za sinergije s krepitvijo odpornosti medijev, informacijske pismenosti, novinarskih standardov in preverjanja dejstev v okviru ukrepov za boj proti dezinformacijam, manipulaciji z informacijami in vmešavanju, tudi iz tujine. Ciljna skupina bi lahko med drugim zajemala posebne skupine, kot so medijski delavci, pravni delavci, člani organizacij civilne družbe, strokovnjaki za komuniciranje, akademiki, možganski trusti, politiki, javni uslužbenci, javni organi in zasebne družbe. |
| --- | --- |

(40)

Za zagotavljanje učinkovitosti kampanj ozaveščanja, bi jih bilo treba usklajevati z nacionalnimi informacijskimi točkami in drugimi pristojnimi organi. Te kampanje ozaveščanja bi si morale prizadevati tudi za sinergije s kampanjami za ozaveščanje o združljivih temah, kot so tiste, ki se osredotočajo na spodbujanje odprte, svobodne in poštene razprave ter varstvo pravice do svobode izražanja, vključene pa bi morale biti v dejavnosti ozaveščanja, ki spodbujajo aktivno državljansko udeležbo, pluralizem mnenj in dostop do zanesljivih informacij. Po potrebi bi si morale prizadevati tudi za sinergije s krepitvijo odpornosti medijev, informacijske pismenosti, novinarskih standardov in preverjanja dejstev v okviru ukrepov za boj proti dezinformacijam, manipulaciji z informacijami in vmešavanju, tudi iz tujine. Ciljna skupina bi lahko med drugim zajemala posebne skupine, kot so medijski delavci, pravni delavci, člani organizacij civilne družbe, strokovnjaki za komuniciranje, akademiki, možganski trusti, politiki, javni uslužbenci, javni organi in zasebne družbe.

| (41) | Države članice bi si morale na kakršen koli način, ki se jim zdi primeren, prizadevati za zagotovitev razpoložljivosti informacij o procesnih jamstvih in drugih zaščitnih ukrepih znotraj svojih nacionalnih pravnih okvirov, vključno z informacijami o subjektih ali organih, na katere se je mogoče obrniti za pomoč pri strateških tožbah za onemogočanje udeležbe javnosti. |
| --- | --- |

(41)

Države članice bi si morale na kakršen koli način, ki se jim zdi primeren, prizadevati za zagotovitev razpoložljivosti informacij o procesnih jamstvih in drugih zaščitnih ukrepih znotraj svojih nacionalnih pravnih okvirov, vključno z informacijami o subjektih ali organih, na katere se je mogoče obrniti za pomoč pri strateških tožbah za onemogočanje udeležbe javnosti.

| (42) | Taki viri podpore so med drugim lahko odvetniške družbe, ki neodplačno zastopajo osebe, zoper katere se vlagajo strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti, pravne svetovalnice pri univerzah, ki zagotavljajo tako podporo, organizacije, ki beležijo strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti in poročajo o njih, ter organizacije, ki zagotavljajo finančno in drugo pomoč osebam, zoper katere se vlagajo strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti. |
| --- | --- |

(42)

Taki viri podpore so med drugim lahko odvetniške družbe, ki neodplačno zastopajo osebe, zoper katere se vlagajo strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti, pravne svetovalnice pri univerzah, ki zagotavljajo tako podporo, organizacije, ki beležijo strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti in poročajo o njih, ter organizacije, ki zagotavljajo finančno in drugo pomoč osebam, zoper katere se vlagajo strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti.

| (43) | Osebe, zoper katere se vlagajo strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti, morajo imeti ustrezne zmožnosti za soočanje s takimi postopki. Zato je treba razviti zmogljivosti v državah članicah, da se zagotovi podpora tistim, zoper katere se vlagajo take tožbe. Države članice bi morale nuditi financiranje organizacijam, ki usmerjajo in podpirajo osebe, zoper katere se vlagajo strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti, in spodbujati tako financiranje, ki je na voljo na ravni Unije. |
| --- | --- |

(43)

Osebe, zoper katere se vlagajo strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti, morajo imeti ustrezne zmožnosti za soočanje s takimi postopki. Zato je treba razviti zmogljivosti v državah članicah, da se zagotovi podpora tistim, zoper katere se vlagajo take tožbe. Države članice bi morale nuditi financiranje organizacijam, ki usmerjajo in podpirajo osebe, zoper katere se vlagajo strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti, in spodbujati tako financiranje, ki je na voljo na ravni Unije.

| (44) | Za uspešnejši boj proti strateškim tožbam za onemogočanje udeležbe javnosti je potrebno bolj sistematično spremljanje tega pojava. V zbranih podatkih bi moralo biti dovolj informacij za organe in druge zadevne deležnike, da bi jih ti lahko količinsko opredelili in bolje razumeli, tudi z vidika zagotavljanja potrebne podpore osebam, zoper katere se vlagajo strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti. Države članice bi morale ob upoštevanju svojih institucionalnih ureditev na področju pravosodne statistike (25) enega ali več organov zadolžiti za zbiranje in združevanje podatkov o strateških tožbah za onemogočanje udeležbe javnosti, vloženih pri nacionalnih sodiščih. Ti organi lahko zbirajo podatke od več deležnikov. Za lažje zbiranje podatkov lahko organi, zadolženi za zbiranje podatkov, vzpostavijo kontaktne točke, ki pravosodnim organom, strokovnim organizacijam, nevladnim organizacijam, zagovornikom človekovih pravic, novinarjem in drugim deležnikom omogočajo izmenjavo podatkov o očitno neutemeljenih in zlorabljenih sodnih postopkih. Države članice bi morale enega od teh organov zadolžiti za usklajevanje informacij in letno sporočanje na nacionalni ravni zbranih zbirnih podatkov Komisiji, in sicer z začetkom do konca leta 2023. Države članice bi morale poskrbeti za odgovornost za zbrane podatke. V ta namen bi morale zagotoviti, da postopek zbiranja podatkov upošteva strokovne standarde ter da so organi, zadolženi za zbiranje podatkov in statistiko o njih, dovolj samostojni. Treba je izpolnjevati zahteve glede varstva podatkov. |
| --- | --- |

(44)

Za uspešnejši boj proti strateškim tožbam za onemogočanje udeležbe javnosti je potrebno bolj sistematično spremljanje tega pojava. V zbranih podatkih bi moralo biti dovolj informacij za organe in druge zadevne deležnike, da bi jih ti lahko količinsko opredelili in bolje razumeli, tudi z vidika zagotavljanja potrebne podpore osebam, zoper katere se vlagajo strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti. Države članice bi morale ob upoštevanju svojih institucionalnih ureditev na področju pravosodne statistike (25) enega ali več organov zadolžiti za zbiranje in združevanje podatkov o strateških tožbah za onemogočanje udeležbe javnosti, vloženih pri nacionalnih sodiščih. Ti organi lahko zbirajo podatke od več deležnikov. Za lažje zbiranje podatkov lahko organi, zadolženi za zbiranje podatkov, vzpostavijo kontaktne točke, ki pravosodnim organom, strokovnim organizacijam, nevladnim organizacijam, zagovornikom človekovih pravic, novinarjem in drugim deležnikom omogočajo izmenjavo podatkov o očitno neutemeljenih in zlorabljenih sodnih postopkih. Države članice bi morale enega od teh organov zadolžiti za usklajevanje informacij in letno sporočanje na nacionalni ravni zbranih zbirnih podatkov Komisiji, in sicer z začetkom do konca leta 2023. Države članice bi morale poskrbeti za odgovornost za zbrane podatke. V ta namen bi morale zagotoviti, da postopek zbiranja podatkov upošteva strokovne standarde ter da so organi, zadolženi za zbiranje podatkov in statistiko o njih, dovolj samostojni. Treba je izpolnjevati zahteve glede varstva podatkov.

| (45) | Države članice bi lahko pri zadolžitvi organov za zbiranje podatkov in poročanje razmislile o vzpostavitvi sinergij z ustreznimi instrumenti na področju pravne države in varstva temeljnih pravic. Pomembno vlogo lahko imajo tudi morebitne nacionalne institucije za človekove pravice ter drugi subjekti, kot so uradi varuhov človekovih pravic, organi za enakost, upoštevni pa so lahko tudi drugi pristojni organi, kot so organi, imenovani na podlagi Direktive (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta (26). Nacionalne informacijske točke, ki zagotavljajo pregled virov podpore, ter subjekti ali organi, zadolženi za zbiranje in sporočanje podatkov, bi bili lahko ob upoštevanju zahtev in meril iz tega priporočila v isti organizaciji. |
| --- | --- |

(45)

Države članice bi lahko pri zadolžitvi organov za zbiranje podatkov in poročanje razmislile o vzpostavitvi sinergij z ustreznimi instrumenti na področju pravne države in varstva temeljnih pravic. Pomembno vlogo lahko imajo tudi morebitne nacionalne institucije za človekove pravice ter drugi subjekti, kot so uradi varuhov človekovih pravic, organi za enakost, upoštevni pa so lahko tudi drugi pristojni organi, kot so organi, imenovani na podlagi Direktive (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta (26). Nacionalne informacijske točke, ki zagotavljajo pregled virov podpore, ter subjekti ali organi, zadolženi za zbiranje in sporočanje podatkov, bi bili lahko ob upoštevanju zahtev in meril iz tega priporočila v isti organizaciji.

| (46) | Organi, zadolženi za zbiranje podatkov, bi morali informacije o strateških tožbah za onemogočanje udeležbe javnosti v dostopni obliki objavljati na svojih spletiščih in po potrebi prek drugih ustreznih orodij. Pri tem bi morali zagotoviti polno spoštovanje temeljnih pravic, vključno s pravico do zasebnosti in varstva osebnih podatkov posameznikov, ki so vpleteni v strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti. |
| --- | --- |

(46)

Organi, zadolženi za zbiranje podatkov, bi morali informacije o strateških tožbah za onemogočanje udeležbe javnosti v dostopni obliki objavljati na svojih spletiščih in po potrebi prek drugih ustreznih orodij. Pri tem bi morali zagotoviti polno spoštovanje temeljnih pravic, vključno s pravico do zasebnosti in varstva osebnih podatkov posameznikov, ki so vpleteni v strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti.

| (47) | Za ugotavljanje razlik glede trajanja očitno neutemeljenih in zlorabljenih sodnih postopkov bi bilo treba, ko je to mogoče, zbrati natančne informacije o dogodkih, ravnanjih ali dejanjih, s katerimi so se taki postopki začeli in končali, ter o njihovih datumih. Med zbranimi podatki bi morale biti po potrebi tudi informacije o ozadju zadeve, na primer v primeru ponavljajočih se predhodnih sodnih postopkov proti isti toženi stranki ali s strani iste tožeče stranke. |
| --- | --- |

(47)

Za ugotavljanje razlik glede trajanja očitno neutemeljenih in zlorabljenih sodnih postopkov bi bilo treba, ko je to mogoče, zbrati natančne informacije o dogodkih, ravnanjih ali dejanjih, s katerimi so se taki postopki začeli in končali, ter o njihovih datumih. Med zbranimi podatki bi morale biti po potrebi tudi informacije o ozadju zadeve, na primer v primeru ponavljajočih se predhodnih sodnih postopkov proti isti toženi stranki ali s strani iste tožeče stranke.

| (48) | Strokovna skupina EU za boj proti strateškim tožbam za onemogočanje udeležbe javnosti (27), ki jo je ustanovila Komisija, bi lahko po potrebi podpirala razvoj primerljivih meril po državah članicah, ki bi jih lahko organi, zadolženi za zbiranje in sporočanje podatkov o strateških tožbah za onemogočanje udeležbe javnosti, zlahka uporabljali. |
| --- | --- |

(48)

Strokovna skupina EU za boj proti strateškim tožbam za onemogočanje udeležbe javnosti (27), ki jo je ustanovila Komisija, bi lahko po potrebi podpirala razvoj primerljivih meril po državah članicah, ki bi jih lahko organi, zadolženi za zbiranje in sporočanje podatkov o strateških tožbah za onemogočanje udeležbe javnosti, zlahka uporabljali.

| (49) | Strokovna skupina EU za boj proti strateškim tožbam za onemogočanje udeležbe javnosti podpira izmenjavo in razširjanje prakse in znanja med strokovnjaki o vprašanjih, povezanih s strateškimi tožbami za onemogočanje udeležbe javnosti. Organom bi lahko med drugim zagotovila tehnično pomoč pri vzpostavljanju informacijskih točk, razvoju gradiva za usposabljanje in organizaciji pravne pomoči. |
| --- | --- |

(49)

Strokovna skupina EU za boj proti strateškim tožbam za onemogočanje udeležbe javnosti podpira izmenjavo in razširjanje prakse in znanja med strokovnjaki o vprašanjih, povezanih s strateškimi tožbami za onemogočanje udeležbe javnosti. Organom bi lahko med drugim zagotovila tehnično pomoč pri vzpostavljanju informacijskih točk, razvoju gradiva za usposabljanje in organizaciji pravne pomoči.

| (50) | Cilj programa za državljane, enakost, pravice in vrednote (CERV), vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/692 Evropskega parlamenta in Sveta (28), je zaščititi in spodbujati pravice in vrednote iz Pogodb in Listine. Za ohranitev in nadaljnji razvoj demokratičnih družb, ki temeljijo na pravni državi, program CERV med drugim zagotavlja možnost financiranja dejavnosti, povezanih s krepitvijo zmogljivosti in ozaveščanjem o Listini, tudi glede svobode izražanja. Program za pravosodje, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/692 (29), med drugim določa možnost financiranja dejavnosti, povezanih z usposabljanjem v pravosodju, da bi spodbudili skupno pravno in pravosodno kulturo, ki temelji na pravni državi, ter podprli in spodbujali dosledno in učinkovito izvajanje pravnih instrumentov Unije, upoštevnih v okviru navedenega programa – |
| --- | --- |

(50)

Cilj programa za državljane, enakost, pravice in vrednote (CERV), vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/692 Evropskega parlamenta in Sveta (28), je zaščititi in spodbujati pravice in vrednote iz Pogodb in Listine. Za ohranitev in nadaljnji razvoj demokratičnih družb, ki temeljijo na pravni državi, program CERV med drugim zagotavlja možnost financiranja dejavnosti, povezanih s krepitvijo zmogljivosti in ozaveščanjem o Listini, tudi glede svobode izražanja. Program za pravosodje, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/692 (29), med drugim določa možnost financiranja dejavnosti, povezanih z usposabljanjem v pravosodju, da bi spodbudili skupno pravno in pravosodno kulturo, ki temelji na pravni državi, ter podprli in spodbujali dosledno in učinkovito izvajanje pravnih instrumentov Unije, upoštevnih v okviru navedenega programa –

SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

PREDMET UREJANJA

| 1. | To priporočilo določa smernice za države članice za sprejetje učinkovitih, ustreznih in sorazmernih ukrepov za obravnavo strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti ter za zaščito zlasti novinarjev in zagovornikov človekovih pravic pred takimi postopki ob polnem spoštovanju demokratičnih vrednot in temeljnih pravic. |
| --- | --- |

1.

VELJAVNI OKVIRI

| 2. | Države članice bi morale načeloma zagotoviti, da so v njihovih pravnih okvirih določeni potrebni zaščitni ukrepi za obravnavo strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti ob polnem spoštovanju demokratičnih vrednot in temeljnih pravic, vključno s pravico do poštenega sojenja in pravico do svobode izražanja. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Države članice bi si morale prizadevati zagotoviti, da so na voljo procesna jamstva za odobritev zgodnje zavrnitve strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti. Prav tako bi si morale prizadevati za zagotovitev drugih pravnih sredstev zoper strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti, in sicer za naložitev plačila stroškov, kar pomeni, da se lahko tožniku, ki je vložil strateško tožbo za onemogočanje udeležbe javnosti, naloži plačilo vseh stroškov postopka, za naložitev odškodnine vsem fizičnim ali pravnim osebam, ki so utrpele škodo zaradi strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti, ter za možnost, da se stranki, ki je vložila strateško tožbo za onemogočanje udeležbe javnosti, naloži učinkovita, sorazmerna in odvračilna kazen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Države članice bi si morale prizadevati, da v svoje nacionalne zakonodaje za domače zadeve vključijo podobne zaščitne ukrepe, kot so tisti iz instrumentov Unije, katerih namen je obravnavati strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti v civilnih zadevah s čezmejnimi posledicami. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Države članice bi morale zagotoviti, da njihova pravila, ki se uporabljajo za obrekovanje, ne vplivajo neupravičeno na svobodo izražanja, obstoj odprtega, svobodnega in pluralnega medijskega okolja ter udeležbo javnosti. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Države članice bi morale zagotoviti, da so njihova pravila, ki se uporabljajo za obrekovanje, dovolj jasna, tudi glede njihovih pojmov, da se zmanjša tveganje njihove napačne rabe ali zlorabe. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Države članice bi morale zagotoviti, da kazni za obrekovanje niso pretirane in nesorazmerne. Države članice bi morale posebej upoštevati smernice in priporočila Sveta Evrope (30), ki obravnavajo pravni okvir za obrekovanje, zlasti na področju kazenskega prava. V zvezi s tem se države članice spodbuja, da iz svojega pravnega okvira odstranijo zaporne kazni za obrekovanje. Države članice se spodbuja, da pri obravnavanju primerov obrekovanja dajejo prednost uporabi upravnega ali civilnega prava (31), če imajo take določbe manjši kaznovalni učinek od določb kazenskega prava. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Države članice bi si morale prizadevati za vzpostavitev ustreznega razmerja v svojih zakonodajah med pravico do varstva osebnih podatkov ter pravico do svobode izražanja in obveščanja, da se ti pravici uskladita, kot zahteva člen 85(2) Uredbe (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Države članice bi morale sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev, da deontološka pravila, ki urejajo ravnanje pravnih delavcev in disciplinske sankcije za kršitev teh pravil, upoštevajo in zajemajo ustrezne ukrepe za odvračanje od strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti. Države članice bi morale samoregulativne organe in združenja pravnih delavcev spodbujati, da svoje deontološke standarde, vključno s kodeksi ravnanja, uskladijo s tem priporočilom. Priporoča se tudi ustrezno ozaveščanje in usposabljanje. |
| --- | --- |

9.

USPOSABLJANJE

| 10. | Države članice bi morale podpirati možnosti usposabljanja o strateških tožbah za onemogočanje udeležbe javnosti za pravne delavce, kot so sodniki in sodno osebje na vseh ravneh sodišč, odvetnike ter osebe, zoper katere bi se lahko vlagale take tožbe. Usposabljanje bi moralo biti osredotočeno na pridobivanje strokovnega znanja za odkrivanje takih postopkov in ustrezno odzivanje. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Države članice bi morale združenja pravnih delavcev in ponudnike pravnega usposabljanja spodbujati k ponujanju usposabljanj o tem, kako obravnavati strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti. Komisija bo ponudnike usposabljanja na evropski ravni, kakršna je Evropska mreža za izobraževanje v pravosodju, spodbujala k zagotavljanju takih usposabljanj. V razvoj, organizacijo, izvajanje in ocenjevanje usposabljanj bi morali biti vključeni delavci v pravni stroki in njihova strokovna združenja. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Usposabljanje bi moralo zajemati upoštevne vidike Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in Evropske konvencije o človekovih pravicah. Zajemati bi moralo praktične smernice o uporabi prava Unije, nacionalne sodne prakse, sodne prakse Sodišča Evropske unije in sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice glede ugotavljanja, ali omejitve uveljavljanja pravice do svobode izražanja izpolnjujejo zahteve iz člena 52 Listine oziroma člena 10(2) Evropske konvencije o človekovih pravicah, ter glede razmerja med pravico do svobode izražanja in obveščanja in drugimi temeljnimi pravicami. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Usposabljanje bi moralo zajemati tudi procesna jamstva zoper strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti, če so na voljo, ter pristojnost in ustrezno pravo, ki se uporablja v zadevah s področja temeljnih pravic ter v kazenskih, upravnih, civilnih in gospodarskih zadevah. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Dejavnosti usposabljanja bi morale obravnavati tudi obveznost držav članic v skladu z Uredbo (EU) 2016/679, da z zakonom uskladijo varstvo osebnih podatkov s pravico do svobode izražanja in obveščanja. Zajemati bi morale pravila, ki jih države članice sprejmejo v ta namen, in posebne izjeme ali odstopanja od Uredbe (EU) 2016/679, ki se uporabljajo za obdelavo podatkov v novinarske namene ali za namene akademskega, umetniškega ali literarnega izražanja (32). Ustrezno bi bilo treba upoštevati elemente iz Priloge k temu priporočilu. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Države članice bi morale razmisliti o vključitvi takega usposabljanja v usposabljanje o svobodi izražanja in pravni etiki. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Usposabljanje novinarjev, drugih medijskih delavcev in zagovornikov človekovih pravic bi moralo okrepiti njihove zmožnosti za soočanje s strateškimi tožbami za onemogočanje udeležbe javnosti. Osredotočati bi se moralo na to, kako naj navedene osebe prepoznajo strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti in kako naj ravnajo pri soočanju s takimi sodnimi postopki, ter jih informirati o njihovih pravicah in obveznostih, da bi se lahko ustrezno zavarovale pred takimi postopki. Usposabljanje novinarjev bi moralo zajemati tudi etične standarde in smernice, ki jih določijo nacionalni tiskovni ali medijski sveti. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Države članice bi lahko visokošolske ustanove spodbudile, da v svoje učne načrte, zlasti za pridobitev diplome iz prava ali novinarstva, vključijo znanje o tem, kako prepoznati strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Usposabljanje bi lahko vključevalo pričevanja oseb, zoper katere so bile vložene strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti. Usposabljanje bi lahko ob čim boljšem izkoriščanju znanja, pridobljenega v okviru strokovne skupine EU za boj proti strateškim tožbam za onemogočanje udeležbe javnosti, spodbujalo tudi izmenjavo izkušenj med državami članicami. |
| --- | --- |

18.

OZAVEŠČANJE

| 19. | Države članice se spodbujajo k podpiranju pobud, med drugim nacionalnih institucij za človekove pravice in organizacij civilne družbe, namenjenih ozaveščanju o strateških tožbah za onemogočanje udeležbe javnosti in organizaciji informacijskih kampanj v zvezi z njimi. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti obravnavanju oseb, zoper katere bi se lahko vlagale take tožbe. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Dejavnosti ozaveščanja bi si morale prizadevati za preprosto in dostopno pojasnjevanje vprašanja strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti, da bi se taki postopki zlahka prepoznali. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Dejavnosti ozaveščanja bi morale zagotavljati informacije o obstoječih podpornih strukturah, vključno z napotitvijo na nacionalne informacijske točke, ki zbirajo in izmenjujejo informacije o razpoložljivih virih. Prizadevanja za ozaveščanje bi morala zagotoviti tudi jasen pregled nad pravnimi možnostmi za obrambo, ki so v nacionalnih okvirih na voljo v primeru strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti, in nad tem, kako jih je mogoče učinkovito uporabiti. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Tudi kampanje ozaveščanja proti negativnim odnosom, stereotipom in predsodkom bi lahko obravnavale strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Spodbujanje boljšega razumevanja narave in obsega učinka strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti bi bilo treba vključiti v dejavnosti ozaveščanja o pravici do svobode izražanja, ki so namenjene posebnim skupinam, kot so medijski delavci, pravni delavci, člani organizacij civilne družbe, akademiki, možganski trusti, strokovnjaki za komuniciranje, javni uslužbenci, politiki, javni organi in zasebne družbe. |
| --- | --- |

23.

MEHANIZMI PODPORE

| 24. | Države članice bi morale zagotoviti, da imajo osebe, zoper katere se vlagajo strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti, dostop do individualne in neodvisne podpore. V ta namen bi morale države članice opredeliti in podpreti organizacije, ki zagotavljajo smernice in podporo takim osebam. Take organizacije lahko vključujejo združenja pravnih delavcev, medijske in tiskovne svete, krovna združenja zagovornikov človekovih pravic, združenja na ravni Unije in nacionalni ravni, odvetniške družbe, ki neodplačno zastopajo osebe, zoper katere se vlagajo strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti, pravne svetovalnice pri univerzah in druge nevladne organizacije. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Vsaka država članica bi morala vzpostaviti informacijsko točko, ki bo zbirala in izmenjevala informacije o vseh organizacijah, ki zagotavljajo smernice in podporo osebam, zoper katere se vlagajo strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Države članice se spodbuja, naj za zagotavljanje finančne podpore uporabijo nacionalna sredstva in sredstva Unije ter promovirajo financiranje, ki je na ravni Unije na voljo organizacijam, ki zagotavljajo smernice in podporo osebam, zoper katere se vlagajo strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti, zlasti da se jim zagotovijo zadostna sredstva za hitro odzivanje na take postopke. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Države članice bi morale zagotoviti, da je toženim strankam v strateških tožbah za onemogočanje udeležbe javnosti cenovno ugodno in lahko dostopno na voljo pravna pomoč. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Države članice bi morale olajšati izmenjavo informacij in dobrih praks med organizacijami, ki zagotavljajo smernice in podporo osebam, zoper katere se vlagajo strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti. |
| --- | --- |

28.

ZBIRANJE PODATKOV, POROČANJE IN SPREMLJANJE

| 29. | Države članice bi morale ob upoštevanju svojih institucionalnih ureditev na področju pravosodne statistike enega ali več organov zadolžiti za zbiranje in združevanje podatkov o strateških tožbah za onemogočanje udeležbe javnosti, vloženih v njihovi jurisdikciji, ob polnem spoštovanju zahtev glede varstva podatkov. Države članice bi morale zagotoviti, da je en izmed teh organov ob polnem spoštovanju zahtev glede varstva podatkov zadolžen za usklajevanje informacij in letno sporočanje na nacionalni ravni zbranih zbirnih podatkov Komisiji, in sicer z začetkom do konca leta 2023. Komisija bo objavila letni povzetek prejetih prispevkov. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Strokovna skupina EU za boj proti strateškim tožbam za onemogočanje udeležbe javnosti bi lahko po potrebi podpirala razvoj in čim boljšo uporabo standardov in predlog za zbiranje podatkov. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Podatki iz točke 29 bi morali vključevati:






  (a) | število strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti, vloženih v zadevnem letu; |
| --- | --- | --- |

31.

(a)

število strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti, vloženih v zadevnem letu;

| (b) | število zgodnje zavrženih strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti v zadevnem letu, in sicer z začetkom leta 2022, ter zavrnjenih tako iz vsebinskih kot postopkovnih razlogov; |
| --- | --- |

(b)

število zgodnje zavrženih strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti v zadevnem letu, in sicer z začetkom leta 2022, ter zavrnjenih tako iz vsebinskih kot postopkovnih razlogov;

| (c) | število sodnih postopkov, razvrščenih glede na vrsto tožene stranke (npr. novinar, zagovornik človekovih pravic, medijska hiša); |
| --- | --- |

(c)

število sodnih postopkov, razvrščenih glede na vrsto tožene stranke (npr. novinar, zagovornik človekovih pravic, medijska hiša);

| (d) | število sodnih postopkov, razvrščenih glede na vrsto tožeče stranke (npr. politik, fizična oseba, družba in to, ali je tožnik tuji subjekt); |
| --- | --- |

(d)

število sodnih postopkov, razvrščenih glede na vrsto tožeče stranke (npr. politik, fizična oseba, družba in to, ali je tožnik tuji subjekt);

| (e) | podatke o dejanjih udeležbe javnosti, zaradi katerih so bili začeti sodni postopki; |
| --- | --- |

(e)

podatke o dejanjih udeležbe javnosti, zaradi katerih so bili začeti sodni postopki;

| (f) | podatke o ocenjenih zneskih začetne odškodnine, ki jih zahtevajo tožeče stranke; |
| --- | --- |

(f)

podatke o ocenjenih zneskih začetne odškodnine, ki jih zahtevajo tožeče stranke;

| (g) | opis različnih pravnih podlag, ki jih tožeče stranke uporabljajo, ter s tem povezane številčne podatke; |
| --- | --- |

(g)

opis različnih pravnih podlag, ki jih tožeče stranke uporabljajo, ter s tem povezane številčne podatke;

| (h) | podatke o trajanju postopkov, ki zajemajo vse stopnje; |
| --- | --- |

(h)

podatke o trajanju postopkov, ki zajemajo vse stopnje;

| (i) | podatke o čezmejnih elementih ter |
| --- | --- |

(i)

podatke o čezmejnih elementih ter

| (j) | če so na voljo, druge podatke, vključno s podatki o sodnih stroških postopkov, in po potrebi, če je ustrezno, podatke o zgodovinskem ozadju zadev. |
| --- | --- |

(j)

če so na voljo, druge podatke, vključno s podatki o sodnih stroških postopkov, in po potrebi, če je ustrezno, podatke o zgodovinskem ozadju zadev.

| 32. | Organ iz točke 29, ki zagotavlja usklajevanje, bi moral podatke v dostopni obliki objaviti na svojem spletišču in po potrebi prek drugih ustreznih orodji, pri tem pa sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev varstva pravic tistih, ki so vpleteni v sodne postopke v zvezi s strateškimi tožbami za onemogočanje udeležbe javnosti. |
| --- | --- |

32.

KONČNE DOLOČBE

| 33. | Države članice bi morale za izvajanje posebnih določb tega priporočila v celoti izkoristiti finančno podporo, ki je za to na voljo na ravni Unije, ter promovirati možnosti financiranja, ki so na voljo javnim in zasebnim subjektom, vključno z organizacijami civilne družbe, zlasti v okviru programa CERV in programa za pravosodje. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Države članice bi morale Komisiji do konca leta 2023 in nato na zahtevo v skladu s pravili o varstvu podatkov posredovati poročilo o izvajanju tega priporočila, ki vsebuje zbirne podatke, konsolidirane na ravni držav članic. Komisija bo po potrebi z državami članicami in deležniki na ustreznih forumih razpravljala o ukrepih in dejavnostih, sprejetih za uporabo priporočila. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Komisija bo najpozneje pet let po datumu sprejetja tega priporočila ocenila učinek na razvoj strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti v Evropski uniji. Na podlagi tega bo Komisija opredelila, ali so potrebni dodatni ukrepi za zagotovitev ustrezne zaščite osebam, zoper katere se vlagajo take tožbe, pri čemer upošteva ugotovitve iz poročil Komisije o stanju pravne države in druge ustrezne informacije, vključno z zunanjimi podatki. |
| --- | --- |

35.

V Bruslju, 27. aprila 2022

Za Komisijo

Didier REYNDERS

član Komisije

---

(1)  Glej na primer sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice z dne 14. septembra 2010 v zadevi Dink proti Turčiji (pritožbe št. 2668/07, 6102/08, 30079/08, 7072/09 in 7124/09), točka 137. Glede pozitivnih obveznostih iz člena 10 Evropske konvencije o človekovih pravicah glej tudi poročilo raziskovalnega oddelka Evropskega sodišča za človekove pravice, https://www.echr.coe.int/documents/research_report_article_10_eng.pdfI.

1

(2)  Glej sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice z dne 7. decembra 1976 v zadevi Handyside proti Združenemu kraljestvu (pritožba št. 5493/72), točka 49.

2

(3)  Glej sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice z dne 15. februarja 2005 v zadevi Steel in Morris proti Združenemu kraljestvu (pritožba št. 68416/01), točka 89.

3

(4)  V Priporočilu CM/Rec(2022)4 Odbora ministrov Sveta Evrope o spodbujanju ugodnega okolja za kakovostno novinarstvo v digitalni dobi je navedeno, da „[...] kakovostno novinarstvo, ki temelji na standardih poklicne etike in se pojavlja v različnih oblikah glede na geografske, pravne in družbene okoliščine, sledi dvojnemu cilju, in sicer delovati kot javni varuh v demokratičnih družbah ter prispevati k ozaveščenosti in razsvetljenosti javnosti“, https://search.coe.int/cm/pages/result_details.aspx?objectid=0900001680a5ddd0. Resolucija 2213 (2018) o statusu novinarjev v Evropi, ki jo je sprejela parlamentarna skupščina Sveta Evrope, v zvezi s poklicnimi novinarji navaja „misijo obveščanja javnosti o splošnih ali posebnih zanimivih temah, in sicer kar najbolj odgovorno in objektivno.“ https://search.coe.int/cm/pages/result_details.aspx?objectid=0900001680a5ddd0.

4

(5)  
  Academic network on European citizenship rights, Ad hoc request – SLAPP in the EU context (Akademska mreža za pravice iz evropskega državljanstva, ad hoc zahtevek – Strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti v okviru EU), 29. maj 2020, https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/ad-hoc-literature-review-analysis-key-elements-slapp_en.pdf, str. 4 ter Academic network on European citizenship rights, Strategic Lawsuits Against Public Participation (SLAPP) in the European Union: A comparative study, (Akademska mreža za pravice iz evropskega državljanstva, Strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti v okviru EU): Primerjalna študija, 30. junij 2021, https://ec.europa.eu/info/files/strategic-lawsuits-against-public-participation-slapp-european-union-comparative-study_en.

5

Academic network on European citizenship rights, Ad hoc request – SLAPP in the EU context

ad hoc

Academic network on European citizenship rights, Strategic Lawsuits Against Public Participation (SLAPP) in the European Union: A comparative study

(6)  P9_TA(2020)0320. Parlament je v tej resoluciji ponovil tudi navedbe iz svoje resolucije z dne 28. marca 2019 (P8_TA(2019)0328).

6

(7)  P9_TA(2021)0451.

7

(8)  Platforma Sveta Evrope od leta 2015 olajšuje zbiranje in razširjanje informacij o resnih pomislekih glede medijske svobode in varnosti novinarjev v državah članicah Sveta Evrope. Sodelujoče partnerske organizacije, tj. povabljene mednarodne nevladne organizacije in združenja novinarjev, objavljajo opozorila o kršitvah svobode medijev ter letna poročila o stanju medijske svobode in varnosti novinarjev v Evropi. Od držav članic Sveta Evrope se pričakuje, da bodo ukrepale in obravnavale vprašanja ter platformo obvestile o ukrepih, ki jih sprejmejo v odziv na opozorila. Nizka stopnja odzivanja držav članic Sveta Evrope, ki so tudi države članice EU, kaže na potrebo po nadaljnjem ukrepanju. https://www.coe.int/en/web/media-freedom.

8

(9)  Leta 2021 je bilo na platformi za spodbujanje zaščite novinarstva in varnosti novinarjev (coe.int) objavljenih 282 opozoril, pri čemer se jih je več nanašalo na primere sodnega ustrahovanja, torej oportunistično, samovoljno ali nadležno uporabo zakonodaje, vključno z zakonodajo, ki ureja obrekovanje, boj proti terorizmu, nacionalno varnost, huliganstvo ali boj proti ekstremizmu. V letnem poročilu za leto 2021, ki so ga partnerske organizacije predložile platformi Sveta Evrope za spodbujanje zaščite novinarstva in varnosti novinarjev, je bilo ugotovljeno povečanje števila opozoril in zadevnih jurisdikcij držav članic Sveta Evrope glede na leto 2020 – 1680a2440e (coe.int).

9

(10)  Priporočilo CM/Rec(2016)4 Odbora ministrov državam članicam o zaščiti novinarstva ter varnosti novinarjev in drugih medijskih akterjev, https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=09000016806415d9#_ftn1.

10

(11)  COM(2020) 580 final z dne 30. septembra 2020.

11

(12)  COM(2021) 700 final z dne 20. julija 2021.

12

(13)  COM(2020) 790 final z dne 3. decembra 2020.

13

(14)  Priporočilo Komisije (EU) 2021/1534 z dne 16. septembra 2021 o zagotavljanju zaščite, varnosti in opolnomočenja novinarjev in drugih medijskih delavcev v Evropski uniji (UL L 331, 20.9.2021, str. 8).

14

(15)  Glej med drugim Resolucijo št. 1577 Parlamentarne skupščine Sveta Evrope z naslovom Na poti k dekriminalizaciji obrekovanja (2007) https://assembly.coe.int/nw/xml/XRef/Xref-XML2HTML-en.asp?fileid=17588&lang=en, priporočilo Parlamentarne skupščine Sveta Evrope o dekriminalizaciji obrekovanja 1814 (2007) https://assembly.coe.int/nw/xml/XRef/Xref-XML2HTML-en.asp?fileid=17587&lang=en, študijo Generalnega sekretariata Sveta Evrope o svobodi izražanja in obrekovanju – Študija sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice (2012) https://rm.coe.int/study-on-the-alignment-of-laws-and-practices-concerning-alignment-of-l/16804915c5 ter, nazadnje, študijo Sveta Evrope o sodni praksi Evropskega sodišča za človekove pravice (2016) https://rm.coe.int/CoERMPublicCommonSearchServices/DisplayDCTMContent?documentId=09000016806ac95b.

15

(16)  Resolucija št. 1577 (2007) Parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 4. oktobra 2007 z naslovom Na poti k dekriminalizaciji obrekovanja, https://assembly.coe.int/nw/xml/XRef/Xref-XML2HTML-en.asp?fileid=17588&lang=en.

16

(17)  Glej tudi splošno pripombo št. 34 Odbora Združenih narodov za človekove pravice – Člen 19: Svoboda mnenja in izražanja z dne 12. septembra 2011, https://www2.ohchr.org/english/bodies/hrc/docs/gc34.pdf in posebno poročilo Urada predstavnika za svobodo medijev pri Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi o pravnem nadlegovanju in zlorabi pravosodnega sistema zoper medije z dne 23. novembra 2021, https://www.osce.org/files/f/documents/c/f/505075_0.pdf.

17

(18)  Splošna pripomba št. 34 Odbora Združenih narodov za človekove pravice – Člen 19: Svoboda mnenja in izražanja z dne 12. septembra 2011, https://www2.ohchr.org/english/bodies/hrc/docs/gc34.pdf.

18

(19)  Urad predstavnika za svobodo medijev pri Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi, Posebno poročilo o pravnem nadlegovanju in zlorabi pravosodnega sistema zoper medije z dne 23. novembra 2021, https://www.osce.org/files/f/documents/c/f/505075_0.pdf.

19

(20)  Priporočilo CM/Rec(2016)4 Odbora ministrov državam članicam o zaščiti novinarstva ter varnosti novinarjev in drugih medijskih akterjev, glej točko 6.

20

(21)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

21

(22)  Priročnik Sveta Evrope za delavce v pravni stroki o varstvu pravice do svobode izražanja na podlagi EKČP (2017), https://rm.coe.int/handbook-freedom-of-expression-eng/1680732814.

22

(23)  Globalni nabor orodij za pravosodne akterje: mednarodni pravni standardi na področju svobode izražanja, dostopa do informacij in varnosti novinarjev (2021), https://unesdoc.unesco.org/ark:/48223/pf0000378755.

23

(24)  https://www.coe.int/en/web/help/home.

24

(25)  Glej Smernice o pravosodnih statistikah Evropske komisije za učinkovitost pravosodja (CEPEJ) z 12. plenarnega zasedanja (Strasbourg, 10. do 11. december 2008) – CEPEJ-GT-EVAL (coe.int).

25

(26)  Direktiva (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (UL L 305, 26.11.2019, str. 17).

26

(27)  Register strokovnih skupin Komisije in drugih podobnih subjektov (europa.eu).

27

(28)  Uredba (EU) 2021/692 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi programa Državljani, enakost, pravice in vrednote ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1381/2013 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (EU) št. 390/2014 (UL L 156, 5.5.2021, str. 1).

28

(29)  Cilj Uredbe (EU) 2021/692 je prispevati k razvoju evropskega območja pravice ter okrepiti demokracijo, pravno državo in varstvo temeljnih pravic.

29

(30)  Glej med drugim Resolucijo št. 1577 Parlamentarne skupščine Sveta Evrope z naslovom Na poti k dekriminalizaciji obrekovanja (2007) https://assembly.coe.int/nw/xml/XRef/Xref-XML2HTML-en.asp?fileid=17588&lang=en, priporočilo Parlamentarne skupščine Sveta Evrope o dekriminalizaciji obrekovanja 1814 (2007) https://assembly.coe.int/nw/xml/XRef/Xref-XML2HTML-en.asp?fileid=17587&lang=en, študijo Generalnega sekretariata Sveta Evrope o svobodi izražanja in obrekovanju – Študija sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice (2012) https://rm.coe.int/study-on-the-alignment-of-laws-and-practices-concerning-alignment-of-l/16804915c5 ter, nazadnje, študijo Sveta Evrope o sodni praksi Evropskega sodišča za človekove pravice (2016) https://rm.coe.int/CoERMPublicCommonSearchServices/DisplayDCTMContent?documentId=09000016806ac95b.

30

(31)  Zunaj okvira Sveta Evrope (glej prejšnjo opombo) se na mednarodni ravni množijo zahteve po dekriminalizaciji obrekovanja. Glej splošno pripombo št. 34 Odbora Združenih narodov za človekove pravice – Člen 19: Svoboda mnenja in izražanja z dne 12. septembra 2011, https://www2.ohchr.org/english/bodies/hrc/docs/gc34.pdf in posebno poročilo Urada predstavnika za svobodo medijev pri Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi o pravnem nadlegovanju in zlorabi pravosodnega sistema zoper medije z dne 23. novembra 2021, https://www.osce.org/files/f/documents/c/f/505075_0.pdf.

31

(32)  Za več informacij o prenosu člena 85 Splošne uredbe o varstvu podatkov v nacionalno pravo glej delovni dokument služb Komisije, str. 26.

32

---

PRILOGA

Elementi, ki bi se lahko vključili v usposabljanje o zahtevah v zvezi z varstvom podatkov v okviru strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti (splošno znanih kot SLAPP):

| — | Zakonodaja, ki so jo države članice sprejele za uskladitev pravice do varstva osebnih podatkov s pravico do svobode izražanja in obveščanja ter določa izjeme ali odstopanja od določb iz člena 85(2) Splošne uredbe o varstvu podatkov za obdelavo podatkov v novinarske namene ali za namene akademskega, umetniškega ali literarnega izražanja, če so potrebne za uskladitev teh dveh pravic. |
| --- | --- |

—

Zakonodaja, ki so jo države članice sprejele za uskladitev pravice do varstva osebnih podatkov s pravico do svobode izražanja in obveščanja ter določa izjeme ali odstopanja od določb iz člena 85(2) Splošne uredbe o varstvu podatkov za obdelavo podatkov v novinarske namene ali za namene akademskega, umetniškega ali literarnega izražanja, če so potrebne za uskladitev teh dveh pravic.

| — | Glede uveljavljanja pravic, ki jih ima posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, na podlagi Splošne uredbe o varstvu podatkov, člen 12(5) navedene uredbe določa, da se lahko zahteve, ki so očitno neutemeljene ali pretirane, zavrnejo (ali se za njih zaračuna razumna pristojbina). |
| --- | --- |

—

Glede uveljavljanja pravic, ki jih ima posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, na podlagi Splošne uredbe o varstvu podatkov, člen 12(5) navedene uredbe določa, da se lahko zahteve, ki so očitno neutemeljene ali pretirane, zavrnejo (ali se za njih zaračuna razumna pristojbina).

| — | Pravica do popravka iz člena 16 Splošne uredbe o varstvu podatkov se nanaša le na primere, ko so osebni podatki netočni. Poleg tega pravica do dopolnitve nepopolnih osebnih podatkov ni samodejna in je odvisna od namena obdelave. |
| --- | --- |

—

Pravica do popravka iz člena 16 Splošne uredbe o varstvu podatkov se nanaša le na primere, ko so osebni podatki netočni. Poleg tega pravica do dopolnitve nepopolnih osebnih podatkov ni samodejna in je odvisna od namena obdelave.

| — | Glede uveljavljanja pravice do pozabe Splošna uredba o varstvu podatkov določa, da se ta pravica ne uporablja, če je obdelava potrebna za uresničevanje pravice do svobode izražanja in obveščanja (člen 17(3)(a) Splošne uredbe o varstvu podatkov). |
| --- | --- |

—

Glede uveljavljanja pravice do pozabe Splošna uredba o varstvu podatkov določa, da se ta pravica ne uporablja, če je obdelava potrebna za uresničevanje pravice do svobode izražanja in obveščanja (člen 17(3)(a) Splošne uredbe o varstvu podatkov).

| — | Člen 79(2) Splošne uredbe o varstvu podatkov kot oviro za izbiranje najugodnejšega sodišča določa, da se postopki zoper upravljavca ali obdelovalca podatkov – npr. novinarja, zagovornika pravic, akterja civilne družbe, medijsko hišo itd. – lahko začnejo pred sodišči države članice, v kateri ima upravljavec ali obdelovalec ustanovitev, ali, razen če je upravljavec ali obdelovalec javni organ države članice, ki izvaja svoja javna pooblastila, države članice, v kateri ima posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, običajno prebivališče. Navedena določba ne dopušča nobenega manevrskega prostora za tožbe, s katerimi se, tudi za odškodninske zahtevke, zatrjuje kršitev pravil o varstvu podatkov pred drugimi sodišči, ki niso povezana z obdelavo osebnih podatkov, ustanovitvijo novinarja ali medijev ali običajnim prebivališčem tožeče stranke. |
| --- | --- |

—

Člen 79(2) Splošne uredbe o varstvu podatkov kot oviro za izbiranje najugodnejšega sodišča določa, da se postopki zoper upravljavca ali obdelovalca podatkov – npr. novinarja, zagovornika pravic, akterja civilne družbe, medijsko hišo itd. – lahko začnejo pred sodišči države članice, v kateri ima upravljavec ali obdelovalec ustanovitev, ali, razen če je upravljavec ali obdelovalec javni organ države članice, ki izvaja svoja javna pooblastila, države članice, v kateri ima posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, običajno prebivališče. Navedena določba ne dopušča nobenega manevrskega prostora za tožbe, s katerimi se, tudi za odškodninske zahtevke, zatrjuje kršitev pravil o varstvu podatkov pred drugimi sodišči, ki niso povezana z obdelavo osebnih podatkov, ustanovitvijo novinarja ali medijev ali običajnim prebivališčem tožeče stranke.

---

NOTRANJI AKTI IN POSLOVNIKI

| 17.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 138/45 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 138/45

---

SKLEP UPRAVNEGA ODBORA št. 28/2022

z dne 4. aprila 2022

o notranjih pravilih glede omejitev nekaterih pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v okviru delovanja Evropske agencije za mejno in obalno stražo

UPRAVNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 16 Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (1) (v nadaljnjem besedilu: Uredba) in zlasti člena 25 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2019 o evropski mejni in obalni straži ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1052/2013 in (EU) 2016/1624 (2) (v nadaljnjem besedilu: uredba o evropski mejni in obalni straži) ter zlasti člena 86(2) Uredbe,

po posvetovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov 16. novembra 2021,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska agencija za mejno in obalno stražo (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je pooblaščena za izvajanje upravnih poizvedb, preddisciplinskih in disciplinskih postopkov ter postopkov začasne odstranitve z delovnega mesta v skladu s Kadrovskimi predpisi za uradnike Evropske unije in Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije, določenih z Uredbo Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (3) (v nadaljnjem besedilu: kadrovski predpisi), ter Sklepom upravnega odbora št. 26/2018 z dne 25. oktobra 2018 o sprejetju izvedbenih določb v zvezi z izvajanjem upravnih poizvedb in disciplinskih postopkov. Po potrebi o primerih uradno obvesti tudi urad OLAF. |
| --- | --- |

(1)

Evropska agencija za mejno in obalno stražo (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je pooblaščena za izvajanje upravnih poizvedb, preddisciplinskih in disciplinskih postopkov ter postopkov začasne odstranitve z delovnega mesta v skladu s Kadrovskimi predpisi za uradnike Evropske unije in Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije, določenih z Uredbo Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (3) (v nadaljnjem besedilu: kadrovski predpisi), ter Sklepom upravnega odbora št. 26/2018 z dne 25. oktobra 2018 o sprejetju izvedbenih določb v zvezi z izvajanjem upravnih poizvedb in disciplinskih postopkov. Po potrebi o primerih uradno obvesti tudi urad OLAF.

| (2) | Uslužbenci Agencije morajo prijaviti morebitne nezakonite dejavnosti, vključno z goljufijami in korupcijo, ki škodijo interesom Unije. Prijaviti morajo tudi vsakršno ravnanje, povezano z opravljanjem poklicnih nalog, ki lahko pomeni hudo kršenje obveznosti uradnikov Unije. To ureja Sklep upravnega odbora št. 17/2019 z dne 18. julija 2019 o sprejetju smernic agencije Frontex za prijavljanje nepravilnosti. |
| --- | --- |

(2)

Uslužbenci Agencije morajo prijaviti morebitne nezakonite dejavnosti, vključno z goljufijami in korupcijo, ki škodijo interesom Unije. Prijaviti morajo tudi vsakršno ravnanje, povezano z opravljanjem poklicnih nalog, ki lahko pomeni hudo kršenje obveznosti uradnikov Unije. To ureja Sklep upravnega odbora št. 17/2019 z dne 18. julija 2019 o sprejetju smernic agencije Frontex za prijavljanje nepravilnosti.

| (3) | Agencija je vzpostavila politiko preprečevanja in učinkovite obravnave dejanskih ali morebitnih primerov psihološkega ali spolnega nadlegovanja na delovnem mestu, kot je določena v Sklepu upravnega odbora št. 16/2019 z dne 18. julija 2019 o sprejetju izvedbenih ukrepov na podlagi kadrovskih predpisov. Sklep določa neformalni postopek, po katerem se lahko domnevna žrtev nadlegovanja obrne na „zaupne“ svetovalce Agencije. |
| --- | --- |

(3)

Agencija je vzpostavila politiko preprečevanja in učinkovite obravnave dejanskih ali morebitnih primerov psihološkega ali spolnega nadlegovanja na delovnem mestu, kot je določena v Sklepu upravnega odbora št. 16/2019 z dne 18. julija 2019 o sprejetju izvedbenih ukrepov na podlagi kadrovskih predpisov. Sklep določa neformalni postopek, po katerem se lahko domnevna žrtev nadlegovanja obrne na „zaupne“ svetovalce Agencije.

| (4) | Agencija lahko na podlagi svojih varnostnih pravil za varovanje tajnih podatkov EU opravlja tudi preiskave morebitnih kršitev varnostnih pravil za tajne podatke Evropske unije. |
| --- | --- |

(4)

Agencija lahko na podlagi svojih varnostnih pravil za varovanje tajnih podatkov EU opravlja tudi preiskave morebitnih kršitev varnostnih pravil za tajne podatke Evropske unije.

| (5) | Delovanje Agencije je predmet notranjih in zunanjih revizij, ki jih izvaja tudi Evropsko računsko sodišče. Notranje revizije izvaja služba za notranjo revizijo Agencije, ustanovljena s Sklepom upravnega odbora št. 43/2020 z dne 9. decembra 2020 o sprejetju spremenjene organizacijske strukture Agencije in ustreznim sklepom izvršnega direktorja v skladu s členom 80 Sklepa upravnega odbora št. 19/2019 z dne 23. julija 2019 o sprejetju finančne uredbe agencije Frontex. |
| --- | --- |

(5)

Delovanje Agencije je predmet notranjih in zunanjih revizij, ki jih izvaja tudi Evropsko računsko sodišče. Notranje revizije izvaja služba za notranjo revizijo Agencije, ustanovljena s Sklepom upravnega odbora št. 43/2020 z dne 9. decembra 2020 o sprejetju spremenjene organizacijske strukture Agencije in ustreznim sklepom izvršnega direktorja v skladu s členom 80 Sklepa upravnega odbora št. 19/2019 z dne 23. julija 2019 o sprejetju finančne uredbe agencije Frontex.

| (6) | Agencija obravnava zunanje pritožbe, zlasti tiste, ki jih prejme v okviru pritožbenega mehanizma, vzpostavljenega v skladu s členom 111 uredbe o evropski mejni in obalni straži, da se spremlja in zagotovi spoštovanje temeljnih pravic pri vseh dejavnostih Agencije. |
| --- | --- |

(6)

Agencija obravnava zunanje pritožbe, zlasti tiste, ki jih prejme v okviru pritožbenega mehanizma, vzpostavljenega v skladu s členom 111 uredbe o evropski mejni in obalni straži, da se spremlja in zagotovi spoštovanje temeljnih pravic pri vseh dejavnostih Agencije.

| (7) | Udeleženci dejavnosti agencije Frontex morajo poročati o resnih incidentih v skladu s členom 38(3)(h) uredbe o evropski mejni in obalni straži in sklepom izvršnega direktorja z dne 19. aprila 2021 o standardnem operativnem postopku (SOP) – poročanje o resnih incidentih (4). Agencija je tudi vzpostavila nadzorni mehanizem za spremljanje, kako statutarni uslužbenci izvajajo določbe uredbe o evropski mejni in obalni straži o uporabi sile, vključno s pravili o poročanju in posebnimi ukrepi, kot so ukrepi disciplinske narave, v zvezi z uporabo sile med napotitvijo. To ureja Sklep upravnega odbora št. 7/2021 z dne 20. januarja 2021 o vzpostavitvi nadzornega mehanizma za spremljanje, kako statutarni uslužbenci stalne enote evropske mejne in obalne straže izvajajo določbe o uporabi sile. Agencija v skladu z ustreznim sklepom izvršnega direktorja spremlja tudi uporabo sile pri operativnih dejavnostih agencije Frontex s strani uslužbencev, ki jih države članice Agenciji dodelijo dolgoročno, uslužbencev, ki jih države članice zagotovijo za kratkoročne napotitve, in uslužbencev, ki so del rezervnih uslužbencev za hitri odziv za hitra posredovanja na mejah. |
| --- | --- |

(7)

Udeleženci dejavnosti agencije Frontex morajo poročati o resnih incidentih v skladu s členom 38(3)(h) uredbe o evropski mejni in obalni straži in sklepom izvršnega direktorja z dne 19. aprila 2021 o standardnem operativnem postopku (SOP) – poročanje o resnih incidentih (4). Agencija je tudi vzpostavila nadzorni mehanizem za spremljanje, kako statutarni uslužbenci izvajajo določbe uredbe o evropski mejni in obalni straži o uporabi sile, vključno s pravili o poročanju in posebnimi ukrepi, kot so ukrepi disciplinske narave, v zvezi z uporabo sile med napotitvijo. To ureja Sklep upravnega odbora št. 7/2021 z dne 20. januarja 2021 o vzpostavitvi nadzornega mehanizma za spremljanje, kako statutarni uslužbenci stalne enote evropske mejne in obalne straže izvajajo določbe o uporabi sile. Agencija v skladu z ustreznim sklepom izvršnega direktorja spremlja tudi uporabo sile pri operativnih dejavnostih agencije Frontex s strani uslužbencev, ki jih države članice Agenciji dodelijo dolgoročno, uslužbencev, ki jih države članice zagotovijo za kratkoročne napotitve, in uslužbencev, ki so del rezervnih uslužbencev za hitri odziv za hitra posredovanja na mejah.

| (8) | Agencija v okviru takih upravnih poizvedb, revizij, obravnavanja pritožb in preiskav, poročanja o resnih incidentih in dejavnosti spremljanja sodeluje s pristojnimi organi držav članic (5) ter drugimi institucijami, organi, uradi in agencijami Unije. |
| --- | --- |

(8)

Agencija v okviru takih upravnih poizvedb, revizij, obravnavanja pritožb in preiskav, poročanja o resnih incidentih in dejavnosti spremljanja sodeluje s pristojnimi organi držav članic (5) ter drugimi institucijami, organi, uradi in agencijami Unije.

| (9) | Agencija lahko sodeluje s pristojnimi organi tretjih držav in mednarodnimi organizacijami bodisi na njihovo zahtevo bodisi na lastno pobudo. |
| --- | --- |

(9)

Agencija lahko sodeluje s pristojnimi organi tretjih držav in mednarodnimi organizacijami bodisi na njihovo zahtevo bodisi na lastno pobudo.

| (10) | Agencija je vključena v postopke pred Sodiščem Evropske unije in nacionalnimi sodišči, kadar zadevo predloži sodišču, zagovarja odločitev, ki jo je sprejela in je bila izpodbijana pred sodiščem, ali intervenira v postopku, ki zadeva njene naloge. V zvezi s tem mora morda ohraniti zaupnost osebnih podatkov iz dokumentov, ki jih pridobijo stranke ali intervenienti. |
| --- | --- |

(10)

Agencija je vključena v postopke pred Sodiščem Evropske unije in nacionalnimi sodišči, kadar zadevo predloži sodišču, zagovarja odločitev, ki jo je sprejela in je bila izpodbijana pred sodiščem, ali intervenira v postopku, ki zadeva njene naloge. V zvezi s tem mora morda ohraniti zaupnost osebnih podatkov iz dokumentov, ki jih pridobijo stranke ali intervenienti.

| (11) | Agencija za opravljanje svojih nalog zbira in obdeluje informacije ter več kategorij osebnih podatkov, vključno z identifikacijskimi podatki posameznikov, kontaktnimi podatki, poklicnimi vlogami in nalogami, informacijami o zasebnem in poklicnem ravnanju in uspešnosti ter finančnimi podatki. Agencija torej deluje kot upravljavec podatkov. |
| --- | --- |

(11)

Agencija za opravljanje svojih nalog zbira in obdeluje informacije ter več kategorij osebnih podatkov, vključno z identifikacijskimi podatki posameznikov, kontaktnimi podatki, poklicnimi vlogami in nalogami, informacijami o zasebnem in poklicnem ravnanju in uspešnosti ter finančnimi podatki. Agencija torej deluje kot upravljavec podatkov.

| (12) | Agencija mora zato v skladu z Uredbo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, zagotavljati informacije o navedenih dejavnostih obdelave ter spoštovati njihove pravice, ki jih imajo kot posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki. |
| --- | --- |

(12)

Agencija mora zato v skladu z Uredbo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, zagotavljati informacije o navedenih dejavnostih obdelave ter spoštovati njihove pravice, ki jih imajo kot posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki.

| (13) | Agencija bo morda morala te pravice uskladiti s cilji upravnih poizvedb, revizij, preiskav, poročanja o resnih incidentih in spremljanja uporabe določb uredbe o evropski mejni in obalni straži o uporabi sile ter sodnih postopkov. Morda bo morala tudi uravnotežiti pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, s temeljnimi pravicami in svoboščinami drugih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. V ta namen člen 25 Uredbe in člen 86(2) uredbe o evropski mejni in obalni straži Agenciji omogočata, da pod strogimi pogoji omeji uporabo členov 14 do 22, 35 in 36 Uredbe ter njenega člena 4, če njegove določbe ustrezajo pravicam in obveznostim iz členov 14 do 20. Če omejitve niso določene v pravnem aktu, sprejetem na podlagi Pogodb, je treba sprejeti notranja pravila, v skladu s katerimi lahko Agencija omeji navedene pravice. |
| --- | --- |

(13)

Agencija bo morda morala te pravice uskladiti s cilji upravnih poizvedb, revizij, preiskav, poročanja o resnih incidentih in spremljanja uporabe določb uredbe o evropski mejni in obalni straži o uporabi sile ter sodnih postopkov. Morda bo morala tudi uravnotežiti pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, s temeljnimi pravicami in svoboščinami drugih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. V ta namen člen 25 Uredbe in člen 86(2) uredbe o evropski mejni in obalni straži Agenciji omogočata, da pod strogimi pogoji omeji uporabo členov 14 do 22, 35 in 36 Uredbe ter njenega člena 4, če njegove določbe ustrezajo pravicam in obveznostim iz členov 14 do 20. Če omejitve niso določene v pravnem aktu, sprejetem na podlagi Pogodb, je treba sprejeti notranja pravila, v skladu s katerimi lahko Agencija omeji navedene pravice.

| (14) | Agencija bo morda morala na primer omejiti informacije, ki jih zagotovi posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, o obdelavi njegovih osebnih podatkov v fazi predhodne ocene upravne poizvedbe ali med poizvedbo samo, pred morebitno zavrnitvijo zadeve ali v fazi preddisciplinskega postopka ali kadar lahko za posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, veljajo posebni ukrepi, kot so ukrepi disciplinske narave, v zvezi z uporabo sile med napotitvijo. V nekaterih okoliščinah lahko zagotavljanje takih informacij resno vpliva na sposobnost Agencije za učinkovito izvedbo poizvedbe ali spremljanje uporabe sile, kadar na primer obstaja tveganje, da bi lahko zadevna oseba uničila dokaze ali vplivala na morebitne priče pred njihovim zaslišanjem. |
| --- | --- |

(14)

Agencija bo morda morala na primer omejiti informacije, ki jih zagotovi posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, o obdelavi njegovih osebnih podatkov v fazi predhodne ocene upravne poizvedbe ali med poizvedbo samo, pred morebitno zavrnitvijo zadeve ali v fazi preddisciplinskega postopka ali kadar lahko za posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, veljajo posebni ukrepi, kot so ukrepi disciplinske narave, v zvezi z uporabo sile med napotitvijo. V nekaterih okoliščinah lahko zagotavljanje takih informacij resno vpliva na sposobnost Agencije za učinkovito izvedbo poizvedbe ali spremljanje uporabe sile, kadar na primer obstaja tveganje, da bi lahko zadevna oseba uničila dokaze ali vplivala na morebitne priče pred njihovim zaslišanjem.

| (15) | Agencija bo morda morala tudi zaščititi pravice in svoboščine prič in drugih vpletenih oseb. Podobno bo Agencija morda morala omejiti informacije, ki jih zagotovi posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, o obdelavi njegovih osebnih podatkov, če bi lahko zagotovitev teh informacij resno vplivala na korake ocenjevanja in potrjevanja pri postopku poročanja o resnih incidentih v skladu s členom 38(3)(h) uredbe o evropski mejni in obalni straži. |
| --- | --- |

(15)

Agencija bo morda morala tudi zaščititi pravice in svoboščine prič in drugih vpletenih oseb. Podobno bo Agencija morda morala omejiti informacije, ki jih zagotovi posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, o obdelavi njegovih osebnih podatkov, če bi lahko zagotovitev teh informacij resno vplivala na korake ocenjevanja in potrjevanja pri postopku poročanja o resnih incidentih v skladu s členom 38(3)(h) uredbe o evropski mejni in obalni straži.

| (16) | Morda bo treba zaščititi anonimnost priče ali prijavitelja nepravilnosti, ki sta zahtevala, da se njuna identiteta ne razkrije. Agencija se v tem primeru lahko odloči za omejitev dostopa do identitete, izjav in drugih osebnih podatkov takih oseb, da zaščiti njihove pravice in svoboščine. Agencija bo morda morala zlasti zaščititi anonimnost prič ali drugih oseb, ki poročajo o incidentih, ki vključujejo uporabo sile, v skladu z nadzornim mehanizmom za spremljanje uporabe določb uredbe o evropski mejni in obalni straži o uporabi sile. Podobno bo Agencija morda morala v okviru poročanja o resnih incidentih v skladu s členom 38(3)(h) uredbe o evropski mejni in obalni straži zaščititi anonimnost udeležencev dejavnosti agencije Frontex, ki so poročali o takšnem incidentu. |
| --- | --- |

(16)

Morda bo treba zaščititi anonimnost priče ali prijavitelja nepravilnosti, ki sta zahtevala, da se njuna identiteta ne razkrije. Agencija se v tem primeru lahko odloči za omejitev dostopa do identitete, izjav in drugih osebnih podatkov takih oseb, da zaščiti njihove pravice in svoboščine. Agencija bo morda morala zlasti zaščititi anonimnost prič ali drugih oseb, ki poročajo o incidentih, ki vključujejo uporabo sile, v skladu z nadzornim mehanizmom za spremljanje uporabe določb uredbe o evropski mejni in obalni straži o uporabi sile. Podobno bo Agencija morda morala v okviru poročanja o resnih incidentih v skladu s členom 38(3)(h) uredbe o evropski mejni in obalni straži zaščititi anonimnost udeležencev dejavnosti agencije Frontex, ki so poročali o takšnem incidentu.

| (17) | Morda bo treba zaščititi zaupne informacije o uslužbencu, ki se je obrnil na zaupne svetovalce Agencije. V takih primerih bo morda Agencija morala omejiti dostop do identitete, izjav in drugih osebnih podatkov domnevne žrtve, domnevnega nadlegovalca in drugih vpletenih oseb, da zaščiti pravice in svoboščine vseh vpletenih. |
| --- | --- |

(17)

Morda bo treba zaščititi zaupne informacije o uslužbencu, ki se je obrnil na zaupne svetovalce Agencije. V takih primerih bo morda Agencija morala omejiti dostop do identitete, izjav in drugih osebnih podatkov domnevne žrtve, domnevnega nadlegovalca in drugih vpletenih oseb, da zaščiti pravice in svoboščine vseh vpletenih.

| (18) | Agencija obdeluje osebne podatke o zdravstveni in psihološki sposobnosti svojih statutarnih uslužbencev, tudi kadar je to potrebno za dovoljenje za nošnjo in uporabo orožja v skladu s členom 82(7) uredbe o evropski mejni in obalni straži in Sklepom upravnega odbora št. 3/2021 z dne 15. januarja 2021 (6). Glede na občutljivo naravo zdravstvenih podatkov in za zaščito posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, pred neposrednim dostopom do dokumentacije, ki bi lahko škodoval zdravstvenemu in duševnemu stanju zadevnega posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, Agencija zagotovi posreden dostop do relevantnih zdravstvenih informacij prek zdravstvenega svetovalca Agencije ali prek zunanjega izvajalca zdravstvenih storitev za relevantne zdravstvene informacije in nasvete. |
| --- | --- |

(18)

Agencija obdeluje osebne podatke o zdravstveni in psihološki sposobnosti svojih statutarnih uslužbencev, tudi kadar je to potrebno za dovoljenje za nošnjo in uporabo orožja v skladu s členom 82(7) uredbe o evropski mejni in obalni straži in Sklepom upravnega odbora št. 3/2021 z dne 15. januarja 2021 (6). Glede na občutljivo naravo zdravstvenih podatkov in za zaščito posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, pred neposrednim dostopom do dokumentacije, ki bi lahko škodoval zdravstvenemu in duševnemu stanju zadevnega posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, Agencija zagotovi posreden dostop do relevantnih zdravstvenih informacij prek zdravstvenega svetovalca Agencije ali prek zunanjega izvajalca zdravstvenih storitev za relevantne zdravstvene informacije in nasvete.

| (19) | Agencija bi morala omejitve uporabiti samo, če se z njimi upošteva bistvo temeljnih pravic in svoboščin ter so nujno potreben in sorazmeren ukrep v demokratični družbi. Agencija bi morala navedene omejitve utemeljiti. |
| --- | --- |

(19)

Agencija bi morala omejitve uporabiti samo, če se z njimi upošteva bistvo temeljnih pravic in svoboščin ter so nujno potreben in sorazmeren ukrep v demokratični družbi. Agencija bi morala navedene omejitve utemeljiti.

| (20) | Agencija bi morala na podlagi načela odgovornosti voditi evidenco o svoji uporabi omejitev. |
| --- | --- |

(20)

Agencija bi morala na podlagi načela odgovornosti voditi evidenco o svoji uporabi omejitev.

| (21) | Pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih Agencija v okviru svojih nalog izmenja z drugimi organizacijami, bi se morale Agencija in navedene organizacije morale medsebojno posvetovati o morebitnih razlogih za uvedbo omejitev ter o nujnosti in sorazmernosti navedenih omejitev, razen če bi to ogrozilo dejavnosti Agencije. |
| --- | --- |

(21)

Pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih Agencija v okviru svojih nalog izmenja z drugimi organizacijami, bi se morale Agencija in navedene organizacije morale medsebojno posvetovati o morebitnih razlogih za uvedbo omejitev ter o nujnosti in sorazmernosti navedenih omejitev, razen če bi to ogrozilo dejavnosti Agencije.

| (22) | Člen 25(6) Uredbe zavezuje upravljavca podatkov, da posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, obvesti o glavnih razlogih, ki so podlaga za uporabo omejitve, in o njihovi pravici do vložitve pritožbe pri ENVP. |
| --- | --- |

(22)

Člen 25(6) Uredbe zavezuje upravljavca podatkov, da posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, obvesti o glavnih razlogih, ki so podlaga za uporabo omejitve, in o njihovi pravici do vložitve pritožbe pri ENVP.

| (23) | Agencija lahko v skladu s členom 25(8) Uredbe preloži, opusti ali zavrne zagotavljanje informacij o razlogih za uporabo omejitve posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, če bi se s tem kakor koli izničil učinek omejitve. Agencija bi morala za vsak primer posebej oceniti, ali bi sporočanje omejitve izničilo njen učinek. |
| --- | --- |

(23)

Agencija lahko v skladu s členom 25(8) Uredbe preloži, opusti ali zavrne zagotavljanje informacij o razlogih za uporabo omejitve posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, če bi se s tem kakor koli izničil učinek omejitve. Agencija bi morala za vsak primer posebej oceniti, ali bi sporočanje omejitve izničilo njen učinek.

| (24) | Agencija bi morala omejitev odpraviti takoj, ko pogoji, ki jo upravičujejo, ne veljajo več, in navedene pogoje redno ocenjevati. |
| --- | --- |

(24)

Agencija bi morala omejitev odpraviti takoj, ko pogoji, ki jo upravičujejo, ne veljajo več, in navedene pogoje redno ocenjevati.

| (25) | Za zagotovitev čim večje zaščite pravic in svoboščin posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ter v skladu s členom 44(1) Uredbe, bi se bilo treba s pooblaščeno osebo za varstvo podatkov Agencije pravočasno posvetovati o vsaki omejitvi, ki bi se lahko uporabila, in preveriti njeno skladnost s tem sklepom. |
| --- | --- |

(25)

Za zagotovitev čim večje zaščite pravic in svoboščin posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ter v skladu s členom 44(1) Uredbe, bi se bilo treba s pooblaščeno osebo za varstvo podatkov Agencije pravočasno posvetovati o vsaki omejitvi, ki bi se lahko uporabila, in preveriti njeno skladnost s tem sklepom.

| (26) | Agencija je v skladu s členom 90 uredbe o evropski mejni in obalni straži določila ločena pravila glede obdelave operativnih osebnih podatkov, vključno s posebnimi notranjimi pravili o hrambi operativnih osebnih podatkov in pravili o omejitvah, ki se uporabljajo za zadevne pravice posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki (7) – |
| --- | --- |

(26)

Agencija je v skladu s členom 90 uredbe o evropski mejni in obalni straži določila ločena pravila glede obdelave operativnih osebnih podatkov, vključno s posebnimi notranjimi pravili o hrambi operativnih osebnih podatkov in pravili o omejitvah, ki se uporabljajo za zadevne pravice posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki (7) –

SKLENIL:

Člen 1

Predmet urejanja, področje uporabe in upravljanje

1.   Ta sklep določa pravila v zvezi s pogoji, pod katerimi lahko Agencija v skladu s členom 25 Uredbe in členom 86(2) uredbe o evropski mejni in obalni straži omeji uporabo členov 4, 14 do 22, 35 in 36 Uredbe.

Ta sklep se uporablja za obdelavo osebnih podatkov s strani Agencije za namene upravnih nalog v skladu s členom 87(1)(h) uredbe o evropski mejni in obalni straži.

2.   V skladu z odstavkom 1 in pod pogoji, določenimi v tem sklepu, se omejitve lahko uporabljajo za naslednje pravice: pravico do obveščenosti posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, pravico posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, do dostopa, pravico posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, do popravka, izbrisa in omejitve obdelave ter pravico do obveščanja posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, o kršitvi varnosti osebnih podatkov in pravico do zaupnosti elektronskih sporočil.

3.   Kategorije osebnih podatkov, na katere se nanaša ta sklep, so objektivni/zanesljivi podatki (npr. identifikacijski podatki, kontaktni podatki, podatki o poklicni dejavnosti, upravni podatki, podatki, prejeti iz posebnih virov, podatki o elektronskih komunikacijah in podatki o prometu) in subjektivni/nezanesljivi podatki (npr. utemeljitev, vedenjski podatki, ocene, podatki, povezani z učinkovitostjo in vodenjem, ter podatki, povezani s predmetom postopka ali zadevne dejavnosti oziroma omenjeni v zvezi z njim).

4.   Agencijo kot upravljavca zastopa njen izvršni direktor. Uporabljajo se pravila Agencije za izvajanje Uredbe v zvezi z upravljanjem podatkov (8).

5.   Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, so o imenovanih upravljavcih obveščeni z informacijami ali zapisi, objavljenimi na spletišču in/ali intranetu Agencije.

Člen 2

Omejitve

1.   Agencija lahko omeji uporabo členov 14 do 22, 35 in 36 Uredbe ter člena 4 navedene uredbe, če njene določbe ustrezajo pravicam in obveznostim iz členov 14 do 22 v okviru namena obdelave osebnih podatkov iz člena 1(1) Sklepa:

| (a) | v skladu s členom 25(1)(b), (c), (f), (g) in (h) Uredbe pri izvajanju upravnih poizvedb, preddisciplinskih in disciplinskih postopkov ter postopkov začasne odstranitve z delovnega mesta v skladu s členom 86 in Prilogo IX h kadrovskim predpisom ter Sklepom upravnega odbora št. 26/2018 z dne 25. oktobra 2018 o sprejetju splošnih izvedbenih določb o izvajanju upravnih poizvedb in disciplinskih postopkov, pri prijavi primerov uradu OLAF in v skladu s členom 25(1)(c), (g) in (h) Uredbe, kadar pooblaščena oseba za varstvo podatkov preiskuje zadeve, ki so neposredno povezane z njenimi nalogami, zlasti pri izvajanju poizvedb o dejavnostih obdelave, ki se izvajajo v Agenciji v skladu s členom 5(11) Sklepa upravnega odbora št. 56/2021 z dne 15. oktobra 2021 (9). Agencija lahko uslužbencu, zadevni osebi ali tretji osebi omeji nekatere pravice iz člena 1(2) sklepa v zvezi z vsemi informacijami, ki bi lahko resno vplivale na prihodnje ali tekoče poizvedbe, preddisciplinske ali disciplinske postopke ali postopke začasne odstranitve z delovnega mesta, vključno z izjavami prič in drugimi dokumenti; |
| --- | --- |

(a)

v skladu s členom 25(1)(b), (c), (f), (g) in (h) Uredbe pri izvajanju upravnih poizvedb, preddisciplinskih in disciplinskih postopkov ter postopkov začasne odstranitve z delovnega mesta v skladu s členom 86 in Prilogo IX h kadrovskim predpisom ter Sklepom upravnega odbora št. 26/2018 z dne 25. oktobra 2018 o sprejetju splošnih izvedbenih določb o izvajanju upravnih poizvedb in disciplinskih postopkov, pri prijavi primerov uradu OLAF in v skladu s členom 25(1)(c), (g) in (h) Uredbe, kadar pooblaščena oseba za varstvo podatkov preiskuje zadeve, ki so neposredno povezane z njenimi nalogami, zlasti pri izvajanju poizvedb o dejavnostih obdelave, ki se izvajajo v Agenciji v skladu s členom 5(11) Sklepa upravnega odbora št. 56/2021 z dne 15. oktobra 2021 (9). Agencija lahko uslužbencu, zadevni osebi ali tretji osebi omeji nekatere pravice iz člena 1(2) sklepa v zvezi z vsemi informacijami, ki bi lahko resno vplivale na prihodnje ali tekoče poizvedbe, preddisciplinske ali disciplinske postopke ali postopke začasne odstranitve z delovnega mesta, vključno z izjavami prič in drugimi dokumenti;

| (b) | v skladu s členom 25(1)(h) Uredbe pri zagotavljanju, da lahko uslužbenci Agencije prijavijo dejstva zaupno, kadar menijo, da obstajajo hude nepravilnosti, kot je določeno v Sklepu upravnega odbora št. 17/2019 z dne 18. julija 2019 o sprejetju smernic agencije Frontex za prijavljanje nepravilnosti. Agencija lahko omeji nekatere pravice iz člena 1(2) Sklepa posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, ki bi lahko bili vpleteni v domnevne kršitve, v zvezi z vsemi informacijami, ki bi lahko ogrozile anonimnost osebe, ki poroča o hudi nepravilnosti; |
| --- | --- |

(b)

v skladu s členom 25(1)(h) Uredbe pri zagotavljanju, da lahko uslužbenci Agencije prijavijo dejstva zaupno, kadar menijo, da obstajajo hude nepravilnosti, kot je določeno v Sklepu upravnega odbora št. 17/2019 z dne 18. julija 2019 o sprejetju smernic agencije Frontex za prijavljanje nepravilnosti. Agencija lahko omeji nekatere pravice iz člena 1(2) Sklepa posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, ki bi lahko bili vpleteni v domnevne kršitve, v zvezi z vsemi informacijami, ki bi lahko ogrozile anonimnost osebe, ki poroča o hudi nepravilnosti;

| (c) | v skladu s členom 25(1)(h) Uredbe pri zagotavljanju, da lahko uslužbenci Agencije uporabljajo podporo zaupnih svetovalcev, kot je opredeljena v Sklepu upravnega odbora št. 16/2019 z dne 18. julija 2019 o politiki agencije Frontex za zaščito človekovega dostojanstva ter preprečevanje psihološkega in spolnega nadlegovanja. Agencija lahko domnevnim nadlegovalcem po potrebi omeji nekatere pravice iz člena 1(2) Sklepa, da zaščiti anonimnost morebitne žrtve nadlegovanja in anonimnost prič; |
| --- | --- |

(c)

v skladu s členom 25(1)(h) Uredbe pri zagotavljanju, da lahko uslužbenci Agencije uporabljajo podporo zaupnih svetovalcev, kot je opredeljena v Sklepu upravnega odbora št. 16/2019 z dne 18. julija 2019 o politiki agencije Frontex za zaščito človekovega dostojanstva ter preprečevanje psihološkega in spolnega nadlegovanja. Agencija lahko domnevnim nadlegovalcem po potrebi omeji nekatere pravice iz člena 1(2) Sklepa, da zaščiti anonimnost morebitne žrtve nadlegovanja in anonimnost prič;

| (d) | v skladu s členom 25(1)(c), (g) in (h) Uredbe pri izvajanju notranjih in zunanjih revizij v zvezi z dejavnostmi ali službami Agencije, zlasti kadar notranje revizije izvaja služba za notranjo revizijo Agencije. Agencija lahko posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, omeji nekatere pravice iz člena 1(2) v zvezi z informacijami, ki bi lahko ogrozile zaupnost informacij, zbranih z revizijo, ali ovirale izvajanje tekoče revizije; |
| --- | --- |

(d)

v skladu s členom 25(1)(c), (g) in (h) Uredbe pri izvajanju notranjih in zunanjih revizij v zvezi z dejavnostmi ali službami Agencije, zlasti kadar notranje revizije izvaja služba za notranjo revizijo Agencije. Agencija lahko posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, omeji nekatere pravice iz člena 1(2) v zvezi z informacijami, ki bi lahko ogrozile zaupnost informacij, zbranih z revizijo, ali ovirale izvajanje tekoče revizije;

| (e) | v skladu s členom 25(1)(b), (e), (g) in (h) Uredbe v okviru preiskav Evropskega javnega tožilstva (EJT). Agencija lahko posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, omeji nekatere pravice iz člena 1(2) tega sklepa v zvezi z informacijami, ki so potrebne za zagotavljanje pravilnega izvajanja in zaupnosti preiskav Evropskega javnega tožilstva; |
| --- | --- |

(e)

v skladu s členom 25(1)(b), (e), (g) in (h) Uredbe v okviru preiskav Evropskega javnega tožilstva (EJT). Agencija lahko posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, omeji nekatere pravice iz člena 1(2) tega sklepa v zvezi z informacijami, ki so potrebne za zagotavljanje pravilnega izvajanja in zaupnosti preiskav Evropskega javnega tožilstva;

| (f) | v skladu s členom 25(1)(c), (e), (g) in (h) Uredbe pri obravnavi pritožb, vključno s tistimi, ki jih Agencija prejme v okviru pritožbenega mehanizma, vzpostavljenega v skladu s členom 111 uredbe o evropski mejni in obalni straži za spremljanje in zagotavljanje spoštovanja temeljnih pravic pri vseh dejavnostih Agencije ter ustreznim sklepom izvršnega direktorja. Agencija lahko uslužbencu, ki sodeluje v dejavnosti Agencije (10) in je predmet pritožbe, omeji nekatere pravice iz člena 1(2) tega sklepa v zvezi z vsemi informacijami, ki bi lahko resno vplivale na pregled in obravnavo pritožbe; |
| --- | --- |

(f)

v skladu s členom 25(1)(c), (e), (g) in (h) Uredbe pri obravnavi pritožb, vključno s tistimi, ki jih Agencija prejme v okviru pritožbenega mehanizma, vzpostavljenega v skladu s členom 111 uredbe o evropski mejni in obalni straži za spremljanje in zagotavljanje spoštovanja temeljnih pravic pri vseh dejavnostih Agencije ter ustreznim sklepom izvršnega direktorja. Agencija lahko uslužbencu, ki sodeluje v dejavnosti Agencije (10) in je predmet pritožbe, omeji nekatere pravice iz člena 1(2) tega sklepa v zvezi z vsemi informacijami, ki bi lahko resno vplivale na pregled in obravnavo pritožbe;

| (g) | v skladu s členom 25(1)(c), (e), (g) in (h) Uredbe pri obravnavanju poročil o incidentih v skladu s členom 38(3)(h) uredbe o evropski mejni in obalni straži in Sklepom izvršnega direktorja z dne 19. aprila 2021 o standardnem operativnem postopku (SOP) – poročanje o resnih incidentih. Agencija lahko posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, iz poročila o resnih incidentih omeji nekatere pravice iz člena 1(2) tega sklepa v zvezi z informacijami, ki lahko resno vplivajo na potrditev in oceno poročila o resnih incidentih ter nadaljnje ukrepe in anonimnost prič ali drugih oseb, ki poročajo o incidentih, vključno z migranti in osebami v postopku vrnitve; |
| --- | --- |

(g)

v skladu s členom 25(1)(c), (e), (g) in (h) Uredbe pri obravnavanju poročil o incidentih v skladu s členom 38(3)(h) uredbe o evropski mejni in obalni straži in Sklepom izvršnega direktorja z dne 19. aprila 2021 o standardnem operativnem postopku (SOP) – poročanje o resnih incidentih. Agencija lahko posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, iz poročila o resnih incidentih omeji nekatere pravice iz člena 1(2) tega sklepa v zvezi z informacijami, ki lahko resno vplivajo na potrditev in oceno poročila o resnih incidentih ter nadaljnje ukrepe in anonimnost prič ali drugih oseb, ki poročajo o incidentih, vključno z migranti in osebami v postopku vrnitve;

| (h) | v skladu s členom 25(1)(b), (c), (f), (g) in (h) Uredbe pri spremljanju uporabe določb o uporabi sile s strani statutarnih uslužbencev stalne sestave evropske mejne in obalne straže v skladu s členom 55(5)(a) uredbe o evropski mejni in obalni straži in Sklepom upravnega odbora št. 7/2021 z dne 20. januarja 2021 ter pri spremljanju uporabe sile s strani uslužbencev, ki jih države članice Agenciji dodelijo dolgoročno, uslužbencev, ki jih države članice zagotovijo za kratkoročne napotitve, in uslužbencev, ki so del rezervnih uslužbencev za hitri odziv za hitra posredovanja na mejah, pri uporabi sile v okviru operativnih dejavnosti agencije Frontex v skladu z ustreznim sklepom izvršnega direktorja. Agencija lahko posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, iz poročila o uporabi sile omeji nekatere pravice iz člena 1(2) tega sklepa v zvezi z informacijami (vključno z izjavami prič in drugimi dokumenti), ki lahko resno vplivajo na preverjanje poročila in morebitne prihodnje ali tekoče nadaljnje ukrepe, vključno s poizvedbami, preddisciplinskimi in disciplinskimi postopki ter postopki začasne odstranitve z delovnega mesta; |
| --- | --- |

(h)

v skladu s členom 25(1)(b), (c), (f), (g) in (h) Uredbe pri spremljanju uporabe določb o uporabi sile s strani statutarnih uslužbencev stalne sestave evropske mejne in obalne straže v skladu s členom 55(5)(a) uredbe o evropski mejni in obalni straži in Sklepom upravnega odbora št. 7/2021 z dne 20. januarja 2021 ter pri spremljanju uporabe sile s strani uslužbencev, ki jih države članice Agenciji dodelijo dolgoročno, uslužbencev, ki jih države članice zagotovijo za kratkoročne napotitve, in uslužbencev, ki so del rezervnih uslužbencev za hitri odziv za hitra posredovanja na mejah, pri uporabi sile v okviru operativnih dejavnosti agencije Frontex v skladu z ustreznim sklepom izvršnega direktorja. Agencija lahko posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, iz poročila o uporabi sile omeji nekatere pravice iz člena 1(2) tega sklepa v zvezi z informacijami (vključno z izjavami prič in drugimi dokumenti), ki lahko resno vplivajo na preverjanje poročila in morebitne prihodnje ali tekoče nadaljnje ukrepe, vključno s poizvedbami, preddisciplinskimi in disciplinskimi postopki ter postopki začasne odstranitve z delovnega mesta;

| (i) | v skladu s členom 25(1)(b), (c), (d), (g) in (h) Uredbe pri zagotavljanju pomoči drugim institucijam, organom, uradom in agencijam Unije ali prejemanju pomoči od njih ali pri sodelovanju z njimi v okviru dejavnosti iz točk (a) do (h) tega odstavka ter v skladu z zadevnimi sporazumi o ravni storitev, memorandumi o soglasju in delovnimi dogovori; |
| --- | --- |

(i)

v skladu s členom 25(1)(b), (c), (d), (g) in (h) Uredbe pri zagotavljanju pomoči drugim institucijam, organom, uradom in agencijam Unije ali prejemanju pomoči od njih ali pri sodelovanju z njimi v okviru dejavnosti iz točk (a) do (h) tega odstavka ter v skladu z zadevnimi sporazumi o ravni storitev, memorandumi o soglasju in delovnimi dogovori;

| (j) | v skladu s členom 25(1)(b), (c), (g) in (h) Uredbe pri zagotavljanju pomoči pristojnim nacionalnim organom držav članic ali prejemanju pomoči od njih in pri sodelovanju z njimi na njihovo zahtevo ali na lastno pobudo, zlasti v okviru dejavnosti iz točk (f) do (h) tega odstavka ter v skladu z določbami uredbe o evropski mejni in obalni straži in sklepi upravnega odbora; |
| --- | --- |

(j)

v skladu s členom 25(1)(b), (c), (g) in (h) Uredbe pri zagotavljanju pomoči pristojnim nacionalnim organom držav članic ali prejemanju pomoči od njih in pri sodelovanju z njimi na njihovo zahtevo ali na lastno pobudo, zlasti v okviru dejavnosti iz točk (f) do (h) tega odstavka ter v skladu z določbami uredbe o evropski mejni in obalni straži in sklepi upravnega odbora;

| (k) | v skladu s členom 25(1)(b), (c), (g) in (h) Uredbe pri zagotavljanju pomoči pristojnim nacionalnim organom tretjih držav in mednarodnim organizacijam ali prejemanju pomoči od njih ali pri sodelovanju s takimi organi in organizacijami, zlasti v skladu z zadevnimi memorandumi o soglasju in delovnimi dogovori; |
| --- | --- |

(k)

v skladu s členom 25(1)(b), (c), (g) in (h) Uredbe pri zagotavljanju pomoči pristojnim nacionalnim organom tretjih držav in mednarodnim organizacijam ali prejemanju pomoči od njih ali pri sodelovanju s takimi organi in organizacijami, zlasti v skladu z zadevnimi memorandumi o soglasju in delovnimi dogovori;

| (l) | v skladu s členom 25(1)(e) Uredbe pri obdelavi osebnih podatkov v okviru postopkov pred Sodiščem Evropske unije ali nacionalnimi sodišči in razsodišči; |
| --- | --- |

(l)

v skladu s členom 25(1)(e) Uredbe pri obdelavi osebnih podatkov v okviru postopkov pred Sodiščem Evropske unije ali nacionalnimi sodišči in razsodišči;

| (m) | v skladu s členom 25(1)(h) Uredbe pri obravnavi zahtevkov uslužbencev za dostop do njihove zdravstvene dokumentacije, povezane z njihovo zdravstveno in psihološko sposobnostjo, če bi lahko neposreden dostop do te dokumentacije škodoval zadevnemu posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, glede na njegovo zdravstveno ali duševno stanje. V takšnih primerih Agencija zagotovi posreden dostop do relevantnih zdravstvenih informacij prek zdravstvenega svetovalca Agencije ali zunanjega izvajalca zdravstvenih storitev; |
| --- | --- |

(m)

v skladu s členom 25(1)(h) Uredbe pri obravnavi zahtevkov uslužbencev za dostop do njihove zdravstvene dokumentacije, povezane z njihovo zdravstveno in psihološko sposobnostjo, če bi lahko neposreden dostop do te dokumentacije škodoval zadevnemu posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, glede na njegovo zdravstveno ali duševno stanje. V takšnih primerih Agencija zagotovi posreden dostop do relevantnih zdravstvenih informacij prek zdravstvenega svetovalca Agencije ali zunanjega izvajalca zdravstvenih storitev;

| (n) | v skladu s členom 25(1)(c), (d), (g) in (h) Uredbe pri izvajanju varnostnih analiz, ki lahko vodijo v notranje preiskave v zvezi z incidenti, povezanimi s kibernetsko varnostjo ali zlorabami sistemov IT, vključno z zunanjo pomočjo CERT-EU, zagotavljanju notranje varnosti z videonadzorom, nadzorom dostopa in preiskovalnimi dejavnostmi, zagotavljanju varnosti komunikacijskih in informacijskih sistemov ter izvajanju tehnično-varnostnih protiukrepov. Agencija lahko posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, omeji nekatere pravice iz člena 1(2) tega sklepa v zvezi z informacijami, ki bi lahko resno vplivale na te varnostne analize, sredstva za zagotavljanje notranje varnosti, vključno z nadzorom dostopa, varnostne preiskave in tehnično-varnostne protiukrepe. |
| --- | --- |

(n)

v skladu s členom 25(1)(c), (d), (g) in (h) Uredbe pri izvajanju varnostnih analiz, ki lahko vodijo v notranje preiskave v zvezi z incidenti, povezanimi s kibernetsko varnostjo ali zlorabami sistemov IT, vključno z zunanjo pomočjo CERT-EU, zagotavljanju notranje varnosti z videonadzorom, nadzorom dostopa in preiskovalnimi dejavnostmi, zagotavljanju varnosti komunikacijskih in informacijskih sistemov ter izvajanju tehnično-varnostnih protiukrepov. Agencija lahko posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, omeji nekatere pravice iz člena 1(2) tega sklepa v zvezi z informacijami, ki bi lahko resno vplivale na te varnostne analize, sredstva za zagotavljanje notranje varnosti, vključno z nadzorom dostopa, varnostne preiskave in tehnično-varnostne protiukrepe.

2.   Pri vseh omejitvah se spoštuje bistvo temeljnih pravic in svoboščin, omejitve pa so nujen in sorazmeren ukrep v demokratični družbi.

3.   Pred uporabo omejitev se za vsak primer posebej opravi preskus nujnosti in sorazmernosti. Omejitve so omejene na tisto, kar je nujno potrebno za doseganje njihovih ciljev.

4.   Za namene odgovornosti Agencija sestavi zapisnik, v katerem opiše, zakaj so uporabljene omejitve, kateri razlogi iz odstavka 1 veljajo ter kakšen je rezultat preskusa nujnosti in sorazmernosti. Ti zapisniki so del registra, ki se na zahtevo da na voljo ENVP. Agencija pripravlja in objavlja redna poročila o uporabi člena 25 Uredbe.

5.   Agencija se pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih v okviru svojih nalog prejme od drugih organizacij, posvetuje z navedenimi organizacijami o morebitnih razlogih za uvedbo omejitev ter o nujnosti in sorazmernosti zadevnih omejitev, razen če bi to ogrozilo dejavnosti Agencije.

Člen 3

Tveganja za pravice in svoboščine posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki

1.   Ocene tveganj, ki jih ima uvedba omejitev za pravice in svoboščine posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, in podrobnosti o obdobju uporabe teh omejitev se zabeležijo v evidenci dejavnosti obdelave, ki jo Agencija vodi v skladu s členom 31 Uredbe. Zabeležijo se tudi v vsaki oceni učinka v zvezi z varstvom podatkov, opravljeni v zvezi z navedenimi omejitvami v skladu s členom 39 Uredbe.

2.   Agencija pri presoji nujnosti in sorazmernosti omejitve upošteva morebitna tveganja za pravice in svoboščine posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki.

3.   Omejitve se ne uporabljajo, če bi uveljavljanje omejene pravice omejitvi odvzelo namen ali negativno vplivalo na pravice ali svoboščine drugih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki.

Člen 4

Zaščitni ukrepi in obdobja hrambe

1.   Za preprečevanje zlorabe osebnih podatkov, za katere se uporabljajo ali bi se lahko uporabljale omejitve, nezakonitega dostopa do njih ali njihovega nezakonitega prenosa Agencija izvaja zaščitne ukrepe. Takšni zaščitni ukrepi vključujejo tehnične in organizacijske ukrepe ter so po potrebi podrobno opredeljeni v sklepih upravnega odbora Agencije, sklepih izvršnega direktorja, operativnih načrtih, pripravljenih v skladu s členom 38 uredbe o evropski mejni in obalni straži, notranjih odločitvah, postopkih in upravnih obvestilih. Zaščitni ukrepi vključujejo:

| (a) | jasno opredelitev vlog, odgovornosti in postopkovnih korakov; |
| --- | --- |

(a)

jasno opredelitev vlog, odgovornosti in postopkovnih korakov;

| (b) | če je smiselno, varno elektronsko okolje, ki nepooblaščenim osebam preprečuje nezakonit in nenameren dostop do elektronskih podatkov ali njihov prenos; |
| --- | --- |

(b)

če je smiselno, varno elektronsko okolje, ki nepooblaščenim osebam preprečuje nezakonit in nenameren dostop do elektronskih podatkov ali njihov prenos;

| (c) | če je smiselno, varno hrambo in obdelavo papirnih dokumentov; |
| --- | --- |

(c)

če je smiselno, varno hrambo in obdelavo papirnih dokumentov;

| (d) | ustrezno spremljanje omejitev in redni pregled njihove uporabe. |
| --- | --- |

(d)

ustrezno spremljanje omejitev in redni pregled njihove uporabe.

Pregledi iz točke (d) se opravijo vsaj vsakih šest mesecev in lahko privedejo do odprave omejitev v skladu z odstavkom 2. Imenovani upravljavec preglede dokumentira za namene odgovornosti.

2.   Omejitve se odpravijo takoj, ko okoliščine, ki jih upravičujejo, ne veljajo več.

3.   Osebni podatki se hranijo v skladu z veljavnimi pravili Agencije o hrambi podatkov, ki se opredelijo v evidenci o varstvu podatkov, ki se vodi v skladu s členom 31 Uredbe. Ob koncu obdobja hrambe se osebni podatki izbrišejo, anonimizirajo ali prenesejo v arhive v skladu s členom 13 Uredbe.

Člen 5

Vključitev pooblaščene osebe za varstvo podatkov

1.   Pooblaščena oseba za varstvo podatkov je brez nepotrebnega odlašanja obveščena, kadar se pravice posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, omejijo v skladu s tem sklepom. Pooblaščena oseba za varstvo podatkov ima dostop do s tem povezanih evidenc in vseh dokumentov v zvezi z dejanskim ali pravnim okvirom.

2.   Pooblaščena oseba za varstvo podatkov lahko zahteva pregled uporabe omejitve. Agencija o rezultatih pregleda pisno obvesti pooblaščeno osebo za varstvo podatkov.

3.   Agencija dokumentira vključitev pooblaščene osebe za varstvo podatkov v uporabo omejitev, med drugim tudi, katere informacije se ji dajo na voljo.

4.   Imenovani upravljavci obvestijo pooblaščeno osebo za varstvo podatkov o odpravi omejitve.

Člen 6

Obveščanje posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, o omejitvah njihovih pravic

1.   Agencija v obvestila o varstvu podatkov, objavljena na njenem spletišču in intranetu, vključi oddelek, ki posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, zagotavlja splošne informacije o morebitnih omejitvah njihovih pravic v skladu s členom 2(1). Informacije zajemajo navedbo pravic, ki se lahko omejijo, razloge za morebitno uporabo omejitev in njihovo morebitno trajanje.

2.   Agencija zadevne posameznike brez nepotrebnega odlašanja pisno posamično obvesti o omejitvah njihovih pravic, ki se ali se bodo uporabljale. Agencija posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, obvesti o glavnih razlogih, na katerih temelji uporaba omejitve, njegovi pravici do posvetovanja s pooblaščeno osebo za varstvo podatkov glede izpodbijanja omejitve in njegovi pravici, da vloži pritožbo pri ENVP.

3.   Agencija lahko preloži, opusti ali zavrne zagotavljanje informacij o razlogih za omejitev in pravici do vložitve pritožbe pri ENVP, vse dokler bi se s tem izničil učinek omejitve. Za vsak primer posebej se oceni, ali bi bilo to upravičeno. Agencija posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, obvesti takoj, ko se s tem ne bi več izničil učinek omejitve.

Člen 7

Obveščanje posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, o kršitvi varstva osebnih podatkov

1.   Kadar za Agencijo velja obveznost sporočanja kršitev varnosti osebnih podatkov v skladu s členom 35(1) Uredbe, lahko Agencija v izjemnih okoliščinah v celoti ali delno omeji tako sporočilo. V zaznamku dokumentira razloge za omejitev, njeno pravno podlago v skladu s členom 2 ter oceno njene nujnosti in sorazmernosti. Zaznamek se sporoči ENVP ob uradnem obvestilu o kršitvi varnosti osebnih podatkov.

2.   Kadar razlogi za omejitev ne veljajo več, Agencija sporoči kršitev varnosti osebnih podatkov zadevnemu posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, ter ga obvesti o glavnih razlogih za omejitev in njegovi pravici, da vloži pritožbo pri ENVP.

Člen 8

Zaupnost elektronskih sporočil

1.   Agencija lahko v izjemnih okoliščinah omeji pravico do zaupnosti elektronskih sporočil na podlagi člena 36 Uredbe. Take omejitve so v skladu z Direktivo 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11).

2.   Kadar Agencija omejuje pravico do zaupnosti elektronskih sporočil, zadevnega posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, v svojem odgovoru na njegovo zahtevo obvesti o glavnih razlogih, na katerih temelji uporaba omejitve, in o njegovi pravici, da vloži pritožbo pri ENVP.

3.   Agencija lahko preloži, opusti ali zavrne zagotavljanje informacij o razlogih za omejitev in pravici do vložitve pritožbe pri ENVP, vse dokler bi se s tem izničil učinek omejitve. Za vsak primer posebej se oceni, ali bi bilo to upravičeno.

Člen 9

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Po pisnem postopku z dne 4. aprila 2022.

Za upravni odbor

Marko GAŠPERLIN

predsednik

---

(1)  
  UL L 295, 21.11.2018, str. 39.

1

(2)  
  UL L 295, 14.11.2019, str. 1.

2

(3)  Uredba Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 z dne 29. februarja 1968 o določitvi Kadrovskih predpisov za uradnike in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti ter o uvedbi posebnih ukrepov, ki se začasno uporabljajo za uradnike Komisije (UL L 56, 4.3.1968, str. 1).

3

(4)  Sklep izvršnega direktorja št. R-ED-2021-51 z dne 19. aprila 2021 o standardnem operativnem postopku (SOP) – poročanje o resnih incidentih.

4

(5)  V tem sklepu izraz „države članice“ vključuje tudi države, ki sodelujejo pri ustreznem razvoju schengenskega pravnega reda v smislu Pogodbe o delovanju Evropske unije in njenega Protokola (št. 19) o schengenskem pravnem redu, vključenem v okvir Evropske unije.

5

(6)  Sklep upravnega odbora št. 3/2021 z dne 15. januarja 2021 o sprejetju pravil, na podlagi katerih izvršni direktor izda statutarnim uslužbencem dovoljenje za nošnjo in uporabo orožja, vključno z obveznim sodelovanjem s pristojnimi nacionalnimi organi, in o zagotavljanju, da statutarni uslužbenci še naprej izpolnjujejo pogoje za izdajo takih dovoljenj.

6

(7)  Sklep upravnega odbora št. 69/2021 z dne 21. decembra 2021 o sprejetju pravil o obdelavi operativnih osebnih podatkov s strani Agencije.

7

(8)  Sklep upravnega odbora št. 56/2021 z dne 15. oktobra 2021 o sprejetju izvedbenih pravil o uporabi Uredbe (EU) 2018/1725 v zvezi z nalogami, dolžnostmi in pooblastili pooblaščene osebe za varstvo podatkov ter pravili o imenovanih upravljavcih v agenciji Frontex.

8

(9)  Sklep upravnega odbora št. 56/2021 z dne 15. oktobra 2021 o sprejetju izvedbenih pravil o uporabi Uredbe (EU) 2018/1725 v zvezi z nalogami, dolžnostmi in pooblastili pooblaščene osebe za varstvo podatkov ter pravili o imenovanih upravljavcih v agenciji Frontex.

9

(10)  
  „Uslužbenci, ki sodelujejo v dejavnosti Agencije“ vključujejo člane skupin, kot so uslužbenci Agencije ali člani kategorij 2, 3 in 4 stalne enote.

10

(11)  Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (UL L 201, 31.7.2002, str. 37).

11

---